sou · GMB3111 · 1999-01-01 00:00:00 — I kapitel 18 föreslår jag, utifrån en bedömning av tänkbara utveck- lingstendenser, att ansvariga myndigheter får i uppdrag att göra en fördjupad utvärdering och kostnadsuppföljning av pliktexemp- larssystemet samt lämna förslag till eventuellt ändrad inriktning. I kapitel 19 behandlas kostnadsfrågan. Jag har utgått från den kost- nadsberäkning som redovisas i bilaga 3. För investeringar beräknas där och för den årliga driften . Eftersom de ansvariga institutionerna enligt mitt förslag själva kan styra hur mycket material de skall samla in bör frågan om kostnader och finansiering av den löpande hanteringen av elektronisk information ingå i den årliga budgetdialogen. Därvid får på sedvanligt sätt en diskussion föras om behov, prioriteringar och finansieringsalternativ. Beträffande kostnaderna för olika aktörer finner jag att förslagen för producenternas del torde innebära inga eller begränsade kostnader. del bygger mina förslag till stor del på att de utvecklingsprojekt som KB redan bedriver, i första hand Kulturarw 3, kan fortsätta. För dessa projekt finns medel avsatta i KB:s budget både vad gäller investeringar, utveckling och drift . behövs således ingen ytterligare finansiering. Med ut- gångspunkt från dagens utbud och tekniska lösningar kommer hantering- en av den elektroniska online-informationen därefter att medföra ökade årliga driftkostnader för KB på . Lunds universitetsbibliotek ges ansvar för att bevara säkerhetsex- emplar av det material som samlats in av KB och därmed uppstår vissa, enligt min bedömning begränsade, kostnader för lagring och hantering. Arkivet för ljud och bild bör ges möjlighet att bygga upp en egen ut- vecklingsverksamhet på området. har i sin fördjupade anslagsfram- ställning för 1997-1999 re dovisat behov av medel för FoU-verksamhet och beräknat de årliga kostnaderna för denna till . Lag om ändring i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1960:729) om upp hovsrätt till litterära och konstnärliga verk dels att 16 och 21 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 16 a §, av följande lydelse. De arkiv och bibliotek som avses i tredje och fjärde styckena har rätt att framställa exemplar av verk, dock inte datorprogram, De arkiv och bibliotek som avses i tredje och fjärde styckena har rätt att framställa exemplar av verk, dock inte andra da- torprogram än sådana som avses i 16 a §, 1.för bevarande-, kompletterings- eller forskningsändamål, 2.för utlämning till lånesökande av enskilda artiklar eller korta av- snitt eller av material som av säkerhetsskäl inte bör utlämnas i original eller 3.för användning i läsapparater. I de fall som avses i första stycket 2 och 3 får exemplar framställas endast genom reprografiskt förfarande. Rätt till exemplarframställning enligt denna paragraf har 1.de statliga och kommunala arkivmyndigheterna, 2.Arkivet för ljud och bild, 3.de vetenskapliga bibliotek och fackbibliotek som drivs av det all- männa samt Regeringen får i enskilda fall besluta att vissa andra arkiv och bibli- otek än de som anges i tredje stycket skall ha rätt till exemplarframställ- ning enligt denna paragraf. , Lunds universitetsbibliotek och Arkivet för ljud och bild har rätt att framställa exemplar av verk som förekommer i elektronisk form över datanät. Var och en får framföra utgivna verk offentligt 1.vid tillfällen där framförandet av sådana verk inte är det huvud- sakliga, tillträdet är avgiftsfritt och anordnandet sker utan förvärvssyfte samt 2.vid undervisning eller gudstjänst. Första stycket gäller inte Första stycket gäller inte sceniska verk och filmverk sceniska verk, filmverk och ger inte rätt att sända ut verk datorprogram av vilka exemplar i ljudradio eller television. har framställts med stöd 16 a § samt ger inte rätt att sän- da ut verk i ljudradio eller televi- sion. Första stycket 2 ger inte rätt att i förvärvssyfte framföra samman- ställningar vid undervisning. