sou · GMB393 · 1999-01-01 00:00:00 — Erfarenheten från de andra riskkapitalbolagen och fonderna vi intervjuade var likartade. Man ansåg att den statliga garantin bidragit till att dels dra till sig egenkapital till riskkapitalbolagen från placerare som banker, pensionsfonder och försäkringsbolag, dels underlättat placeringarna i riskfyllda småföretag. Däremot ville man inte påstå att dessa placeringar skulle ha uteblivit utan statlig garanti, merparten av placeringarna har man ej sökt statlig garanti för. Kombinationen av skattefrihet på treårs innehav och statlig garanti ansågs ganska avgörande. Erfarenheterna hur garantin fungerar vid utfall var ringa, fanns bara ett fall där garantin kommit till tillämpning. Ett ytterligare antal fall var troligen på väg. Vare sig från pensionsfonderna eller riskkapitalbolagen såg man några större problem med att placeringarna inte var marknadsnoterade, detta gällde också det börsnoterade riskkapitalbolaget. 11.3.1Definition av ett investmentbolag14 Ett investmentbolag skall vara ett svenskt aktiebolag eller svensk ekonomisk förening. Investmentbolag får endast förvalta värdepapper och lös egendom. De skall ha till uppgift att genom ett väl fördelat innehav ge sina ägare en riskspridning. De skall vidare ha ett stort antal fysiska personer som ägare. Vad gäller innehav finns några exakta gränser ej satta. Praxis och ett antal rättsfall har dock ställt upp ett antal krav. I huvudsak får investmentbolag enbart äga aktier, endast av till- gångarna får ligga i annan verksamhet än i aktieförvaltning. Vad gäller riskspridning; får bolaget inte koncentrera innehavet till ett eller ett fåtal bolag och bolagets totala innehav får inte vara för litet i förhållande till ägarandelen i de bolag man placerat i. Det sistnämnda skall tolkas så att ett investmentbolag inte får vara en alltför dominerande ägare i ett bolag om denna post utgör en betydande del av investmentföretagets tillgångar. Placeringarna måste vara spridda på åtminstone några olika bolag och branscher. Vad gäller kravet på att aktierna i ett investmentbolag skall ägas av ett stort antal fysiska personer har detta tolkats så att enbart börsnoterade investmentbolag anses uppfylla detta krav. Detta innebär inte att juridiska personer är uteslutna som ägare eller att starka juridiska personer inte får ingå bland ägarna. Dessa får dock inte ha ett alltför dominerande inflytande. Ett investmentbolag får ej vara dotter- bolag till ett annat företag. Investmentbolag som uppfyller villkoren ovan är i huvudsak skatte- befriade då de i praktiken utgör en sorts mellanhand för investeringar i andra företags aktier. De är befriade från reavinstbeskattning. Ränteintäkter och utdelnings- inkomster är skattepliktiga och utöver dessa skall till beskattning upptas en schablonintäkt på av aktiernas marknadsvärde vid beskattningsårets ingång (för onoterade bolag gäller bokförda värden). 14 Uppgifterna nedan är till stor del hämtade från Grosskopf, G m.fl.; Det svenska skattesystemet, 1995, Beyronds. Avdrag medges för utgiftsräntor, förvaltningskostnader och för lämnad utdelning till ägarna. Småföretagsdelegationen anser att det danska systemet i sina huvuddrag bör införas i samt att de regler som gäller för investmentbolag i sina huvuddrag även skall kunna äga tillämpning på svenska riskkapitalbolag. Förslagen kan genomföras oberoende av varandra även om, som framgår nedan av vårt förslag, rätt att erhålla statsgaranti tillkommer i stort sett samma riskkapitalbolag som skatterättsligt bör klassas som investmentbolag. Krav på riskkapitalbolagen: 1.Det egna kapitalet skall uppgå t ill , dispens kan lämnas, dock får det ej understiga . 2.Bolagen skall kunna redovisa vilka etiska och miljömässiga hänsyn som ligger till grund för de investeringar som finansieras genom tillförsel av egenkapital inom ramen för garantin. 