sou · GMB317 · 1999-01-01 00:00:00 — tjänster som inte kan sorteras in under rundradio- och program- begreppen. Istället gör sig då tele- och radiokommunikationslag- stiftningarnas principer gällande, innefattande grunder för fördel- ning som är oförenliga med att programföretagen ges ett skyddat försteg till användning av utrymmet. Med detta följer frågan om programföretaget i sådant fall ens är den korrekte nyttjaren av sändningsutrymmet - kanske ligger det närmare till hands att det tele- eller radiokommunikativa bolag som opererar/äger näten i så fall är tillståndsobjekt. För att riktigt ställa saken på sin spets skulle kunna hävdas att regeringen som tillståndsgivare enligt radio- och TV-lagen över- huvudtaget inte har någon formell möjlighet att avsätta eller för- dela utrymme i näten för annat än radio och TV. Konsekvensen av ett sådant synsätt blir att annan användning av utrymmet i en multiplex kräver att utrymme anvisas genom beslut av (i den mån den tänkta användningen är tillstånds- pliktig), varvid lika gärna operatören eller nätägaren eller ett helt fristående företag kan komma ifråga. M.a.o. skulle det kunna ifrågasättas om inte det saknas konstitutionellt stöd för varianten 3 ovan. Alla de tre huvudvarianterna av placering av multiplexoperatör- skapet - hos nätoperatör, ett programföretag eller ett fristående företag - skulle teoretiskt vara tänkbara, eftersom det finns intres- senter i alla dessa grupper som är intresserade av att hantera rollen. har ambition och kompetens att fylla rollen som multiplexoperatör. Ett dotterbolag till , , som bildats för att primärt vara SMS-företag (närmare beskrivet under avsnitt 2.8) har uttryckt vilja att också vara multiplexoperatör. Bolaget har deklarerat en önskan om att tillståndshavare i ett marknät skall kunna gå in som delägare i bolaget. Om öppenheten är stor skulle detta kunna vara just ett sådant samarbete mellan tillståndshavarna som propositionen efterlyser. Programföretag som och har förklarat sig intresserade av multiplexoperatörsrollen. Intresset kan finnas oavsett om man själv tilldelas en hel multiplex eller inte. I det fallet att man inte får en hel multiplex har exempelvis uppgivit att man ändå är intresserad av rollen. Även andra varianter vad gäller multiplexoperatörskapets pla- cering har aktualiserats. Flera lokala företag har lanserat tanken att få vara multiplexoperatörer och på detta sätt kunna skapa eko- nomiskt bärkraftig lokal-TV och annan lokal verksamhet. Motsatt finns tankar kring operatörsskap på nationell nivå, spännande över flera distributionsformer, genom bolag som samägs av olika större distributörer eller programföretag. I denna nulägesbeskrivning redovisas endast sådana uppgifter som är relevanta för utredningens frågeställningar. SVT har förespråkat att företaget skall tillåtas ha ett flexibelt synsätt rörande distribution av sändningarna och få råda över vilka distributionsformer som skall användas. SVT har intresse av att använda de digitala marknäten. Företaget önskar att för egen del använda en hel multiplex, dvs. en frekvens, med plats för upp till fyra programtjänster och ha kontroll över operatörsskapet av multiplexen. Rent allmänt är åsikten att programföretagen skall ha kontroll över multiplexen, inte nätoperatören eller fristående multiplexoperatör. Av betydelse för denna önskan, liksom för frågor om åtkomstkontroll och mottagarutrustning, är att företaget vill undvika att hamna i beroendeställning till en s.k. gatekeeper i form av ett operatörs- eller SMS-företag. SVT förespråkar av detta skäl en SMS-lösning med som SMS-företag (se vidare nedan). Det anses viktigt att inget programföretag stängs ute från att medverka i en sådan konstellation, att tillståndshavarna således deltar på lika villkor. Som multiplexoperatör kan bolaget agera som en huvudman och ha samverkan med olika partners i olika regioner. Som opera- tör kan man verka för flexibilitet inom multiplexen. Multiplex- operatörsskapet kan vara delat så att varje multiplex har sin egen operatör. Dock är det nödvändigt med gemensam EPG och CA. Åtkomstkontrollen (CA) kan visserligen skötas av olika operatörer med skilda smartcards