sou · GMB3111 · 1999-01-01 00:00:00 — Till Statsrådet och chefen för Regeringen bemyndigade vid regeringssammanträde chefen för statsrådet att t illkalla en särskild utredare med uppgift att göra en översyn av lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. Fr.o.m. förordnades undertecknad att vara utredningsman. Utredningen har kallat sig . Till sakkunniga i utredningen förordnades avdelningsdirektören och biblioteksrådet och till experter biblioteksrå- det , överdirektören , förste biblio- tekarien . , kanslirådet samt hovrätts- assessorn . förordnades nuvarande avdelningsdirektören att vara sekreterare i utredningen. har bistått i juridiska frågor. entledigades och entledigades . Journalisten har utarbetat den studie över elektro- nisk publicering som finns i bilaga 2, och civ.ing. har gjort den tekniska analysen i bilaga 3. Utredningsarbetet är nu slutfört, och jag får härmed överlämna be- tänkandet E-plikt - att säkra det elektroniska kulturarvet. Bakgrund (kapitel 3-9)........................................................... Överväganden och förslag (kapitel ) ............................... 2.1Förslag till Lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovs- rätt till litterära och konstnärliga verk ..................................... 2.2.Förslag till Lag om ändring i lagen (1993:1392) om plikt- exemplar av dokument............................................................ 2.3Förslag till Förordning om ändring i föror dningen (1993:1439) om pliktexemplar av dokument............................................... Tillkallande av särskild utredare ............................................. Definitioner och terminologi................................................... 5.3Insamling, bevarande och tillhandahållande av Arkivet för ljud och bild................................................ Elektroniskt publicerad information.................................... Hur mycket information finns det?.......................................... Det tidiga Internet......................................................... Protokoll och tillämpningar........................................... Tillgången till Internet .......................................... Publicering via www i ....................................... Den offentliga sektorn................................................... Ljud och rörliga bilder .................................................. Publicerings- och kommunikationsformer utanför www........... Nyhetsgrupper (Usernet news)...................................... 6.6Särskilda egenskaper hos elektronisk information som är tillgänglig via online-förbindelse ............................................. Bibliografisk beskrivning och identifiering.............................. 6.7.3 Identifiering av elektroniska publikationer..................... FoU-projekt inom EU................................................... konvention för bevarande av det De skandinaviska länderna ..................................................... Vissa länder utanför ................................................. Sammanfattning av den internationella kartläggningen.......... Pågående utvecklingsprojekt i ............................... Nordic web index................................................................. Lagstiftning av betydelse för möjligheterna att samla in, bevara och tillhandahålla databaserat material.................. Överväganden och förslag............................................................ Traditionella motiv för att samla in och bevara ..................... Skall vi bevara online-informationen?................................... Vilken elektrisk information bör samlas in och Urval eller fullständighet ...................................................... Ljud och rörliga bilder .......................................................... Särskilt om databaser ........................................................... Datorprogram och datorspel................................................. Elektroniska förlagor till tryckta skrifter ............................... Metoder för insamlande..................................................... 12.2.1 Alternativ 1: Leveransalternativet.............................. 12.2.2 Alternativ 2: Rekvisitionsalternativet.......................... 12.2.3 Alternativ 3: Robotalternativet................................... Ändringar i pliktexemplarslagen........................................ Antalet pliktexemplar av vissa dokument för elektronisk Möjligheterna att samla in och bevara datorbaserat material med hänsyn till upphovsrättslagen och Möjligheterna att tillhandahålla materialet med hänsyn till upphovsrättslagen och personuppgiftslagen................. Tillgång till det insamlade materialet..................................... Vem skall samla in?............................................................. Fördelningen av exemplar..................................................... Kostnader och finansiering................................................. Arkivet för ljud och bild ....................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1960:729) om upp- hovsrätt till litterära och konstnärliga verk ............................ Förslaget till ändring i lagen (1993:1392) om plikt- exemplar av dokument.......................................................... Elektronisk publicering, ....................... Teknisk rapport, .................................... Arkivet för ljud och bild Administration av litterära rättigheter i Advanced research projects agency network Book item and component identifier compact disc - read only memory Centre européen de la recherche nucléaire elektronisk post, (e-mail) Forskningsgruppen för samhälls- och informa- Hyper text markup language Hyper text transfer protocol International standard bibliographic description International standard book number International standard serial number International organization for standardization Konstnärliga och litterära yrkesutövares Nationalbiblioteksavdelningen i Mo i Network news transfer protocol Persistent uniform resource locator Serial item and contribution identifier Samordnat person- och adressregister Svenska tonsättares internationella musikbyrå Transmission control protocol / Internet World wide web, webben Enligt direktiven har mitt uppdrag bestått i att ·göra en förutsättningslös översyn av lagen (1993:1392) om pliktex- emplar av dokument (pliktexemplarslagen), ·överväga huruvida sådan elektronisk information som inte omfattas av den nuvarande pliktexemplarslagen skall vara föremål för leve- ransplikt , ·överväga och vid behov föreslå ändringar i pliktexemplarslagen i syfte att säkra förutsättningarna för forskning och för bevarande och tillhandahållande av kulturarvet, ·utreda omfattningen av en eventuellt utökad leveransplikt, hur den skall utformas samt av vem den skall fullgöras, ·utreda tekniska frågor om hur leveranserna skall ske samt ·ta ställning till om leveransplikten skall gälla för elektroniska doku- ment som utgör underlag för sådant tryckt material, som är leve- ranspliktigt. I direktiven konstateras att pliktexemplarslagen omfattar endast sådana elektroniska dokument som finns i fixerad form, och som kan köpas, lånas, osv. (cd-rom, disketter, videogram och fonogram). Den information som görs tillgänglig via online-förbindelse faller därmed utanför pliktexemplarslagen i dess nuvarande utformning, vilket får till följd att möjligheterna minskar att tillgodose de syften som ligger bakom lagstiftningen om pliktleveranser. Betänkandet är indelat i två avdelningar. Den första, kapitel 3-9, in- nehåller en bakgrundsbeskrivning. Den andra, kapitel , innehåller mina överväganden och förslag. Som bilagor ingår två arbeten utförda av externa konsulter. 1.2Bakgrund (kapitel 3-9) I kapitel 4 redogörs inledningsvis för några allmänna överväganden inför uppdraget. Min utgångspunkt har varit att översynen inte skall ompröva hela pliktexemplarslagen, utan förutsättningslöst utreda om allmänt till- gänglig elektronisk information som faller utanför nu gällande pliktex- emplarslag bör vara föremål för leverans . I en förutsätt- ningslös översyn har jag också inkluderat att pröva alternativ till pliktle- verans, eftersom det nu finns nya möjligheter för insamlande av elektro- nisk online-information. I kapitel 5 lämnas en beskrivning av gällande lag samt en redogörelse för de två närmast föregående utredningarna inom pliktexemplars- området. Vidare redogörs för omfattningen av pliktleveranser vid Kungl. (KB), Lunds respektive samt Arkivet för ljud och bild (). I kapitel 6 ges en översikt av den elektroniska publiceringen av . Den enskilda faktor som betytt mest för den snabba expansionen inom detta område är framväxten av Internet. I dagligt tal är Internet syno- nymt med World (www eller webben) och e-post, men det finns också en rad andra tillämpningar. Internetutvecklingen har lett till att det aldrig varit så lätt att publicera sig som . Vem som helst med tillgång till persondator, modem och ett Internetabonnemang kan publi- cera information på nätet. Vidare identifieras två för denna utredning särskilt viktiga utvecklingstendenser, nämligen konvergens, dvs. att olika medieformer växer samman, och individualisering, dvs. att allt mer av den information som erbjuds allmänheten kommer att få en individuell utformning. Därutöver ges en beskrivning av olika typer av publicering på www i , i form av dagstidningar, tidskrifter, böcker, ljud och rörliga bilder, privat