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Lag om ändring i lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:1392) om plikt- exemplar av dokument dels att 14, 25 och 34 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall föras in tre nya paragrafer, 18 a , 23 a och 33 a §§, av följande lydelse, dels att det i lagen skall föras in nya rubriker närmast före 18 a §, 33 a § och 34 § av följande lydelse. Av fonogram som har framställts här i landet i minst 50 exemplar och som har gjorts tillgängligt för allmänheten här skall ett pliktexemplar lämnas. Av fonogram som har framställts utomlands och har gjorts tillgäng- ligt för allmänheten här i landet i minst 50 exemplar skall ett pliktex- emplar lämnas, om fonogrammet rör svenska förhållanden. Vad som sägs om fonogram i Vad som sägs om fonogram i första och andra styckena skall första och andra styckena skall tillämpas även på dokument för tillämpas även på dokument för elektronisk återgivning som är av elektronisk återgivning som är av annat slag än som avses i 10 § annat slag än som avses i 10 § och som inte är videogram eller och som inte är videogram eller I stället för ett skall dock åtta pliktexemplar lämnas. Föreskrifterna i denna paragraf gäller inte om annat följer av 15 § eller av vad som föreskrivs om kombinerat material i 16 och 17§§. Sammanställning i digital form Av sammanställning som fö- religger i digital form och som har gjorts tillgänglig för all- mänheten här i landet över da- tanät och rör svenska förhållan- den skall på anmodan av den myndighet som regeringen be- stämmer två pliktexemplar läm- nas, om det inte i anmodan med- ges att sammanställningen överförs på elektronisk väg. Föreskrifterna i första st ycket gäller inte sammanställning var- av pliktexemplar skall lämnas enligt någon av de föregående paragraferna. I en anmodan enligt första stycket att lämna pliktexemplar skall, under hänsynstagande till leverantörens tekniska och eko- nomiska möjligheter, anges i vilket format sammanställningen skall lämnas. Lämnande av pliktexemplar eller överföring på elektronisk väg av sammanställning i digital form åligger den som låtit göra sammanställningen tillgänglig för allmänheten här i landet. Pliktexemplar av film, av an- nat dokument för elektronisk återgivning än sådant som avses i 10 § eller av upptagning av ljudradio- och televisionsprogram skall lämnas till Arkivet för ljud och bild. Pliktexemplar av film, video- gram, fonogram eller av upptag- ning av ljudradio- och televi- sionsprogram skall lämnas till Arkivet för ljud och bild. Av pliktexemplar av dokument för elektronisk återgivning som är av annat slag än som avses i 10 § och som inte är videogram eller fonogram skall ett exemplar lämnas till Arkivet för ljud och bild samt ett exemplar till vart och ett av Kungl. och , , Linkö- pings, Lunds, och . Om tillgång till lösenord eller liknande utgör förutsättning för tillgång till elektronisk informa- tion som görs tillgänglig för all- mänheten här i landet över da- tanät och som rör svenska för- hållanden, skall lösenordet på anmodan av den myndighet som regeringen bestämmer lämnas ut av den som upprättat lösenordet eller som tillhandahåller den tjänst för elektronisk förmedling av meddelanden där informatio- nen finns. Ansvar, överklagande m.m. Den som åsidosätter skyldig- heten att lämna pliktexemplar enligt denna lag kan av den myn- dighet som regeringen bestämmer vid vite föreläggas att fullgöra sin skyldighet. Den som åsidosätter skyldig- heten att lämna pliktexemplar enligt denna lag eller att lämna ut lösenord på anmodan kan av den myndighet som regeringen be- stämmer vid vite föreläggas att fullgöra sin skyldighet. Denna lag träder i kraft . Sammanställningar i digital form som överförts till Kungl. på elektronisk väg skall föras över till ett dokument som skall bevaras för framtiden. Vad som sägs om pliktexemplar i andra stycket tillämpas även på sådana sammanställningar. Förordning om ändring i förordningen (1993:1439) om