men den valda tekniken skall vara den- samma. Ur konsumentsynpunkt är det önskvärt med endast en CA- operatör. Svårigheter att komma överens om EPG:n i marknät kan lösas genom att en enkel navigator som visar vidare till respektive programföretags egen EPG används. Nationella EPG:er som även täcker flera distributionsformer är eftersträvansvärda och bör uppnås . Överhuvudtaget är en större samordning på alla plan nödvändig för digitalTV:ns genom- brott. En rörig marknad går ut över konsumenten och bromsar övergången. Vad gäller programtjänster i den multiplex som företaget önskar disponera är inriktningen att tittarna också skall tillföras nya programtjänster eller tjänster, bl.a. för att ge drivkraft åt det digitala marknätet. SVT vill således komplettera och 2 och med två nya kanaler, bl.a. en 24-timmars nyhetskanal. Liksom andra programföretag anser SVT det nödvändigt att en rad frågor är besvarade senast när tillstånden meddelas. Bland dessa ingår hur och av vem multiplexoperatörsskapet skall bedrivas, tillståndstider och tillståndsvillkor, reklamregler, even- tuella avgifter m.m. En särskilt viktig fråga är huruvida kabelföre- tagens nuvarande must carry-skyldighet skall omfatta även pro- gramtjänsterna i det digitala marknätet. SVT:s uppfattning därvidlag är att nya tjänster från SVT inte skall begränsas till att sändas enbart i marknätet. Tidsaspekten är viktig. De beslut som krävs kring marknäts- sändningar måste komma relativt snart för att sändningarna skall kunna starta . Om inte marknätet kan komma igång då, finns det en risk att andra distributionsformer konkurrerar ut nätet. $E NORDISKA PUBLIC SERVICE F¶RETAGENS INITIATIV De nordiska public service-företagen har gemensamt initierat ett arbete mot standardiseringar vad gäller teknik, åtkomstkontroll och kundhantering med de övergripande målen att programinne- hållet - inte kontroll över distribution - skall vara en avgörande konkurrensfaktor och att publicservice-företagen skall kunna ha en ställning som gör det möjligt att uppfylla public service-uppdraget. Huvuddragen i det dokument som public service-företagen sände ut till de stora tele- och radiokommunikationsföretagen inför ett möte i är följande: Målsättningarna är att: ·etablera en öppen standard för mottagning av digitala signaler, ·tillse att alla de nordiska public service-företagens sändningar kan vara tillgängliga i hela , ·tillse att public service-företagen finns med i de digitala TV-sändningarna, ·tillse att konsumenterna får en så enkel och brukarvänlig tekno- logi som möjligt, ·fullgöra uppgiften att skapa och utveckla de nordiska ländernas kultur och språk även i den digitala TV-världen, ·påverka leverantörer av tjänster och utrustning att besluta om en gemensam standard för set top boxar som möjliggör för de nordiska tittarna att ta del av sändningar i samtliga distribu- tionsformer. Vidare anges i dokumentet bl.a. att åtkomstkontrollsystemen skall vara öppna, försedda med s.k. common interface och att operatörer och leverantörer av utrustning skall använda den API (mjukvara i boxarna) som eventuellt utvecklas som gemensam Boxen bör vara enkel och standardiserad och kunna köpas hos varje elektronikföretag. Vad gäller elektroniska programguider (EPG) skall man arbeta för att sådana blir neutrala, nationella och omfattande alla distribu- tionsformer. Det skall vidare finnas länkar till de andra nordiska ländernas EPG:er så att kan bli en marknad. Tiden av parallelldistribution i både analog och digital teknik skall vara så kort som möjligt. En nationell kundadministration skall sam- ordnas, helst för alla förekommande distributionsformer. Det är viktigt med en enkel administration för att tittarna inte skall uppleva den digitala TV-världen som komplicerad, och det är därför önskvärt att public service-företagen och distributörerna går samman om att driva en neutral och öppen kundadministration. Alla aktörer på marknaden skall få vara med och ta del i samarbete om kundadministration och öppna standarder. Bland de många möjligheter som den nya tekniken erbjuder är det viktigast att prioritera ett ökat kvalitativt programutbud, fler kanaler med större variation, etablering