publicering, online-databaser samt ett urval publicerings- och kommunikationsformer utanför www. Avslutningsvis redogörs i detta kapitel för utvecklingen inom området bibliografisk be- skrivning, metadata och identifiering, som kan komma att bli av stor betydelse när det gäller insamlande och bevarande av elektronisk infor- mation. Kapitel 7 innehåller en internationell kartläggning. Den inleds med en redogörelse för den s.k. analys av området plikt- leverans av elektroniska publikationer. I rapporten, som finansierats av , slås fast att om en nations kulturarv skall kunna be- varas måste pliktexemplarslagstiftningen också inkludera elektroniska publikationer. Eftersom den tekniska utvecklingen är så snabb skall en- ligt rapportförfattarna lagstiftningen vara så heltäckande som möjligt och utgå från vida definitioner, som är tillräckligt flexibla för att inklu- dera både existerande och framtida publikationsformer. nar vidare att man på lång sikt endast kan sträva efter att bevara hållet i de elektroniska publikationerna. Mediet som informationen är lagrat på, den s.k. informationsbäraren eller artefakten, kommer att bry- tas ned . För långtidsbevarande rekommenderas s.k. migrering. Den internationella kartläggningen visar vidare att det finns ett stort intresse i världen för att inte enbart inkludera elektroniska dokument i fixerad form i den nationella lagstiftningen om pliktexemplar, utan också för att samla in och bevara den elektroniska information som är tillgäng- lig via online-förbindelse. De nordiska länderna ligger långt framme i utvecklingen. I medger redan lagen insamling av sådan information, i trädde en ny lag i kraft som tar sikte på att samla in visst online-material och i har en utredning med ett uppdrag som till stora delar överensstämt med mitt lagt fram förslag om revision av den finska lagen i den här riktningen. I kapitel 8 lämnas en redogörelse för relevanta svenska utvecklings- projekt, såsom det av KB bedrivna Kulturarw 3-projektet, vilket syftar till att med hjälp av automatiserad robotteknik samla in och bevara den svenska delen av det som publiceras på Internet. Alla svenska webbsidor som en insamlingsrobot påträffar hämtas till KB och lagras där på ma- gnetband. Tre insamlingar har utförts. Den senaste, utförd , resulterade i att närmare 10 m iljoner webbsidor samlades in från mer än 31 000 s.k. domäner. I kapitlet beskrivs dessutom projekten (KB), Nordic Web Index (Lunds universitetsbibliotek) samt Sa- fari (). I kapitel 9 görs en genomgång av den lagstiftning som är av betydelse för möjligheterna att samla in, bevara och tillhandahålla elektronisk in- formation. Restriktioner inom detta område finns i dels upphovsrättsla- gen (1960:729), dels datalagen (1973:289), som ersätts med personuppgiftslagen (1998:204). Det för denna utredning relevanta innehållet i dessa lagar beskrivs. Dessutom ges en redogörelse för viss internationell utveckling inom det upphovsrättsliga området. 1.3Överväganden och förslag (kapitel ) I kapitel 10 konstaterar jag inledningsvis att de mål och syften för plik- texemplar som anförts av tidigare utredningar är giltiga. Dessa mål är bl.a. att vi skall bevara och tillhandahålla det s.k. kulturar- vet, dvs. yttringar av svenskt liv, svenskt samhälle och svensk kultur för eftervärlden samt att det insamlade materialet så vitt möjligt skall kunna nyttjas av alla. Jag delar vidare tidigare utredningars bedömning att det inte är möjligt att uppställa kvalitetskriterier för vilket material som är mer värt att bevara än annat, eftersom det dåliga belyser vårt samhälle lika väl som det goda. Av bakgrundsbeskrivningen framgår klart att det finns stora mängder elektroniskt publicerat material som väl uppfyller de kriterier som anges i de allmänna förutsättningarna för leveransplikt. Det sprids omfattande mängder information i samhälleliga, vetenskapliga och kulturella frågor. Ofta saknar det som publiceras online en tryckt motsvarighet. För att det inte skall uppstå besvärande luckor i vårt framtida kultur- arv är det därför väsentligt att även det elektroniska material som faller utanför dagens pliktexemplarslag samlas in och bevaras på ett systema- tiskt sätt. I kapitel 11 prövas frågan om vilken online-information som bör samlas in och bevaras. Insamlandet bör gälla sådan information som är allmänt tillgänglig här i landet och rör svenska förhållanden. Beträffande vad som ska räknas som allmänt tillgängligt gör jag den bedömningen att även sådan information där användaren måste uppge ett lösenord eller erlägga en avgift för att få tillgång till den måste anses vara allmänt till- gänglig, under förutsättning att i princip vem som helst har möjlighet att få tillgång till informationen. Däremot bör t.ex. information som enbart publiceras på företagsinterna