sou · GMB3131 · 1999-01-01 00:00:00 — De särskilda beloppsberäkningsreglerna för UBS har också medfört nya regler (10 § förordningen om UBS) för deltidsstuderande som är mycket krångliga, delvis därför att de enligt CSN:s mening bygger på två oförenliga principer. Om studierna har mindre omfattning än det arbete som skulle ha lagts till grund för arbetslöshetsersättningen kan av bestämmelserna utläsas att UBS skall lämnas med ett belopp som motsvarar en på särskilt sätt fingerad och jämkad arbetslöshets- ersättning. Å andra sidan framgår också av bestämmelserna att UBS för deltidsstudier alltid skall lämnas med en viss schabloniserad procentsats av helt UBS. Dessa två principer är oförenliga och medför att beloppsberäkningsreglerna för deltidsstuderande är mycket svårtolkade och krångliga. Av såväl förenklingsskäl som rättviseskäl föreslår CSN att beloppberäkningsreglerna för UBS ändras så att de blir lika med beloppsberäkningsreglerna för SVUXA. Det innebär bl.a. att s.k. heltidsuppräkning görs även för studerande med UBS. Förslag till änd- ringar i 9 och 10 §§ förordningen (1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag lämnas i bilaga 1. UBS kan beviljas till personer som är arbetslösa och till personer som är arbetstagare. Till en arbetstagare får emellertid UBS lämnas "bara om arbetsgivaren genom en överenskommelse med den berörda lokala arbetstagarorganisationen har åtagit sig att för arbete i minst samma omfattning som utförts av sökande anställa någon som är långtidsarbetslös och som anvisas av den offentliga arbets- förmedlingen" (4 § förordningen om UBS). Det säger sig självt att ingen arbetsgivare går med på ett sådant åtagande för en arbetstagare som är uppsagd p.g.a. arbetsbrist. Det innebär att en person som är uppsagd från sitt arbete i praktiken inte kan få UBS i egenskap av arbetstagare. Eftersom en uppsagd arbetstagare inte betraktas som arbetslös kan han eller hon inte heller få UBS i egenskap av arbetslös. Om studierna påbörjas kan den studerande inte heller få UBS senare när uppsägningstiden har gått ut. Ett villkor för UBS är nämligen att den studerande vid tiden för studiernas början hade rätt till arbetslöshetsersättning och det har inte en uppsagd arbetstagare . Enligt bestämmelser som finns för (10 § kunskapslyftsförordningen) är uppsagda arbetstagare en prioriterad grupp för kunskapslyftsutbildning. Mot den bakgrunden kan det uppfattas som märkligt att sådana personer inte kan få särskilt utbildningsbidrag. CSN föreslår därför att reglerna för UBS ändras så att uppsagda arbetstagare jämställs med personer som är arbetslösa. Förslag till ändring av 3 § förordningen (1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag lämnas i bilaga 1. Enligt den s.k. treårsregeln (4 kap. 8 § SsL) kan studiemedel normalt inte beviljas för studier på gymnasial nivå till en studerande som har haft studiestöd under för sådana studier. De studiestöd som räknas är enligt bestämmelserna studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd (SVUX) enligt 7 kap. SsL och särskilt utbildningsbidrag (UBS). Paragrafen har ändrats då UBS tillfördes uppräkningen. Enligt nu gällande lydelse av den aktuella paragrafen skall tidigare terminer med särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA) alltså inte medräknas vid tillämpningen av treårsregeln. CSN kan inte se att det finns någon rimlig förklaring till varför det skall göras undantag för SVUXA när alla andra aktuella stödformer medräknas. CSN föreslår därför att bestämmelserna ändras så att även SVUXA tas med i uppräkningen av stödformer som skall medräknas. Förslag till ändrad lydelse av 4 kap. 8 § SsL lämnas i bilaga 2 2.3Korttidsstudiestöd (KST) 2.3.1 Hinder mot KST för tidsperiod som den studerande har annat studiestöd Enligt gällande bestämmelser (5 kap. 6 § SsL) får KST inte lämnas till en studerande för en tidsperiod som denne har annat studiestöd (t.ex. studiemedel eller UBS). Motsvarande bestämmelser finns för studiemedel (4 kap. 3 § SsL) och SVUX (7 kap. 