sou · GMB3115d1 · 1999-01-01 00:00:00 — En särskild fråga som gäller arbetsskadeförsäkringen vid distansarbete är svårigheten att visa ett samband mellan ett olycksfall och arbetet i de fall arbetet utförs i den egna bostaden. En annan fråga är svårigheten att teckna företagsförsäkringar som är heltäckande. i lagen om arbetsskadeförsäkring har tagits upp av Arbetsskade- utredningen, som funnit att det är viktigare att förbättra tillämpningen av existerande regler än att ändra bevisreglerna i lagen. Vi lämnar därför inga förslag när det gäller arbetsskadelagstiftningen. Frågan om möjlig- heten att teckna heltäckande företagsförsäkringar är i första hand en fråga mellan försäkringstagaren och försäkringsbolaget. 0ERSONLIG INTEGRITET S¤KERHET OCH SEKRETESS Utredningen belyser i detta avsnitt ett flertal frågeställningar om inte- gritet, säkerhet och sekretess. Först redogörs för hur distansarbetarens arbetsinsats kan följas upp av arbetsgivaren. En vanlig uppföljnings- metod är mål som skall uppfyllas av distansarbetaren. Om distans- arbetaren är uppkopplad till huvudarbetsplatsen kan uppföljning även ske via datorn. Varken kvalitativ eller kvantitativ kontroll av arbetstagares arbetsinsats får dock ske utan dennes vetskap. Det kan regleras i avtal hur distansarbetarens arbetsinsats skall följas upp. När distansarbetsplatsen utrustas med avancerad och dyrbar utrustning eller med känsligt material kan både stöldrisken och risken för överfall öka. Arbetsgivarens ansvar för säkerheten ingår i internkontrollen. Hur utrustningen skall skyddas kan regleras i avtal. Om distansarbetaren har så pass stora ekonomiska problem att t.ex. utmätning kan bli aktuell och om distansarbetsplatsen är utrustad med t.ex. värdefull datorutrustning, kan det vara viktigt för arbetsgivaren att skydda sig. Det kan ske genom att arbetsgivaren i avtal noga specificerar den utrustning som han har installerat på distansarbetsplatsen. Arbetsgivaren har ansvaret för att reglerna i sekretesslagen, lagen om företagshemligheter och personuppgiftslagen följs, och får därför bedöma vilka arbetsuppgifter som kan utföras på distans. I avsnitt 5.3 behandlas de skattefrågor som har särskild bärighet vid distansarbete. Utredningen föreslår att ett schablonavdrag, som motsvarar det som gäller för näringsidkare, införs vid inkomst av tjänst. Förslaget innebär att arbetstagare medges avdrag för bostadskostnad, även om någon del av bostaden inte särskilt inrättats för verksamheten, om arbete i tjänsten utförts i bostaden minst under beskattningsåret och det med hänsyn till arbetet eller anställningens art har varit motiverat att utföra arbetet i bostaden. I avsnittet behandlas sådana skattekonsekvenser som distansarbete kan få för den enskilde. En del arbetsgivare betalar ersättning för att arbetstagaren upplåter utrymme i bostaden till arbete. Ersättningen betraktas som en skattepliktig ersättning som utgått på grund av arbetet och beskattas under inkomstslaget tjänst. Andra arbetstagare får ingen ersättning av arbetsgivaren för upplåtelsen. I båda fallen kan arbetstaga- ren, om förutsättningarna är uppfyllda, göra avdrag för kostnader för arbetsrum. Det förekommer också att arbetsgivaren och den anställde har träffat ett hyresavtal. Den anställde beskattas då för hyresersättningen under inkomstslaget kapital och kan göra avdrag för skäliga kostnader med anledning av uthyrningen. Den i särklass vanligaste distansarbetsplatsen i är arbetstagarens bostad. Avsnittet belyser distansarbetares uppfattning om hur det är att arbeta i bostaden och hur de använder bostaden som arbetsplats. De flesta verkar anse att bostaden är lämplig att arbeta i, men det finns också problem: man kan bli störd av t.ex. familjen, och arbetet kan inkräkta på bostadsutrymmet. De flesta som distansarbetar från bostaden har inte något separat arbetsrum. Fler män än kvinnor har en separat avdelad arbetsplats i hemmet. Utredningen redogör också i avsnittet för den lagstiftning som finns på området. En