pliktexemplar av dokument Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1993:1439) om pliktex- emplar av dokument dels att 2, 4, 5 och 8 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i förordningen skall föras in en ny paragraf, 10 a §, av följande lydelse. Dokument som har lämnats till Kungl. utgör nationalex- emplar och dokument som har lämnats till Lunds universitetsbibliotek utgör nationella reservexemplar. De skall bevaras för framtiden. Skyldigheten att bevara gäller inte sådana pliktexemplar som, efter respektive biblioteks prövning, befinns utgöra d ubblett av ett redan läm- nat dokument eller en oförändrad ny utgåva av ett tidigare lämnat doku- ment. I fråga om de två exemplar av tryckta dagstidningar som lämnas till Kungl. gäller skyldigheten att bevara bara det ena exempla- ret. Dokument som har lämnats till Arkivet för ljud och bild skall bevaras för framtiden. Skyldigheten att bevara gäller inte sådana pliktexemplar som, efter arkivets prövning, befinnes utgöra d ubblett av ett redan lämnat doku- ment eller en oförändrad ny utgåva av ett tidigare lämnat dokument. Upptagning av ljudradio- eller televisionsprogram som har gjorts med stöd av 26 e § lagen (1960:729) om upp hovsrätt till litterära och konst- närliga verk får bevaras i arkivet endast om de har dokumentariskt värde eller rättighetshavarna har medgett att upptagningarna bevaras. Sammanställningar i digital form som överförts till Arkivet för ljud och bild på elektronisk väg skall föras över till ett do- kument som skall bevaras för framtiden. Vad som sägs om pliktexemplar i andra stycket tillämpas även på sådana sam- manställningar. De dokument som förvaras hos Kungl. hålls tillgängliga i lokaler i den utsträckning som bestämmer. De dokument som förvaras hos , . Lunds, och hålls tillgängliga enligt föreskrifter som meddelas av respektive universitet och beträffande efter samråd med Kungl. I fråga om kombinerat materi- I fråga om kombinerat materi- al som förvaras hos bibliotek al, utom vad avser skrift, och gäller utom vad avser skrift be- stämmelserna i 6 och 7 §§. ar i digital form som förvaras hos bibliotek gäller bestämmel- serna i 6 och 7 §§. Föreläggande att vid vite full- göra skyldighet att lämna pliktex- emplar meddelas av Arkivet för ljud och bild i fråga om dokument som skall lämnas till arkivet och av Kungl. i fråga om övriga dokument. Föreläggande att vid vite full- göra skyldighet att lämna pliktex- emplar eller lösenord meddelas av Arkivet för ljud och bild i frå- ga om dokument eller lösenord som skall lämnas till arkivet och av Kungl. i fråga om övriga dokument och lösenord. och Arkivet för ljud och bild. Denna förordning träder i kraft . 3.1Tillkallande av särskild utredare fick statsrådet regeringens bem yndi- gande att tillkalla en särskild utredare för att göra en förutsättningslös översyn av lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument (pliktexemplarslagen). Utredaren skulle, mot bakgrund av de snabba informationstekniska förändringarna avseende offentliggörande av do- kument, överväga och vid behov föreslå ändringar i pliktexemplarslagen i syfte att säkra förutsättningarna för forskning och för bevarande och tillhandahållande av kulturarvet. Mitt uppdrag framgår av utredningsdirektiven (dir. 1996:92), som redo- visas in extenso i bilaga 1. Pliktexemplarslagen omfattar bl.a. sådana elektroniska doku- ment som finns i fixerad form och som kan köpas, lånas, osv. Det rör sig i huvudsak om cd-rom, disketter, videogram och fonogram. Däremot omfattar lagen inte information som görs tillgänglig via online- förbindelse eller elektroniska dokument som utgör underlag för tryckt material. Den snabba tekniska utvecklingen på informationsområdet le- der till att en allt större del av det framtida informationsflödet aldrig framställs som dokument i fixerad form. De kommer därmed att falla utanför pliktexemplarslagen i dess nuvarande utformning, vilket får till följd att möjligheterna minskar