1 § SsL). I dessa senare bestämmelser används emellertid begreppet tid i stället för tidsperiod. Det innebär t.ex. att om en studerande har studiemedel för studier på halvtid anses det inte utgöra något hinder för att denne också kan få UBS för halvtidsstudier. Tolkningen är nämligen att det då inte handlar om , utan om två halvtider som löper parallellt. Begreppet tidsperiod däremot kan rimligen inte tolkas på annat sätt än att det handlar om en period mellan två datum, ett startdatum och ett slutdatum. Det innebär att en studerande inte kan få KST för att t.ex. gå en studiecirkel som han har t.ex. studiemedel för halvtidsstudier, även om det skulle vara uppenbart att han då förlorar inkomst från ett arbete som han normalt sköter vid sidan av halvtidsstu- dierna. Det kan enligt CSN:s mening inte vara rimligt att det skall gälla strängare regler för möjligheterna att kombinera t.ex. studiemedel för deltidsstudier med KST än vad det är att kombinera samma studiemedel med t.ex. UBS. Samma regler bör gälla. CSN föreslår därför att begreppet "tidsperiod" för KST ändras till "tid" i likhet med vad som redan gäller för studiemedel och SVUX. Förslag till ny lydelse av 5 kap. 6 § SsL lämnas i bilaga 2. (avsnitt 2.3.2. ingår inte i utredningens förslag) (avsnitt 2.4. ingår inte i utredningens förslag) CSN föreslår att de förslag till regeländringar som framförs i denna skrivelse genomförs fr.o.m. . vill CSN erinra om att nämnden (dnr 95-11-37604) ingav en skrivelse till regeringen med delvis liknande förslag till regeländringar. Beslut om denna skrivelse har fattats av generaldirektören efter hörande av vid sammanträde . Närvarande vid ärendets slutliga avgörande har varit överdirektören , avdelningschefen och avdelningsdirektören , föredragande. Förslag till ändringar i förordningen (1996:1654) om särskilt utbildningsbidrag (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) Särskilt utbildningsbidrag får inte lämnas till den som har ett slutbetyg från en treårig utbildning dock lämnas, om den studerande är saknar kunskaper som svarar mot den nu angivna utbildningen eller om det annars finns särskilda skäl. Till en heltidsstuderande lämnas för varje tidsperiod särskilt utbildningsbidrag med det belopp som den studerande skulle ha fått i utbildningsbidrag för heltidsstudier under en lika lång sammanhängande tidsperiod enligt bestämmelserna i förordningen (1996:1100) om aktivi- tetsstöd. Till en heltidsstuderande lämnas för varje tidsperiod särskilt utbildningsbidrag med det belopp som den studerande skulle ha fått i utbildningsbidrag för heltidsstudier under en lika lång sammanhängande tidsperiod enligt bestämmelserna i förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd. Vid beräkningen används alltid det utbildningsbidrag som den studerande skulle ha fått för heltidsarbete. Till en deltidsstuderande får storleken av det särskilda utbildningsbidraget bestämmas i förhållande till studiernas omfattning. Bidraget lämnas med 25, 50, av helt bidrag. Bidraget får dock aldrig vara lägre än vad som anges i andra stycket. Bidraget får inte vara lägre än den arbetslöshetsersättning som den studerande skulle ha haft rätt till vid studiernas början. Om studierna har mindre omfattning än det arbete som skulle ha lagts till grund för arbetslöshetsersättningen får bidraget dock vara lägre. Beräkningen av det belopp som lägst får utgå som särskilt utbildningsbidrag sker även då med ledning av den arbetslös- hetsersättning som den studerande skulle ha haft rätt till vid studiernas början. Det belopp som motsvarar arbetslöshetsersättningen får vid beräkningen sättas ned med hänsyn till att studierna har mindre omfatt- ning än arbetet. Nedsättningen får ske i samma mån som studierna med särskilt utbildningsbidrag understiger det arbete som skulle ha lagts till grund för arbetslöshetser- sättningen. Till en deltidsstuderande får storleken av det särskilda utbildningsbidraget bestämmas i förhållande till studiernas omfattning. Bidraget lämnas med 25, 50, av helt