hyreslägenhet får enligt hyreslagen inte användas till någonting annat än bostad. Om hyresgästen vill använda den även som arbetsplats och om det har betydelse för hyresvärden, krävs dennes med- givande. Samma regler gäller även för bostadsrättslägenheter enligt bostadsrättslagen. Troligen uppstår inte något problem att arbeta hemi- från så länge lägenheten även används som bostad. Distansarbete för funktionshindrade och vid rehabilitering Avsnitt 6.1 diskuterar distansarbetets möjligheter för funktionshindrade: vi konstaterar att kombinationen ny teknik och nya arbetsformer kan ge de funktionshindrade ökade möjligheter till arbete, t.ex. genom distans- arbete. Tack vare satsningen på IT i arbetslivet kan ett funktionshinder bli ett mindre arbetshandikapp inom vissa yrken. Vi redovisar olika länders IT-program för funktionshindrade. Vidare redovisas några forsknings- och utvecklingsprojekt (både i och inom EU) där man med hjälp av IT försöker dels skapa nya arbetstill- fällen, dels integrera personer med funktionshinder på arbetsmarknaden. Dessa projekt har haft stor betydelse för funktionshindrade. Många som deltagit i dessa projekt har sedan fått arbete. Utredningen anser det viktigt att resurser avsätts så att denna typ av projekt kan fortsätta och att möjligheterna med distansarbete uppmärksammas i de satsningar som kommer till stånd. Vi pekar också på distansutbildningens betydelse i detta sammanhang, eftersom personer med funktionshinder ofta har svårt att delta i traditionell utbildning. Avsnittet 6.2 behandlar distansarbete som en möjlighet vid arbets- anpassning och rehabilitering. Det kan t.ex. gälla personer som har svårt att förflytta sig från hemmet till arbetsplatsen. De kan då få en arbets- anpassad arbetsplats i bostaden. Personer med t.ex. försvagande sjuk- domar kan erbjudas distansarbete då de inte orkar gå till eller vistas på en arbetsplats. Fördelen med distansarbete som ett alterna- tiv är att människor fortare kan komma tillbaka till arbetet. Även om det endast är en liten grupp som har möjlighet till detta på grund av arbetsuppgifterna, betonar utredningen vikten av tidig sam- verkan mellan bl.a. arbetsgivare och försäkringskassa. Utredningen anser det viktigt att möjligheten till distansarbete och även distansutbildning eller en kombination av dessa uppmärksammas vid arbetsanpassning och rehabilitering. Distansarbetets effekter på transporter Ett vanligt argument för distansarbete är att arbetsformen kan leda till ett minskat resande. I kapitel 7 går vi igenom den forskning som gjorts på området för att försöka besvara frågan om det teoretiskt och empiriskt finns grunder för ett sådant påståeende. Resultatet visar att telekommunikation ger ett minskat resande, men totalt sett ökar transporterna. För att distansarbete skall ge någon effekt på trafiken måste omfattningen av distansarbete öka. Men det finns många hinder för distansarbete, vilket gör att många inte kan eller vill distansarbeta. Det är därför svårt att förutsäga vilka effekter arbete på distans får på resandet. Området är komplext med många alltjämt obesva- rade frågor. Vi drar ändå slutsatsen att det är troligt att arbete på distans kommer att ha en dämpande effekt på de av resorna som utgör resor till och från arbetet. Framför allt kan distansarbete dämpa de rutinmässiga förflyttningarna i storstäderna, liksom långpendling i glesbygden. Det är däremot inte troligt att resandet totalt sett kommer att minska. Det kan alltså finnas skäl att stimulera distansarbete för att minska transportproblemen. Offentliga myndigheter och organisationer kan t.ex. uppmanas av regeringen att så långt som möjligt underlätta distansarbete för sina anställda. Vi behöver också mer kunskap om utvecklingen av IT och dess påverkan på transportbehovet och resmönstret; detta bör därför följas kontinuerligt, exempelvis av . Distansarbete och teknisk infrastruktur Kapitel 8 behandlar behovet av teknisk infrastruktur vid distansarbete. Tillgången till en