3.För att erhålla statlig förlustgaranti skall krävas en årlig garanti- avgift om av garanterat belopp. Garantiavgiften skall i övrigt bestämmas av den myndighet/bolag som får /regeringens uppdrag att svara för systemet. vara enhetlig men sättas på en sådan nivå att systemet är självbärande över en längre tidshorisont. Placeringar som kan omfattas av garantin: ·Vid teckning av aktier i bolag får inte bolaget ha: 1.Mer än 250 anställda 2.En nettoomsättning på över 20 miljoner ecu 3.Balansomslutning på över 10 miljoner ecu. ·Högst av kapitalet i bolaget får ägas av annan fysisk eller juridisk person än det riskkapitalbolag som erhåller garantin. Offentliga investeringsbolag och riskkapitalbolag eller bolag som står under tillsyn omfattas inte av ägar- begränsningen. ·Bolaget får inte stå i koncernförhållande med verksamheter som överstiger ovanstående gränser. ·Bolaget får inte ha väsentliga lån hos riskkapitalbolaget, risk- kapitalbolagets ägare eller koncernförbundna företag till risk- kapitalbolaget. ·Bolaget får inte som huvudverksamhet bedriva finansierings- eller investeringsverksamhet, handel med, administration eller ägande av fast egendom än sådan som krävs för rörelsens bedrivande. ·Bolaget skall ha sin verksamhet i . ·Bolaget får inte direkt eller indirekt äga av riskkapitalbolaget. ·Bolaget får inte ägas av någon som direkt eller indirekt äger i bolaget som direkt eller indirekt äger i riskkapitalbolaget med undantag för offentligt ägda bolag eller bolag som står underFinansinspektionens tillsyn. 1.Statsgarantin omfattar av förlusterna på det aktiekapital som ingår i den garanterade placeringsportföljen. Vid beräkning av den statliga ersättningen skall korrigeras för samtliga intäkter och kostnader som omfattas av aktier som ingår i garantiramen. 2.Förlusten skall vara realiserad och den garanterade placeringen skall ha ingått i portföljen . 3.Vid utbetalning av garanti till riskkapitalbolaget reduceras garanti- ramen med storleken på den av garantin omfattade förlusten. 4.När aktierna ingått i den garanterade portföljen reduceras förlustgarantin . Garantin bortfaller således . 5.Garantin skall också bortfalla om reglerna rörande koncern- förhållanden enligt ovan inte efterlevs. 11.4.2Riskkapitalbolag som skall få klassas som investmentbolag Mot bakgrund av det tidigare förda resonemanget föreslår Små- företagsdelegationen att riskkapitalbolag skall få klassas som invest- mentbolag, utan att behöva noteras på börsen. Vid en sådan ordning skulle förmodligen ett antal regler behöva ställas upp för att riskkapitalbolagen inte skall kunna användas som ett instrument för skatteundandragande och för att rimliga krav på säkerhet och risk- spridning skall kunna ställas. Följande lista på sådana regler gör inga anspråk på att vara fullständig. 1.Högst av röstetalet i riskkapitalbolaget får ägas av en enskild juridisk eller fysisk person direkt eller indirekt. Offentligt ägda investeringsbolag och riskkapitalbolag omfattas inte av ägarbegränsningen, ej heller bolag och institutioner som står under tillsyn. 2.Riskkapitalbolaget får inte stå i koncernförhållande med verksam- heter som överstiger ovanstående gränser. 3.Bolaget skall ha sin verksamhet i 4.Riskkapitalbolaget får inte ägas till av röstetalet av någon juridisk eller fysisk person som direkt eller indirekt äger i bolag i vilket riskkapitalbolaget äger aktier och motsvarande instrument eller är fordringsägare i. Offentligt ägda investeringsbolag och riskkapitalbolag omfattas inte av ägar- begränsningen eller bolag och institutioner som står under Finans- inspektionens tillsyn. 5.Riskkapitalbolaget får högst ha engagemang i ett enskilt bolag motsvarande av riskkapitalbolagets egna kapital. I ett viktigt avseende kommer riskkapitalbolagen att avvika från investmentbolagen då det i huvudsak ej kommer att finnas några marknadsnoterade värden på aktierna. Vid schablonbeskattningen kan detta anses utgöra ett problem. Vi föreslår därför att underlaget för schablonbeskattning skall beräknas på innehav så att det högsta värdet av anskaffningsvärdet eller senast kända försäljningspris skall tas upp. Som framgått av problembeskrivningen har den tidigare positiva utvecklingen av riskkapitalbolag, med syfte att satsa på riskfyllda utvecklingsföretag med potentiellt goda tillväxt- och lönsamhets- förutsättningar, avstannat och delvis minskat i omfattning. Bland de skäl som angivits från