bidrag. Närmare föreskrifter om tillämpningen av första stycket meddelas av Vid urval bland dem som kan få sär- skilt utbildningsbidrag, skall bidraget i första hand lämnas till den som saknar utbildning motsvarande slutförd grundskola eller annan jämförbar utbildning för studier på grundskolenivå samt till studerande på orienteringskurser. I andra hand skall bidraget lämnas för studier på gymnasieskolenivå i enbart kärnämnena svenska, engelska, samhällskunskap eller matematik eller för studier som avser ett eller flera sådana kärnämnen i kombination med yrkesämne. Närmare föreskrifter om tillämpningen av första stycket meddelas av . (I första hand förslås följande lydelse.) skall bevilja särskilt utbildningsbidrag till behöriga sök-ande i den turordning som ansökningarna kommer in till nämnden (I andra hand föreslås följande lydelse.) Vid urval bland dem som kan få sär- skilt utbildningsbidrag lämnas bidraget i följande prioritetsordning, nämligen 1.för studier på grundskolenivå och i orienteringskurser, 2.för studier på gymnasieskolenivå dels i kärnämnena svenska, engelska, samhällkunskap eller matematik, dels i yrkesämnen, och 3.för övriga studier på gymnasieskolenivå. I fråga om studier med samma inriktning prioriteras sökande med kort tidigare utbildning framför sökande med längre utbildning. Närmare föreskrifter om tillämp- ningen av första och andra stycket meddelas av Centrala studiestöds- nämnden. Har flera sökande som är arbetslösa liknande utbildnings-bakgrund och likartad utbild-nings inriktning, skall den som har varit arbetslös ges företräde framför den som har varit arbetslös . Närmare föreskrifter om tillämpningen av första stycket meddelas av Centrala studie- stödsnämnden. (I första hand föreslås att paragrafen utgår. I andra hand oförändrad lydelse.) Har flera sökande som är arbetstagare liknande utbildningsbakgrund och likartad utbildningsinriktning, skall hänsyn tas till utbildningens betydelse för fortsatt yrkesverksamhet. Därefter beaktas att den som har arbetat bör ges företräde framför den som har arbetat . (I första hand föreslås att paragrafen utgår. I andra hand oförändrad lydelse.) Närmare föreskrifter om tillämpningen av första stycket meddelas av Centrala studie- stödsnämnden. SOU 1998:131 Bilaga 2 191 Förslag till ändringar i studiestödslagen (1973:349) (Nuvarande lydelse) (Föreslagen lydelse) 4 kap. 8 § Har en studerande för sådana studier som avses i 1 § fått studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap. under sammanlagt , lämnas studiemedel för ytterligare sådana studier bara om det finns särskilda skäl och det inte är fråga om forskarutbildning. Om den studerande är eller har varit anställd som doktorand eller om den studerande har eller har haft utbildningsbidrag för doktorander, får studiemedel inte lämnas för forskarutbildning. Har en studerande för sådana studier som avses i 2 § fått studiemedel, sär- skilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap. eller särskilt utbildningsbidrag under sammanlagt , lämnas stu- diemedel för ytterligare sådana stu- dier bara om det finns särskilda skäl. Har en studerande för sådana studier som avses i 2 § fått studiemedel, sär- skilt vuxenstudiestöd enligt 7 kap., studiestöd enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa eller särskilt utbildnings- bidrag under sammanlagt , lämnas studiemedel för ytterligare sådana studier bara om det finns särskilda skäl. 5 kap. 6 § Korttidsstudiestöd för deltagande i utbildning som avses i 1 § lämnas inte till studerande som har studie- hjälp, studiemedel, särskilt vuxen studiestöd, utbildningsbidrag eller särskilt utbildningsbidrag för den tidsperiod som utbildningen pågår. Korttidsstudiestöd för deltagande i utbildning som avses i 1 § lämnas inte till studerande som har studie hälp, studiemedel, särskilt vuxen studiestöd, utbildningsbidrag eller särskilt utbildningsbidrag för den tid som utbildningen pågår. Utdrag ur CSN revisionsrapport 96:1 Av redovisningen ovan framgår att CSN erhåller