modern teknisk infrastruktur är en viktig förutsättning för distansarbete och utlokalisering av distansoberoende verksamhet. ISDN () eller annan teknik som möjliggör höghastighetsöverföring krävs för allt fler jobb. Mycket av gles- och landsbygdens framtidsmöjligheter ligger i att utveckla formerna för distansoberoende kommunikation. Telelagen garanterar inte en rikstäckande höghastighetsöverföring av data och bild. I stället skall möjligheter för nya lösningar och reducerade priser i hela landet skapas genom att öppna för konkurrens. Frågan är bara om de restområden där tillgången är bristfällig kommer att få del av fördelarna med denna konkurrens. finns knappt 1 000 s.k. ISDN-orter där anslutningen kan ske till listpriset. Utanför dessa orter gäller offert, där priset kan vari- era kraftigt. I glesbygden finns exempel på mycket höga kostnader för en ISDN-installation. kan av befolkning och av företagen teckna ISDN-abonnemang till enhetstaxa. ISDN är den vanligaste lösningen men inte den enda tillgängliga tekniken för överföring av höghastighetskrävande teletjänster. Andra for- mer av bredbandslösningar, men också satellitlösningar, är tillgängliga. ekonomiska vårproposition har regeringen tillkännagivit att tillgången till avancerad infrastruktur ur ett regionalt perspektiv skall utredas. För att ge utökade möjligheter till distansarbete, ser vi det som angeläget att tillgången till avancerad infrastruktur kan garanteras i hela landet utan regionala pris- skillnader. Distansarbetets reglering i avtal, riktlinjer m.m. Kapitel 9 utgörs av en kartläggning av ett antal avtal, riktlinjer m.m. som behandlar distansarbete. Vi har studerat drygt 30 kollektivavtal, avtal, gemensamma uttalanden och riktlinjer avseende distansarbete på alla nivåer (central, förbund och lokal). Materialet tar i stort upp samma ämnesområden, t.ex. organisatorisk tillhörighet, arbetsutrymme, utrust- ning och distansarbetstagarens tillgänglighet. Det intryck utredningen fått av kartläggningen är, med reservation för att det rör sig om ett mycket begränsat material, att viktiga delar som anställningsskydd och arbetsmiljöansvar behandlas. Det verkar också som att avtal, gemensamma uttalanden och riktlinjer på högre nivå beak- tas vid utarbetande av avtal och riktlinjer på lägre nivåer. I Kapitel 10 görs en internationell utblick på frågan om distansarbete. Avsnittet innehåller en jämförelse mellan och ett antal europeiska länder samt , och . Även om det är svårt att göra rättvisande jämförelser mellan länder när det gäller omfattningen, bl.a. beroende på att man definierar distansarbete på olika sätt, går det emellertid att konstatera att de nordiska länderna tillsammans med och ligger i topp i statistiken. Det finns däremot stora likheter mellan länderna i vissa andra avseenden, t.ex att anställda distansarbetare normalt omfattas av samma arbetsrättsliga lagstiftning och sociala skyddslagstiftning som övriga arbetstagare. När det gäller drivkrafter framkommer det att det i allmänhet är enskilda individer eller företag som driver frågan om distansarbete. Andra frågor som har haft och förväntas få betydelse är den tekniska ut- vecklingen och avregleringen av telemarknader. Av de jämförda länderna är det endast och som har en officiell policy. Det har tidigare funnits en stor optimism i flera av de jämförda län- derna när det gäller utvecklingen av antalet distansarbetare. Denna opti- mism har dämpats betydligt. Det är ändå genomgående så att man i de olika länderna anser att det finns en stor potentiell grupp distansarbetare och att antalet distansarbetare kommer att öka . ),/ KONVENTIONEN (nr 177) om hemarbete antogs 1996. har ännu inte tagit ställning till ratifikation av konventionen, som ännu inte trätt i kraft. Utredningen gör den bedömningen att det inte finns några lag- stiftningshinder i mot att ratificera konventionen om undantagen för hemarbetare i arbetstidslagstiftningen och när det gäller rätt till semesterledighet tas bort, vilket föreslagits