att tillgodose de syften som ligger bakom lagstiftningen om pliktleveranser. uppmärksammade detta problem i betänkandet Pliktexemplarslagen m.m. (bet. 1995/96:KrU4), där man föreslog att skulle ge regeringen till känna att en förutsättningslös översyn skulle göras av pliktexemplarsla- gen, vilket också blev beslut (rskr. 1995/96:60). Enligt direktiven skall jag överväga, och om det behövs, föreslå änd- ringar i pliktexemplarslagen i syfte att säkra förutsättningarna för forsk- ning och för bevarande och tillhandahållande av kulturarvet. Om jag kommer fram till att en leveransplikt för denna information bör införas, skall jag även utreda omfattningen av leveransplikten, hur den skall ut- formas samt av vem den skall fullgöras. Utredningen skall, med tanke på den stora mängden material, beakta att leveransplikten inte får bli så omfattande att den i praktiken blir svår att upprätthålla. Kostnadsas- pekten såväl för staten som för leverantörerna av pliktmaterial skall där- vidlag beaktas. Jag skall vidare beakta de upphovsrättsliga aspekterna av en utvidgad pliktleverans samt utreda tekniska frågor om hur leveranserna skall ske. Därutöver skall jag ta ställning till om leveransplikten skall gälla för elektroniska dokument som utgör underlag för sådant tryckt material, som är leveranspliktigt. Utredningsarbetet skall bedrivas förutsättningslöst och samråd skall ske med kommittéer och arbetsgrupper inom det informationstekniska området. Pågående utredningar i andra länder bör följas och de pliktex- emplarsregler som redan finns i andra länder, främst inom , och EU, skall uppmärksammas. Utredningen skall slutligen arbeta enligt de generella direktiv som ut- färdats angående redovisning av regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), om att redo- visa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) samt om att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande ar- betet (dir. 1996:49). Jag har funnit att dessa direktiv inte är relevanta för föreliggande utredning. Översynen skall resultera i förslag till ändring av pliktexemplarsla- gen. Om förslagen innebär utökade kostnader skall förslag till finansie- ring lämnas. Utredningen skall redovisa sitt uppdrag . Under utredningen har jag tagit del av de resultat som framlagts av and- ra kommittér och utredningar inom framför allt de informationstekniska och upphovsrättsliga områdena. Jag har vidare tagit del av relevanta direktiv och förslag till direktiv utfärdade inom den Europeiska unionen. Genom sakkunniga och experter har jag inhämtat synpunkter från be- rörda myndigheter, främst , KB och vissa universitetsbibliotek. Jag har bl.a. haft kontakter med Datainspektionen, Tidningsutgivarna, samt organisationer verksamma inom det upphovs- rättsliga området (, CopySwede, Klys och ). Tillsammans med sekreteraren har jag besökt Det i och Lunds universitetsbibliotek. Jag har även haft över- läggningar med den arbetsgr upp i som 1998 lagt fram förslag om en reviderad lag om s.k. friexemplar. Jag har under utredningsarbetet haft 11 sammanträden med utred- ningens sekreterare, sakkunniga och experter. Jag har anlitat tre konsulter. Journalisten och författaren har utfört en studie över elektronisk publicering (bilaga 2). har utfört en teknisk analys över området robotbaserad insamling (bilaga 3). Jur. kand. har analyserat de rättsli- ga förutsättningarna för och konsekvenserna av utredningens förslag. Vad beträffar betänkandets hänvisningar till information som är pub- licerad på Internet, har samtliga s.k. länkar kontrollerats . I sammanfattningen till direktiven anges att utredningen tillsätts för att göra en förutsättningslös översyn av lagen (1993:1392) om pliktexemp- lar av dokument (pliktexemplarslagen). En helt förutsättningslös över- syn av pliktexemplarslagen skulle inrymma en rad problem och fråge- ställningar beträffande de dokument som omfattas av pliktexemplarsla- gen . Uppdraget är dock mer konkret formulerat så att jag skall