uppgifter, som utgör underlag för beviljning och utbetalning av studiestöd, på flera olika sätt från såväl enskilda studerande som skolor. Utbildningsanordnarnas skyl- dighet att lämna uppgifter som CSN behöver för handläggningen av stu- diestödsärenden regleras i studiestödslagen (SFS 1973:349), 1992:400) 1 kap 6 §, studiestödsförordningen (SFS 1973:418, 1992:810, 1995:932) 3 kap 41 §, 4 kap 27 § och 7 kap 20 §. Studiestödslagens 1 kap 6 § Läroanstalt är skyldig att till lämna de uppgifter som är av betydelse för tillämpningen av denna lag en- ligt de föreskrifter som meddelas av regeringen eller av den myn- dighet som regeringen bestämmer. Studiestödsförordningen 3 kap 41 §, 4 kap 27 § och 7 kap 20 § (någon variation i lydelsen): Läroanstal skall, enligt de närmare bestämmelser som meddelar, lämna erforderliga uppgifter om studerande som intagits i utbildning. Det framgår av bestämmelserna i studiestödsförordningen att studiehjälp (studiemedel) får betalas ut endast om det är styrkt att den studerande bedriver de studier för vilka studiehjälpen (medlen) beviljats enligt de närmare bestämmelser som Centrala studiestöds- nämnden meddelar För särskilt vuxenstudiestöd finns motsvarande bestämmelser i studi- estödsförordningen 7 kap 20 §: Särskilt vuxenstudiestöd får betalas ut endast om den studerande styrker att han bedriver de studier för vilka medlen har beviljats en- ligt de närmare bestämmelser som meddelar. Centrala föreskrifter (CSNFS) För tillämpningen av lag och förordning har CSN utfärdat följande före- skrifter: *Centrala föreskrifter om elevrapportering i gymnasieskolan och vissa andra gymnasiala utbildningar (CSNFS 1992:20, ändring 1994:11) *Centrala föreskrifter om elevrapportering i statlig och vuxenutbildning (CSNFS 1987:4, ändring 1992:22, 1994:12, 1995:13) *Centrala föreskrifter och allmänna råd om elevrapportering i folkhögskolan (CSNFS 1988:6, ändring 1992:21, 1994:13, 1995:12) *Centrala föreskrifter om utbetalning av studiemedel vid svensk läroanstal (CSNFS 1995:36) Uppgifter som skall lämnas till CSN CSN kräver att utbildningsanordnarna skall lämna uppgift om den stude- rande och hans studier enligt följande: Att den studerande är registrerad vid angiven skola, att utbildning bedrivs i den omfattning som den studerande anger och att studierna inte avser uppdragsutbildning. SVUX/SVUXA: Att den studerande varit närvarande de dagar då undervisning med- delats och då frånvaro inte har markerats samt att studierna inte avser uppdragsutbildning. Uppgifterna lämnas på sudieintyg (se bilaga 1) eller via ADB-media. Varianterna beskrivs kortfattat på sid 3. Skolorna lämnar även uppgift till CSN om studerande som avbrutit sina studier helt eller delvis (ändrat omfattning eller bytt kurs). Skolor med månadsrapport lämnar denna information medan högskolorna levererar uppgifter om avvikelser till CSN. Information och stöd till skolorna Föreskrifterna utgör i sig vägledning för skolornas rapportering och in- tygande till CSN. Till stöd för skolornas uppgiftlämnande har CSN dessutom utarbetat handböcker för elevrapportering inom gymnasiesko- lan, folkhögskolan samt och statlig vuxenutbildning. Beräkning (uppskattning) av resursåtgången för studieintygshantering på CSN CSN hanterar ca 85 000 studieintyg . I genom- snitt, inräknat postöppning, sortering, registrering och arkivering, kräver varje intyg arbetsinsats. 5 x 85 000/60=7 083 timmar eller ca 4 helårstjänster. Intygshanteringen medför också andra kostnader i form av arbetstid hos skolor, varje intyg skall godkännas av skolan efter närvarokontroll för varje kurs, och portokostnader för de studerande, 4.60 x 85 000 = , samt lika mycket för CSN för att skicka intygen till de stu- derande. På grund av att CSN har av den totala volymen bör resursåtgången för hela CSN ligga mellan 30–40 tjänster . 