av och som vi ställt oss bakom. Det finns ett antal internationella regelverk som kan bli tillämpliga i de fall distansarbete sker över nationsgränserna: Romkonventionen om tillämplig lag vid avtalsförpliktelser, förordning (EEG) 1408/71 om sam- ordning av medlemsländernas lagstiftning om social trygghet, och direktiv /1/EG Utstationeringsdirektivet. På skatteområdet finns ett stort antal dubbelbeskattningsavtal som har ingått med andra sta- ter, sexmånaders- respektive ettårsregeln i kommunalskattelagen samt lagen om avräkning av utländsk skatt. Avsnittet är avsett som en över- siktlig beskrivning av dessa regelverk, men också som en påminnesle om vikten av att ta reda på vilka bestämmelser som kan bli aktuella vid distansarbete över nationsgränser. Utredningens övervägande och förslag i korthet Inom EU arbetar länderna för att harmonisera arbetskraftsundersök- ningarna så att även hemarbete kan belysas. Däremot finns ingen jämför- bar statistik om distansarbete och telependling, varför en harmonisering även vad gäller sådan statistik inom EU vore önskvärd. Utredningen gör den bedömningen att det inte finns behov av förändringar i arbetsmiljölagstiftningen, men att behovet av informa- tion om arbetsmiljöfrågor när det gäller distansarbete är stort. Utredning- en förutsätter att sådan information utarbetas och sprids av bl.a. &¶RTROENDEMANNALAGEN OCH MEDBEST¤MMANDELAGEN Utredningen bedömer att det inte finns några behov av ändringar vare sig i förtroendemannalagen eller i medbestämmandelagen. Däremot kan det vara viktigt att reglera om förtroendemannen skall få använda sig av arbetsgivarens datorsystem, såsom e-post och intranät, för att lättare kunna sprida information till distansarbetare. En särskild fråga vid distansarbete är svårigheten att visa ett samband mellan olycksfall och arbete i de fall arbetet utförs i den egna bostaden. Frågan om bevisreglerna har tagits upp av Arbetsskadeutred- ningen. Vi lämnar därför inga förslag när det gäller arbetsskadelag- stiftningen. 0ERSONLIG INTEGRITET S¤KERHET OCH SEKRETESS Utredningen har sett att det kan regleras i avtal hur distansarbetares arbetsinsats skall följas upp. Även hur utrustningen skall skyddas kan regleras i avtal. Vidare konstateras att arbetsgivaren har ansvaret för att reglerna i sekretesslagen, lagen om företagshemligheter och personupp- giftslagen följs. Arbetsgivaren får därför bedöma vilka arbetsuppgifter som kan utföras på distans. (YRESLAGEN OCH BOSTADSR¤TTSLAGEN Utredningen gör bedömningen att det troligen inte uppstår något problem att arbeta hemifrån så länge lägenheten även används som bostad. !RBETSANPASSNING REHABILITERING OCH FUNKTIONSHINDRADE Utredningen vill uppmärksamma möjligheten till distansarbete och dis- tansutbildning vid anpassning och rehabilitering. Vi gör samma bedöm- ning när det gäller funktionshindrade. $ISTANSARBETETS EFFEKTER P¥ TRANSPORTER Utredningen konstaterar att det behövs mer kunskap om utvecklingen av IT och dess påverkan på transportbehovet och resmönstret; detta bör därför följas kontinuerligt, exempelvis av . Regeringen har tillsatt en utredning med uppgift att utreda tillgången till avancerad infrastruktur ur ett regionalt perspektiv. Distans- arbetsutredningen ser det som angeläget att tillgången till avancerad tek- nisk infrastruktur kan garanteras i hela landet utan regionala prisskill- nader. Detta för att ge utökade möjligheter till distansarbete. $ISTANSARBETETS REGLERING I AVTAL RIKTLINJER M M Det intryck utredningen fått av kartläggningen är, med reservation för att det rör sig om ett mycket begränsat material, att viktiga delar som an- ställningsskydd och arbetsmiljöansvar behandlas. Det verkar också som att avtal, gemensamma uttalanden och riktlinjer på högre nivå beaktas vid utarbetande av avtal och riktlinjer på lägre nivåer. ,AGEN OM ANST¤LLNINGSSKYDD Utredningen föreslår en ändring i bestämmelsen i 22 § lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) om turordning vid uppsägning på grund