överväga huruvida sådan elektronisk information som inte omfattas av de nuva- rande bestämmelserna i pliktexemplarslagen skall vara föremål för le- veransplikt . Min utgångspunkt har därför varit att översy- nen skall vara förutsättningslös endast vad avser sådan allmänt tillgäng- lig elektronisk information som faller utanför nu gällande pliktexemp- larslag. Enligt direktiven skall jag vidare utreda omfattningen av en eventuellt utvidgad leveransplikt samt lägga förslag om vem som skall fullgöra leveransplikten. I en förutsättningslös översyn av pliktexemplarslagen bör även ingå att pröva alternativa former för pliktleverans. Den snabba tekniska ut- vecklingen erbjuder nya möjligheter för insamlande av elektronisk infor- mation t.ex. genom automatisk robotinhämtning. Jag har därför valt att ge begreppet leveransplikt en vidare betydelse än vad som traditionellt är fallet. Att finna en heltäckande definition för den elektroniska information som är tillgänglig via online-förbindelse är svårt. I dagligt tal används ofta ordet dokument som benämning på de datafiler en användare skapat på sin persondator. Dokument har också kommit att an- vändas som namn på webbsidor. Men dokument är i pliktexemplarslagen definierat som ett föremål som lagrar information för läsning, avlyss- ning eller visning Som dokument för elektronisk återgivning avses ett dokument som i fixerad form lagrar text, ljud eller bild och vars innehåll kan återges enbart med hjälp av elektroniskt hjälpm edel. I lagen används sålunda ordet dokument som benämning på För informationen i sig är det svårare att finna ade- kvata begrepp. Man kan visserligen göra en teoretisk åtskillnad mellan verk och manifestationer av verk, men eftersom dessa begrepp ännu inte är förankrade i det allmänna språkbruket riskerar man att åstad- komma förvirring och sammanblandning av begrepp. Trots att begreppet dokument kommit att vidgas i riktning mot att inte bara avse den fysiskt hanterbara informationsbära- ren, har jag valt att i föreliggande betänkande använda ordet i pliktex- emplarslagens betydelse. Elektroniska dokument är alltså de föremål (cd- rom, disketter) som lagrar information på elektronisk väg. Vad skall man då kalla sådan elektroniskt lagrad information som är tillgänglig via online-förbindelse? På internationell nivå har definitionsfrågan behandlats på bl.a. föl- jande sätt: Inom ramarna för den internationella biblioteksföreningen (International ) utarbetas standardiserade regler för bibliografisk beskriv- ning, ISBD (International Standard Bibliographic Description). Reglerna omfattar också s.k. non-book material, dvs. sådant materi- al som framställs på annat sätt än via traditionellt tryckförfarande. ISBD-standarden är formellt sett inte någon internationell ISO- standard1, men har i praktiken samma ställning som en sådan. publicerades ISBD(ER) 2, där ER står för Electronic re- sources. ISBD(ER) är en revision av de tidigare utgivna ISBD(CF) (CF: Computer files). Att använda begreppet datafiler som överordnat begrepp ansågs vålla alltför stora problem och man har därför valt ter- men elektronisk resurs. Begreppet definieras på fö ljande sätt: Material (data and/or program(s)) encoded for manipulation by com- puter. Includes materials that require the use of a peripheral (e.g. a CD- player) attached to a computer, and online service(s) (e.g. bulletin boards, discussion groups/lists, World sites). 1ISO = International organization for standardization. 