riskkapitalbolagen vid intervjuer och som våra förslag syftar till att förhoppningsvis undanröja är att beskattningsreglerna verkar i prohibitiv riktning och att riskerna i kombination med beskattningsreglerna bedöms vara för stora i förhållande till förväntade framtida vinster. Med ledning av erfarenheter från framför allt det danska systemet, men även från , , , och verkar kombinationer av statliga garantier och skatteregler ha givit positiva resultat på småföretagsutvecklingen. Med ovanstående erfarenheter som grund anser utredningen att våra förslag vid genomförande kan leda till väsentliga och kompetenta tillskott av riskkapital från de svenska riskkapitalbolagen till små- företagen samt att såväl antalet riskkapitalbolag som tillförseln av kapital till riskkapitalbolagen kommer att öka. Förslaget kräver en ny lagstiftning om statliga garantier samt förändringar i lag och skattereglerna om investmentbolag. Vi kan inte se att förslaget har några negativa fördelningspolitiska effekter eller negativ inverkan på konkurrensen. 12Riskkapital från fonder, banker och försäkringsbolag Det finns en rad lagar och förordningar som reglerar formerna för försäkringsbolags, pensionsfonders, aktiesparfonders, värdepappers- fonders och bankers placeringar. De mest centrala är lag om värdepappersfonder 1990:1114, lag om värdepappersrörelse 1991:981, lag om börs och cleari ngverksamhet 1992:543, aktiebolagslag 1975:1385, försäkringsrörelselagen 1982:713, bankrörelselagen 1987:617/1991:1768 och skattelagstiftningen samt till dem hörande instruktioner m.m. från bland andra och . De mest centrala inslagen i regelverket för placeringar är: 1.Regler om tillåtna placeringar. I huvudsak endast innehav av aktier och värdepapper som omsätts på svenska eller utländska börser eller andra reglerade marknader som står under statlig tillsyn eller som är direkt godkända av staten är tillåtet. 2.Riskspridningsregler som anger maximala innehavet av en viss typ av aktie eller värdepapper av dels fondens värde och dels andel i det emitterade bolagets/institutionens värde, i förekommande fall röstetal. Reglerna syftar till att: ·Ge en effektiv prisbildning och värdeangivelse. ·Ge öppen information. ·Minimera risker för spararen. En värdepappersfond får endast förvärva utländska och svenska aktier, konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till teckning som är noterade på svensk eller utländsk börs, auktoriserad handelsplats eller någon annan reglerad marknad. 56 Riskkapital från fonder, banker och försäkringsbolag Vad gäller konvertibler och optioner skall de från förvärvet ha noterats som aktier eljest skall de säljas. Andra svenska aktier och förlagsandelsbevis i ekonomiska föreningar får förvärvas med begränsningen att värdet på dessa ej får uppgå t ill av fondens värde. Icke noterade aktier i småföretag får således oberoende av hur många bolag det rör sig om inte uppgå till av en fonds värde. får emellertid medge undantag från 10-procents- regeln. Sammansättningen av värdepapper i fonden skall ha en lämplig riskspridning. Värdet av innehavet i ett enda bolag får ej uppgå t ill mer än 10 pro- cent av fondens värde. kan även här, om det finns särskilda skäl, medge undantag. En fond får vidare inte äga mer aktier i ett bolag än vad som motsvarar av röstetalet i bolaget. Reglerna ger således endast begränsade möjligheter för fonder att köpa aktier i små och medelstora företag då dessa aktier inte är noterade på börsen. av fondmedlen kan maximalt komma småföretagen till del. 10-procentsregeln är dock inte det avgörande hindret utan snarare regeln om att en fond inte får äga mer aktier än som motsvarar av röstetalet i ett bolag. Att utan lagändring komma runt problemet kräver endera att bolagen börsintroduceras eller att en särskild auktoriserad och reglerad marknadsplats tillskapas för handel med småföretagens aktier, vilket vi behandlat i föregående avsnitt och avfört som en generell väg för den avgörande majoriteten av småföretag. En börsintroduktion är förenad med sådana krav på ägarspridning, information samt kostnader att det knappast kan motiveras. En ytterligare väg att gå utan