av arbetsbrist. Förslaget skall ses som ett förtydligande av lagtexten och innebär att enbart den omständigheten att en arbetstagare har sin arbets- plats förlagd till bostaden inte skall medföra att arbetsplatsen utgör en egen driftsenhet. Utredningen föreslår att ett schablonavdrag, som motsvarar det som gäller för näringsidkare, införs vid inkomst av tjänst. Förslaget innebär att arbetstagare medges avdrag för bostadskostnad, även om någon del av bostaden inte särskilt inrättats för verksamheten, om arbete i tjänsten utförts i bostaden minst under beskattningsåret och det med hänsyn till arbetet eller anställningens art har varit motiverat att utföra arbetet i bostaden. Utredningen ställer sig bakom förslag att ta bort undantagen för hemarbete både i arbetstidslagstiftningen och i semester- lagen. Utredningen föreslår att regeringen startar försöksverksamhet med distansarbete. Denna försöksverksamhet bör följas upp och utvärderas med avseende på flera aspekter som t.ex. effekter på arbetsmiljö, jäm- ställdhet och transporter. Utredningen konstaterar att det finns ett stort behov av information om distansarbete. För att täcka detta behov föreslår vi bl.a. att en gratis webbplats inrättas för information och erfarenhetsutbyte om distans- arbete. Utredningen bedömer att det krävs ytterligare forskning på området. Distansarbetets konsekvenser på jämställdhet och arbetsorganisation samt de hinder som finns för distansarbete är exempel på områden som är otillräckligt belysta. +ARTL¤GGNING AV UTLOKALISERAD VERKSAMHET Utredningen föreslår att får i uppdrag att kartlägga omfattningen av utlokaliserad verksamhet. Även slag av arbetsuppgifter, arbetsvill- kor, könsfördelning m.m. bör ingå i kartläggningen. #HECKLISTA F¶R PARTERNA Utredningen har funnit att det finns ett antal frågor som kan vara vik- tiga att beakta i avtal eller överenskommelser. Den checklista som utredningen tagit fram innehåller bl.a. frågor som huruvida distans- arbete skall vara frivilligt, vilken arbetsplats arbetstagaren skall tillhöra, frågor om arbetstid, arbetsuppgifter, säkerhetsfrågor, kostnadsersättning och utvärdering. har, som vi tidigare konstaterat, en stor potential för distansarbete. Arbetsformen kan innebära stora fördelar såväl för individen som för arbetsgivaren. är det ett relativt begränsat antal uppgifter som utförs på distans. Arbetsformen är också tillgänglig främst för personer som har stor frihet i arbetets uppläggning och förläggning. Utredningen har också visat att bostaden är den vanligaste distansarbetsplatsen. Vi kan konstatera att det är mycket som talar för att distansoberoende verksamhet kommer att fortsätta växa och att det kan bli vanligare med distansarbete inom denna typ av verksamhet. Detta innebär att vi troligen kommer att se en större bredd vad gäller arbetsuppgifter som utförs på distans. Det kommer också att innebära att distansarbete blir en arbetsform för nya yrkesgrupper. Antalet distansarbetare kommer troligen också att öka. ,AG OM ¤NDRING I LAGEN OM ANST¤LLNINGSSKYDD Härigenom föreskivs det att 22 § skall ha följande lydelse Vid uppsägning på grund av arbetsbrist skall arbetsgivaren iaktta följande turordningsregler. Har arbetsgivaren flera drifts- enheter, fastställs turordningen för varje driftsenhet för sig. Om arbetsgivare är eller brukar vara Vid uppsägning på grund av arbets- brist skall arbetsgivaren iaktta föl- jande turordningsregler. Har arbetsgivaren flera drifts- enheter, fastställs turordningen för varje driftsenhet för sig. %NBART DEN OMST¤NDIGHETEN ATT EN ARBETS bunden av kollektivavtal, fast- ställs en särskild turordning för varje avtalsområde. Finns det i ett sådant fall flera driftsenheter på samma ort, skall inom en arbets- tagarorganisations avtalsområde fastställas en gemensam turord- ning för samtliga enheter på orten, om organisationen begär det senast vid förhandlingar enligt 29 §. Arbetstagarnas plats i turord- ningen bestäms med utgångs- punkt i varje arbetstagares sam- manlagda