s.k. intranät i huvudsak inte räknas som allmänt tillgänglig. För det material som är avsett att spridas i en större krets bör strävan vara att det samlas in så fullständigt som möjligt. Högsta prioritet bör härvid ges de publikationer som framställs av professionella utgivare och producenter. Informationsintresset för övriga kategorier av online- information (privatpersoners hemsidor, lokal föreningsinformation och liknande) är lägre och av resursskäl kan inte ett fullständigt bevarande motiveras. Ett urval bör här vara tillräckligt och jag föreslår en insam- ling . Även inslagen av ljud och rörliga bilder som publiceras online måste självfallet samlas in och bevaras för fra mtiden. Tanken på att inkludera online-databaser i pliktexemplarslagstift- ningen har avvisats av tidigare utredningar. Enligt min mening är det dock önskvärt att samhället bevarar även den information som finns i dessa databaser. Detta gäller i synnerhet om informationen inte tillhan- dahålls i någon annan form. Jag finner det svårt att motivera varför en databas på cd-rom skall omfattas av pliktexemplarslagen men falla utan- för lagen, om producenten väljer att enbart tillhandahålla den via online- förbindelse. Ett urval av de online-databaser som inte levereras som pliktexemplar i annan form bör därför enligt mitt förslag samlas in en gång i den form och med det innehåll de har . De databaser som faller inom 2 kap. tryckfrihetsförordningens och arkivlagens områden bör dock i hu- vudsak undantas från insamling. Jag finner vidare att fler datorprogram och datorspel bör samlas in än vad som är fallet , eftersom utvecklingen har lett till att det är svårt att upprätthålla klara gränser mellan å ena sidan sådana dokument som innehåller programvara respektive är att anse som leksaker och å andra sidan sådana som innehåller information i pliktexemplarslagens mening. Någon lagändring behövs dock inte. Däremot finner jag inte att elektroniska förlagor till tryckta skrifter bör inkluderas i pliktexemplarslagen, eftersom dessa aldrig varit allmänt tillgängliga och därmed faller utanför de allmänna kriterierna för leve- ransplikt. KB bör dock enligt min mening verka för en insamling av vis- sa sådana förlagor genom frivilliga överenskommelser med producenter- na. I kapitel 12 prövas olika metoder för insamling av det material som här är aktuellt. Den elektroniska publiceringen befinner sig fortfarande i snabb utveckling. Både i och internationellt pågår arbete för att strukturera och systematisera elektronisk information och för att ut- veckla standarder. Tekniken för insamling, lagring och migrering är fort- farande i ett tidigt utvecklingsskede. Alltför preciserade förslag kommer sannolikt snabbt att behöva revideras. Min ambition har därför varit att få en så öppen lösning som möjligt, undvika detaljreglering och i stället ge mer allmänna riktlinjer och rekommendationer för insamling och be- varande enligt de grundläggande förutsättningar som gäller för leve- ransplikt. Tre olika huvudsakliga metoder för insamling har kunnat identifieras, nämligen traditionell leverans, leverans efter rekvisition samt insamling genom institutionernas egen försorg med hjälp av robotteknik. För- och nackdelar för dessa alternativ har granskats. Min granskning av de olika alternativen har lett fram till att jag före- slår att den allmänt tillgängliga online-informationen skall samlas in av KB och med hjälp av robotteknik. Den metoden är dock i allmänhet inte möjlig att använda för insamling av innehållet i online-databaser, varför jag där föreslår att ett urval av allmänt tillgängliga sådana skall levereras till KB eller efter anmodan. I kapitel 13 redovisas de ändringar i pliktexemplarslagen som följer av mina förslag. För att KB och själva skall kunna samla in all- mänt tillgängligt online-material föreslår jag en ändring av pliktexemp- larslagen så att dessa myndigheter ges rätt att kräva utlämnande av så- dana lösenord som i vissa fall är en förutsättning för åtkomst. Kravet på att lämna ut lösenord skall myndigheterna rikta mot den som upprättat lösenordet eller den som tillhandahåller en tjänst för elektronisk förmed- ling av meddelanden. Jag föreslår vidare att en ny bestämmelse tas in i pliktexemplarslagen om att två exemplar av sammanställningar (databaser) i digital form som gjorts tillgängliga för allmänheten skall lämnas som pliktexemplar på anmodan av den myndighet som regeringen bestämmer. Leveransskyl- digheten bör åvila den som låtit göra sammanställningen tillgänglig här i landet. Sammanställningarna måste levereras i ett format som är möjligt att konvertera vid den mottagande institutionen, eftersom erfarenheterna visar att det annars ofta uppstår problem vid mottagning och bevarande. De insamlande institutionerna