lagändring är att småföretag emitterar aktier med olika röstvärden för att på så sätt dra till sig fondernas medel. Detta kan dock ses som relativt poänglöst om syftet är att huvuddelen av egenkapitalet skall komma denna väg. Vidare finns dispensvägen. Dispensmöjligheterna från Finans- inspektionen bör nog tolkas så att tillfälliga avsteg får göras från reglerna, t.ex. plötsliga relativa värdeförändringar inom placerings- portföljen, förändringar av likviditeten genom att stora uttag eller insättningar sker av fondandelar. Systematiska och rent ändamåls- mässiga avvikelser ryms nog inte inom dispensmöjligheternas ram. Det finns två avvikande typer av fonder, s.k. etiska fonder och företags- anknutna fonder. Riskkapital från fonder, banker och försäkringsbolag 57 De etiska fonderna har i sina bestämmelser att enbart placera i aktier i företag som uppfyller vissa m iljökrav, som inte exporterar vapen, som inte idkar handel med vissa länder etc. Dessa fonder har också möjlighet att dela ut av fondens värde för ideella ändamål. De företagsanknutna fonderna skall ha av värdet placerat i ett företag. Begränsningen här är att andelsägarna i fonden endast får vara anställda i detta företag. För båda dessa fall gäller dock begränsningarna om notering på börsen. Det är möjligt att man med dessa befintliga specialregler som argument också skulle kunna utforma en regel för placering i små- företag. Den enklaste åtgärden enligt vår uppfattning är dock att lagstiftningen görs om. 5-procentsregeln bör avskaffas vad gäller placeringar i små och medelstora företag medan däremot 10-procents- regeln av riskskäl bibehålls. Även bankrörelselagen och försäkringsrörelselagen innehåller regler som anger hur stor andel av kapitalet som får placeras i aktier och hur stor andel av ett företag som får ägas. En bank får inom en ram av av kapitalbasen (eget kapital plus av obeskattade reserver plus supplementärt kapital, t.ex. förlagsbevis) förvärva aktier. Ett innehav i ett enskilt företag får inte uppgå t ill av bankens kapitalbas. Reglerna i försäkringsrörelselagen är likartade. Ett försäkringsbolag får ej placera av skuldtäckningsbeloppet (försäkringstekniska skulderna) i aktier. Huvudregeln är att aktierna skall vara noterade och likvida. Liksom för banker får innehav i ett enskilt bolag inte uppgå till av skuldtäckningsbeloppet. Dessa regler är som för värdepappersfonderna utformade mot bakgrund av att bankerna och försäkringsbolagen inte skall riskera insättarnas sparmedel respektive utfästelserna till försäkringstagarna. Med tanke på de mycket stora summor som såväl bankerna, försäkringsbolagen och värdepappersfonderna förvaltar utgör inte dessa inskränkningar några större problem vad gäller deras möjligheter att bidra till riskkapitalförsörjningen till småföretag. Däremot utgör regeln om att de ej får äga av röstetalet i ett företag och ej av aktiekapitalet en avgörande begränsning för fondernas, bankernas och försäkringsbolagens möjlig- heter om de så önskar att placera i icke noterade småföretags aktier. 58 Riskkapital från fonder, banker och försäkringsbolag Som framgått av tidigare text är investeringar i småföretag ofta mycket arbetskrävande i förhållande till de investerade beloppen. Vidare krävs, utöver ett aktivt och kompetent ägarskap, att investeraren går in med väsentligt kapital för att det överhuvudtaget skall vara meningsfullt om en expansion skall kunna åstadkommas eller produktidé utvecklas och exploateras. Mindre poster utgör i många lägen vare sig till eller från. Både ur placerarnas som småföretagens villkor och förutsättningar utgör femprocentsspärren ett väsentligt hinder. De motiv som angivits för att värdepappersfonder, banker och försäkringsbolag ej skall få äga mer än vad som motsvarar av röstetalet och av aktiekapitalet har framför allt varit att förhindra maktkoncentration i svenskt näringsliv, dvs. samma skäl som angivits för AP-fondernas i vart fall tidigare begränsade möjligheter att förvärva aktier. Bakgrunden är som vi har angivit den för internationella förhållanden mycket stora andelen sparande som skett i offentligt och privat kollektiva system. Emellertid