anställningstid hos arbetsgivaren. Arbetstagare med längre anställningstid hos arbets- givare har företräde framför arbetstagare med kortare anställ- ningstid. ger högre ålder företräde. Kan en arbetsgivare endast efter omplac- ering beredas fortsatt arbete hos arbetsgivaren, gäller som förut- sättning för företräde enligt tur- ordningen att arbetstagaren har tillräckliga kvalifikationer för det fortsatta arbetet. TAGARE HAR SIN ARBETSPLATS F¶RLAGD TILL SIN EGEN BOSTAD MEDF¶R INTE ATT DEN ARBETSPLATSEN UTG¶R EN EGEN DRIFTSENHET. eller brukar vara bunden av kollek- tivavtal, fastställs en särskild tur- ordning för varje avtalsområde. Finns det i ett sådant fall flera driftsenheter på samma ort, skall inom en arbetstagarorganisations avtalsområde fastställas en ge- mensam turordning för samtliga enheter på orten, om organisa- tionen begär det senast vid för- handlingar enligt 29 §. Arbetstagarnas plats i turord- ningen bestäms med utgångspunkt i varje arbetstagares sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren. Arbetstagare med längre anställningstid hos arbetsgivare har företräde framför arbetstagare med kortare anställningstid. ger högre ålder före- träde. Kan en arbetsgivare endast efter omplacering beredas fortsatt arbete hos arbetsgivaren, gäller som förutsättning för företräde enligt turordningen att arbetstagaren har tillräckliga kvalifikationer för det fortsatta arbetet. Denna lag träder i kraft 2 000. ,AG OM ¤NDRING I KOMMUNALSKATTELAGEN Härigenom föreskrivs att det i anvisningarna till 33 § kommunal- skattelagen (1928:370) skall införas en ny punkt, 9, av följande lydelse. 3KATTSKYLDIG SOM I SIN TJ¤NST UTF¶RT ARBETE I BOSTADEN HAR ¤VEN OM N¥GON DEL AV BOSTADEN INTE INR¤TTATS S¤RSKILT F¶R ARBETET R¤TT TILL AVDRAG F¶R BOSTADSKOSTNAD OM ARBETE UTF¶RTS I BOSTADEN MINST TIMMAR UNDER BESKATTNINGS ¥RET 6ID BER¤KNING AV ANTALET TIMMAR BEAKTAS ENDAST ARBETE SOM DET MED H¤NSYN TILL ARBETET ELLER ANST¤LLNINGENS ART VARIT MOTIVERAT ATT UTF¶RA I BOSTADEN !VDRAG MEDGES MED KRONOR OM ARBETET UTF¶RTS I BOSTAD P¥ DEN SKATTSKYLDIGES EGEN ELLER HANS MAKES FASTIGHET OCH MED KRONOR I ANNAT FALL Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Utredningen ställer sig bakom förslag om att ta bort det generella undantaget för hemarbete i arbetstidslagen. Utredningen gör motsvarande bedömning i fråga om undantaget för hemarbete när det gäller rätten till semesterledighet enligt semesterlagen. Ändringen i semesterlagen bör ske , oberoende av eventuella förändringar i arbetstidslagstiftningen. Utredningen har funnit flera fördelar med distansarbete och föreslår därför att regeringen startar försöksverksamhet. Det kan exempelvis ske genom uppmaning till offentliga myndigheter och organisationer att underlätta distansarbete för samtliga anställda. Denna försöksverksamhet bör följas upp och utvärderas med avseende på flera olika aspekter som t.ex. effekter på arbetsmiljö, jämställdhet och transporter. Underlättande av distansarbete kan även ske på andra sätt. är exempelvis en arbetsplats som i ökad utsträckning skulle kunna erbjuda sina anställda att arbeta på distans i organiserade former. Regeringen skulle också kunna medverka till ytterligare utlokalisering av distansoberoende arbetsuppgifter. Utredningen konstaterar att det finns ett stort behov av information om distansarbete. Detta gäller framför allt inom arbetsmiljöområdet, exem- pelvis vid utformning av distansarbetarens arbetsmiljö. Det är också viktigt att information sprids både till arbetsgivaren och till den enskilde arbetstagaren. Vi föreslår att information om distansarbete ges i form av en gratis webbplats. Syftet med webbplatsen är att den skall fungera som en informationscentral dit alla intresserade kan vända sig. Det finns redan en del webbplatser inom intresseföreningarna för distansarbete, t.ex. Distansforum och Nätverket för distansarbete. Men med en helt öppen webbplats ges möjlighet till ökat erfarenhetsutbyte. Ett underlag för webbplatsen kan vara .