198 Bilaga 4 SOU 1998:131 Beräkning av kvalitetsbristkostnader vid handläggning av UBS, SVUX och SVUXA har antalet inkommande besök och telefonsamtal fördubblats. Detta beror till stor del på ändringar i regelverket. Antal besök (hela landet) är ca 100.000. tar i snitt 5 minuters handläggningstid: 100.000 x /60 = 8.333 tim/8 = 1.000 dagar = Telefonsamtal p.g.a. frågor. Får in 1.000 samtal/dag i . Besvarade tel.samtal (hela landet) 200 samtal/dag () x 10 (uppräknat till hela landet) x 200 (dgr) = 400.000 samtal x = = 1.200.000 min/60 = = 20.000 tim/8 = 2.500 dagar/= Merkostnader p.g.a. avslag. Alla sökande ej berättigade till stöd. Avslagsfrekvens UBS = av 100.000 SVUXA = av 28.000 SVUX = av 27.000 = av 155.000. av 155.000 x (snitt inkl alla överklaganden) = = 620.000/60 = 10.333 tim/8 = 1.300 dagar/= Ofullständig ansökan skapar följande: av 155.000 ansökningar = 38.750 x = = 195.750/60 = 3.229/= /200 dagar= Problem med A-kassa och AMS. Fellistor och överföringsproblem. handläggare/år i jobbar med detta ca 2 mån = 20 mån (förhela landet) = Antal studieintyg/år är 85.000. = 85.000 x = 475.000 min/60 = 7.083 tim/8 dagar= /200 = 4.4 tjänster x 10 (uppräkning för hela landet) = Antalet postgånger/ärenden = 20. Varje person skickar /år och CSN retunerar /år. 20 x x 85.000 studieintyg = . () har på uppdrag av un- dersökt tillgängligheten på telefon hos (). Undersökningen genomfördes 14 – och 21 – . Totalt har 1 000 telefonsamtal ringts, fördelade på region och ärende enligt bilaga 1. Slumpmässigt har dessa region/ärende- samtal fördelats på veckodagar med totalt 100 samtal per dag. Fördel- ningen framgår av Tabell 1A och Tabell 1B. Dessa 100 samtal har se- dan jämt spridits under CSN:s telefontid mellan 9.00–12.00. Intervjuarna har vid sina kontakter med CSN uppträtt som studerande och ställt frågor som tagits fram av . Vid ett mindre antal, , av kontakterna har avbrott skett eller felringning angetss. För att undvika eventuella nummerpresentatörer har #31# använts vid uppringningen. Kring de samtal som ringts har följande information samlats in: -Upptaget = enbart upptagetton, dvs samtalet har inte kommit fram till växel -Inget köplats = samtalet har inte blivit placerat i telefonkö -Svar direkt = kontakt med handläggare inom en minut -Svar efter köplats = anges antal minuter man fått vänta innan kon- takt med handläggare erhållits -Bröts efter köplats = anges antal minuter man fått vänta innan samtalet bröts -Övriga samtal = där något annat fel uppstått vid samtalet Av de 1000 samtal som ringts har 34 samtal registrerats som att något fel har uppstått vid samtalet. Dessa samtal som fördelar sig enligt föl- jande: Talsvarsystemet har hakat upp sig, vilket gjort det omöjligt att komma vidare Tillfälligt fel, var god ring . Samtalet bröts vid väntan telefonkö och de två första händelserna redovisas i tabellerna som tekniskt fel, medan avbrottet i telefonkön redovisas med tidsintervall. Totalt utgör dessa samtal 3,av samtliga samtal. Fördelningen på region och ärende redovisas i Tabell 4A och Tabell 4B. Andelen upptaget-samtal är totalt 2,. Fördelning på region och ärende redovisas i Tabell 2A och tabell 2B. Andelen ingen köplats-samtal är totalt 15,. Variationen är här stor både för regioner och ärenden. Fördelning på region och ärende re- dovisas i Tabell 3A och tabell 3B. Andelen svar direkt-samtal är totalt 25,. Stor variation uppvisas för regioner. Fördelning på region och ärende redovisas i Tabell 5A och tabelll 5B. Andelen svar telefonkö-samtal är totalt 53,. Av dessa 53,ut- gör 38,samtal med kortare väntetid än . Stor variation uppvisas för både regioner och ärenden. Fördelning på region och ärende redovisas i Tabell 5A och tabell 5B. Resultaten av den nu genomförda undersökningen måste ställas i re- lation till hur arbetsbelastningen i CSNs verksamhet sett ut under mot- svarande period. Fördelning av samtal för mätning av tillgängligheten hos CSN. Fördelning Upptaget per region Fördelning Uppdraget per ärende Fördelning Ingen köplats per region Fördelning Ingen köplats per ärende Fördelning Avbrott telefonkö och tekniskt fel per region Fördelning Avbrott telefonkö och tekniskt fel per ärende Fördelning Svar direkt och Svar telefonkö per