är det vår uppfattning att begränsningsreglerna som syftar till att förhindra makt- koncentrationen tagit sikte på de stora börsnoterade företagen och egentligen inte syftat på begränsningar vad gäller småföretagen. Vi anser att reglernas i vart fall potentiella effekt på placeringar i riskkapital fått en direkt snedvridande och konkurrenshämmande verkan för små- företagens riskkapitalförsörjning inte minst med tanke på hur stor andel av den totala förmögenhetsmassan som ligger förvaltad i offentliga och privata kollektiva institutioner. Genom begränsningsreglerna gynnas på ett ensidigt sätt placeringar i noterade storbolagsaktier och finansiella instrument utgivna av staten och bankerna samt kreditmarknadsaktiebolagen. Vidare, vilket torde vara fallet , finns risken att börsen blir överlikvid och att en allt större andel av sparandet placeras i utländska tillgångar – paradoxalt nog ofta utan de ägarbegränsningar som gäller i . Även omvänt gäller denna paradox; det finns inget som hindrar utländska fonder och andra internationella placerare att äga av röstetalet eller av aktiekapitalet i ett svenskt företag. Mot bakgrund av den mycket stora ökning av fondsparandet som skett i och den kraftiga ökning som förväntas ske genom pensionssystemets reformering där en större del skall sättas av i Riskkapital från fonder, banker och försäkringsbolag 59 individuella men kollektivt förvaltade premiereserver finns det all anledning att ompröva placeringsreglerna i syfte att öka möjligheterna för Svenska småföretag att erhålla riskkapital. Åtminstone borde reglerna utformas så att småföretag inte direkt missgynnas i jämförelse med vad som gäller i de flesta andra länder. Inom EU pågår ett arbete med placeringsreglerna med inriktning på att åstadkomma förändringar i begränsningsreglerna. Det är dock viktigt att erinra sig att en av EU:s utgångspunkter är förhållanden där bankerna exempelvis i och har mycket små ägarbegränsningar. Vi har svårt att föreställa oss att EU:s reformarbete på denna punkt skulle kunna leda till ägarbegränsningar på av röstetalet. För svensk del torde förhållandet snarare vara det omvända, dvs. en höjning av gränserna för ägarandelen kan ses som ett närmande till de förhållanden som gäller i EU, förmodligen också efter en reformering av . Vi föreslår därför att placeringsreglerna i lag om värdepappersfonder, bankrörelselagen och försäkringsrörelselagen ändras så att dessa institutioner får rätt att förvärva aktier i bolag motsvarande maximalt av röstetalet eller maximalt av aktiekapitalet. Genom förslaget ges i vart fall möjlighet för de stora placerarna av riskkapital att gå in med väsentligt större ägarkapital i enskilda småföretag. Därigenom undanröjs ett formellt hinder och svenska stora placerare får liknande förutsättningar som internationella institutionella placerare på den svenska marknaden. Vidare åstadkoms bättre neutralitet mellan stora och små företag i konkurrensen om riskvilligt kapital. Vi ser inte att förslaget skulle leda till ökade risker för spararna då vi inte föreslår några ändringar i de andelar av placerarnas förvaltade kapital som får placeras i icke noterade aktier. Förändringarna torde inte heller leda till några väsentliga skillnader vad gäller placerarnas möjlighet till likviditet samt möjlighet att redovisa aktuell förmögenhetsställning. Huruvida värdepappersfonder och banker m.fl. kommer utnyttja denna friare placeringsrätt till att väsentligt öka tillskottet av riskkapital till småföretag är svårt att ha någon uppfattning om. Som vi tidigare angivit är denna typ av investeringar arbetskrävande i förhållande till investerade belopp. En tänkbar utveckling skulle kunna vara att de stora institutionella placerarna väljer att gå via riskkapitalbolag. Detta kräver dock enligt vår uppfattning att vårt förslag att införa investmentbolagsreglerna för riskkapitalbolag genomförs. 60 Riskkapital från fonder, banker och försäkringsbolag Ordförande: , kommun direktören , Bankdirektören , AB Industrikredit Förbundsordföranden , (avliden ) Personalchefen , Keyline och Direktören , direktören , , Tekn.dr. Lantbrukaren , Bleckenstad,