2International standard bibliographic description for electronic resources : ISBD(ER) ; revised from the ISBD(CF): International standard bibliographic description for computer files / [International , IFLA Bibliographic Control and International , Deutsche Bibliothek, am ]. Recommended by the ISBD(CF) . – : Saur, 1997 (UBCIM publications ; N.S., Vol.17) 3Ibid., sid 94 ISBD(ER) håller på att översättas till svenska för att kunna infogas i de svenska katalogiseringsreglerna. vissa grundläggande delar publicerades . ISBD-definitionen är förhållandevis vid och omfattar all elektroniskt lagrad information utom föremål som är oupplösligt förenade med en viss programvara (programmed objects), exempelvis leksaker och mi- niräknare. Såväl enstaka datafiler som samlingar av datafiler (webb- platser, elektroniska tidskrifter) fångas in under begreppet elektronisk resurs. Enligt min bedömning är dock begreppet elektronisk resurs för brett för att vara praktiskt användbart i detta sammanhang. Jag har i stället valt att genomgående använda begrepp som den elektroniska in- formation som är tillgänglig via online-förbindelse och liknande. Begreppet databas är också svårt att entydigt definiera. EU publi- cerade 1996 ett direktiv om upphovsrättsligt skydd för databaser 5. I di- rektivet definieras databas i kapitel 1, artikel 1, på följande sätt: I detta direktiv avses med databas en samling av verk, data eller andra själv- ständiga element som sammanställts på ett systematiskt och metodiskt sätt och som var för sig är tillgänglig genom elektroniska medier eller på något annat sätt. EU-definitionen omfattar alltså inte enbart databaser i digital form. Genomförandet av direktivet i svensk rätt har skett genom vissa ändringar i lagen (1960:729) om upp hovsrätt till litterära och konstnärliga verk, vilka trädde i kraft . Härvid har man valt att i stället för ordet databas använda det vedertagna ordet sammanställning. I min framställning har jag valt att i den löpande tex- ten använda begreppet databas. Jag har utgått från EU-direktivets defi- nition men begränsat användningen till att gälla enbart för sådana data- baser som innehåller elektronisk information. I förslaget till lagtext har jag valt att använda begreppet sammanställning i digital form. 4KKS-meddelanden : information om katalogiserings- och klassifikationsfrågor från för katalogisering och klassifikation // 1997: 3-4 d ecember () 5Europaparlamentets och rådets direktiv nr 96/9/EG av om rättsligt skydd för databaser Beträffande val av termer i övrigt, stavningsformer m.m. har jag valt att följa Svenska datatermgruppens rekommendationer6. 6 Rekommendationerna finns tillgängliga på: http:// /dataterm /rek.html Bestämmelser om pliktexemplar finns i lagen (1993:1392) om pliktex- emplar av dokument (prop. 1993/94:10) och i förordningen (1993:1439) om pliktexemplar av dokument. I pliktexemplarslagen ges föreskrifter om skyldighet att till bibliotek och Arkivet för ljud och bild lämna exemplar av dokument (pliktexemplar). De dokument som skall lämnas är skrift ( 5–11 §§), film och videogram (12 och 13 §§), fonogram och vissa andra dokument för elektronisk återgivning (14 och 15 §§), kombinerat material (16 och 17 §§) samt ljudradio- och televisionsprogram (18§). Inledningsvis görs i lagen vissa begreppsbestämningar. Enligt 2 § förstås med dokument ett föremål som lagrar information för läsning, avlyssning eller visning, skrift ett dokument som lagrar text eller fast bild, dokument för elektronisk återgivning ett dokument som i fixerad form lagrar text, ljud eller bild och vars innehåll kan återges enbart med hjälp av elektroniskt hjälpmedel. Enligt 3 § görs ett dokument tillgängligt för allmänheten här i landet när exemplar bjuds ut till försäljning, uthyrning eller utlåning eller an- nars sprids till allmänheten eller när informationen i dokumentet återges offentligt eller i förvärvsverksamhet inför en större sluten krets. Förebil- den för bestämmelsen är i huvudsak hämtad från 2 § tredje stycket lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. Ett dokument skall enligt 4 § anses röra svenska förhållanden, om in- formationen i dokumentet helt eller delvis är avfattad på svenska språket eller dokumentet helt eller delvis innehåller verk av svensk upphovsman eller framförande av svensk konstnär eller, om inte någon av dessa förut- sättningar föreligger, dokumentet ändå huvudsakligen är avsett att spri- das inom landet. Dokument som skall lämnas