region kö (min) kö (min) Fördelning Svar direkt och Svar telefonkö per ärende kö (min) kö (min) SOU 1998:131 Bilaga 6 209 Trafikmätningen avser september kl 9.12:15 HUT ej medräknad i den övriga statistiken Behandlingsintervall t.o.m. v36 1998 Tabellen är inte tillgänglig Behandlingsintervall t.o.m. v36 1998 Tabellen är inte tillgänglig Utveckling av stycketalskostnader inom beviljningsverksamheten Svux/Svuxa/ 1997 (prg) 1998 (CSN) 214 Bilaga 7 SOU 1998:131 Mål: en veckas behandlingstid: Tabell B 3 Behandlingstider HUT-ansökan januari – juni: Tabell B 4 Beslut/månad Tabell B 5 Ekonomiska konsekvenser av utredningens förslag Komittén har beträffande kostnader för genomförende av kommitténs förslag gjort följande uppskattningar: Utredningen föreslog i sin delrapport en ökning av resur- serna med , vilket myndigheten också i stort sett fick. Därmed var myndighetens totala anslag för Utredningen före- slog också att myndigheten skulle få behålla samma nivå även . CSN fick i höstpropositionen . Utredningen vidhåller emellertid sitt förslag från del-rapporten att myndigheten bör få samma belopp som dvs samt 10 milj för nedan nämnda ändamål. Utredningen har hävdat att en del av informations- och upplysnings- verksamheten kring de olika studiestöden bör flyttas till studievägledare och komvuxenheter. CSN behöver här ett resurstillskott i storleksord- ningen för att dels utbilda dessa personalkategorier dels avdela viss CSN-personal för att bedriva denna utbildning. bör denna överflyttning av uppgifter innebära att trycket på CSN minskar. Kommittén har vidare föreslagit att en summa likaledes på bör avdelas för att komma till rätta med storstadsproblematiken i , och /. Summan är tänkt att möjlig- göra en förstärkning och utökning på personalsidan samt täcka kostna- derna för en återföring av uppgifter som utlokaliserats från Stockholm- skontoret. Komvuxenheterna som får den största ökningen av arbetsbördan fö- reslår utredningen bli kompenserade ur anslaget för . Komvuxeneheternas arbetsuppgifter minskas genom en av- veckling av den nu mycket arbetskrävande hanteringen av studieintygen. Minskade hanteringskostnader för studieintygen ger även utslag inom CSN. Någon höjning av avgifterna i form av expeditions- och/eller påmin- nelseavgifterna är också tänkbar. Utslaget på CSNs låntagare torde höj- ningarna bli av mycket begränsad storlek. Förslaget kan tillämpas även om avgiftsfinansiering ersätts av anslagsfinansiering, då avgifterna i stället tillförs statskassan. Kommittén har även föreslagit överförande av vissa verksamheter från CSN till andra myndig-heter, bla hemutrustningslånen för invandra- re, som föreslås överförda till alt . Utredningens uppfattning är att samtidig resursöverföring skall ske till mottagande myndighet. Det gäller även de andra förslagen om flyttning av uppgifter. De övriga organisationsförslag som kommittén lagt fram bl a om analys och förändring av resurs-fördelningen mellan huvudkontor och regioner är enligt utredningen kostnadsneutrala. Det förefaller inte utredningen alldeles osannolikt att situationen för myndigheten kan bli mera ekonomiskt stabil när de positiva konsekven- serna av myndighetens IT-satsningar mognat ut och pas- serats samt myndigheten fört samman redovisning och ekonomistyrning på ett bättre sätt. Utredningens metod och tillvägagångssätt Utredningen har utnyttjat följande typer av material : ·Intervjuer vid samtliga regionkontor med chefer och personal som representerar alla typer av handläggning. ·Intervjuer med representanter för 6 lokalkontor ·Intervjuer med chefer och personal vid huvudkontorets samtliga av- delningar och de flesta enheter. ·Genomgång av ett 30-tal av CSNs interna planeringsdokument mm ·Genomgång av CSNs statistik, årsredovisningar, rapporter mm ·Rapporter och PM från vissa interna arbetsgrupper inom CSN, bland annat rapporten , genomförd av en intern arbetsgrupp av chefer och andra medarbetare. ·Telefonenkät angående CSNs telefontillänglighet (1000-samtal), ge- nomförd med hjälp av .