ges rätt att föreskriva format, men måste därvid ta hänsyn till producentens tekniska och ekonomiska förutsätt- ningar. Dessutom skall bestämmelserna i 14 § pliktexemplarslagen ändras så att sådana dokument för elektronisk återgivning som lagrar annat än text eller fast bild skall lämnas i åtta exemplar i stället för som tidigare ett. Exempel på sådana dokument är s.k. multimedia, som oftast utges i form av cd-rom med ljud eller rörliga bilder. Jag delar den åsikt som framförts till utredningen att det är olyckligt att dessa dokument enbart skall lever- eras till , eftersom det innebär att biblioteken därmed går miste om sådant material som av tradition är att hänföra dit. Av kapitel 14 framgår att bestämmelserna i 16 § upphovsrättslagen behöver kompletteras med en bestämmelse som ger KB, och Lunds universitetsbibliotek rätt att framställa exemplar av verk som är till- gängliga via online-förbindelse. Bestämmelsen skall inte innehålla någon motsvarighet till förbudet i 16 § mot framställning av exemplar av da- torprogram. Bestämmelsen i 21 § upphovsrättslagen om rätt till offentli- ga framföranden utan upphovsmannens tillstånd kompletteras dock med en bestämmelse om att detta inte gäller datorprogram. Jag är medveten om att det kan finnas behov hos arkivmyndigheter att omfattas av samma rätt till exemplarframställning. Det ligger dock utanför mitt uppdrag att lämna förslag rörande arkivm yndigheternas område. Jag har vidare prövat om den föreslagna insamlingen och bevarandet är förenlig med den kommande personuppgiftslagen, eftersom det i den elektroniska information som samlas in kommer att finnas ett stort antal personuppgifter, av vilka vissa är av känslig natur. Min bedömning är att den insamling och det bevarande och tillhandahållande som avses med den nu aktuella verksamheten är motiverat av bl.a. forskningsända- mål och måste anses vara av allmänt intresse. Behandlingen av informa- tionen kan därför betraktas som tillåten enligt 10 § person uppgiftslagen. Enligt 13 § är det förbjudet att behandla känsliga personuppgifter. Det är oundvikligt att person uppgifter av detta slag kommer att finnas i det material som avses bli insamlat. I personuppgiftslagen anges vissa un- dantag från förbudet mot behandling av känsliga personuppgifter. SOU 1998:111 Kapitel 1 19 19 § får känsliga personuppgifter behandlas för forsknings- och statis- tikändamål. Den behandling av personuppgifter som är aktuell i det här sammanhanget måste anses ske för forsknings-ändamål och därmed tor- de undantagsbestämmelsen bli tillämplig på verksamheten. I kapitel 15 prövas möjligheterna att tillhandahålla det insamlade materialet med hänsyn till upphovsrättslagen och person uppgiftslagen. Jag konstaterar där att medborgarna har behov av en god tillgång till information för att de skall ha förutsättningar att delta i den demokratis- ka processen. Det önskvärda vore därför fri tillgång till det insamlade materialet för var och en som har ett seriöst behov av informationen. är det viktigt att tillse att samhällets intresse av yttrandefrihet och informationsfrihet inte tillgodoses på ett sätt som gör intrång i det normala utnyttjandet av upphovsrättsligt skyddade verk eller oskäligt inkräktar på upphovsmannens legitima intressen. En rimlig balans mel- lan upphovsmännens krav och medborgarnas behov är enligt min be- dömning att man vid de institutioner som har ett nationellt bevarande- ansvar kan få tillgång till det insamlade materialet för forskning, men också för enskilt studium. Den prövning av de rättsliga förutsättningarna för att tillhandahålla den elektroniska information som här är aktuell visar dock sammanfattningsvis att det endast kommer att vara möjligt att låta forskare ta del av materialet. För att kunna vidga kretsen av använ- dare skulle ytterligare förändringar av såväl upphovsrättslagen som per- sonuppgiftslagen vara nödvändiga. Jag har inte sett detta som en fram- komlig väg. I kapitel 16 behandlas frågan om vem som skall svara för insamling- en av det aktuella materialet. Mitt förslag innebär att KB har ansvaret för text och fasta bilder medan har ansvar för det audiovisuella materialet. Fördelningen bör gälla såväl online-information som kan samlas in med hjälp av robotteknik som online-databaser. Av kapitel 17 framgår att bevarandet av elektronisk information är problematiskt. Lagringsmediet har kort livslängd och nödvändiga teknis- ka system och programvaror blir snabbt föråldrade. För att bevara in- formationen krävs därför kontinuerliga aktiva insatser med överföring till nya bärare och system, s.k. migrering. Mycket utvecklingsarbete återstår dock inom detta område och jag föreslår därför att , KB och ges i uppdrag att gemensamt utarbeta en kart- läggning över problemets art och omfattning.