av den beskrivna typen av EPG samt nya tjänster som ger information och möjligheter att handla varor och tjänster via TV-skärmen. Slutligen noteras att det är viktigt att snabbt komma igång med nationella projekt som driver på processen mot dessa mål. En arbetsgrupp har givit förslag på det fortsatta arbetet och beskrivit vägen mot en gemensam nordisk specifikation för digital TV, innefattande målsättningar, de element i de tekniska systemen som skall bearbetas för att målen skall nås, parternas förpliktelser, en organisation och en tidsplan. Målen är att konsumenten skall kunna använda samma set top box för att mottaga tjänster från alla som sänder till den nordiska marknaden, att den skall vara möjlig att uppgradera för att använ- das till alla distributionsformer och att den skall ha ett konkurrens- mässigt pris. De element som skall bearbetas för att detta resultat skall kunna uppnås är IRD-hardware (själva boxen), CA-system och API. Parterna i samarbetet skall vara villiga att förhandla med varandra om SMS- och EPG-frågor och att åtaga sig att i för- hållande till tillverkare av set top boxar använda de specifikationer som arbetet i organisationen resulterar i. Arbetet skall bedrivas av en styrelse, av en exekutivkommitté och av tillsatta under- kommittér. Tidsplanen syftar till en gemensamt antagen standard . har intresse av att sända i ett digitalt marknät och önskar disponera en egen multiplex. Företaget önskar bli operatör för en multiplex med två egna programtjänster och två programtjänster från andra programföretag. Företaget har väsentligen samma syn- sätt som SVT vad gäller att programföretag skall vara multiplex- operatörer och skälen för detta. Även anser att de bägge näten kan ha separata multiplexoperatörer, som näten har gemensam CA och EPG. Även för är must carry-regleringen en fråga av avgörande intresse, liksom de övriga för programföretagen cen- trala frågor som nämnts ovan. Bolaget anser att det är bra om det kan skapas alternativ till de SMS-företag som finns. Korthantering kommer att bli nöd- vändig, oavsett om kanalerna i marknätet blir betalkanaler eller inte, eftersom kodning kommer att krävas av upphovsrättsliga skäl. Det är önskvärt med så många distributionsmöjligheter och distri- butörer av program som möjligt. Överhuvudtaget måste mono- polisering undvikas. är inte bara landets dominerande telekommunikations- företag utan även den största kabelTV-operatören. Bolaget har 1,3 miljoner anslutna hushåll och av kabelTV- marknaden. har intentionen att digitalisera kabel- och tele- fonnäten för att till hushållen kunna överföra ett stort antal varierande tjänster, däribland traditionell television. Avsikten är att till så många hushåll som möjligt kunna erbjuda en bredbands- kapacitet som inte bara ger stora möjligheter till enkelriktad överföring utan även interaktiva tjänster. Att kunna förmedla ett brett TV-utbud genom kabel ses som en viktig del i denna strategi. Teliakoncernens agerande är av avgörande betydelse för utveck- lingen av digital TV i . De hushåll som är anslutna till Telias kabelTV-utbud har ett basutbud och ett tilläggsutbud av TV-kanaler. För att kunna mot- taga tilläggsutbudet, vilket 10 -av de anslutna hushållen gör, krävs en dekoder. Dessa hushåll är den primära målgrupp som avser att erbjuda digital TV. har lagt en order på en första generation set top boxar. Standarden är baserad på de överenskommelser som träffats med andra kabeloperatörer i , bl.a. , om en s.k. eurobox. Samarbetet syftar bl.a. till att möjliggöra beställ- ningar av stora volymer och därmed få ned kostnaderna på boxarna. Denna första set top box som har valt ger bara möjlighet att ta emot digitala kabelsändningar och kan inte kompletteras med någon sidoutrustning, som skulle möjliggöra mottagning av digi- tala mark- eller satellitsändningar. har motiverat valet av en sluten box med att man har bråttom med den digitala satsningen av konkurrensskäl och inte har tid att vänta in kompatibla lösningar eller en box som kan klara flera distributionssätt, samt att sådana lösningar skulle ge en väsentlig fördyring för konsumenten, vilket skulle bromsa den digitala utvecklingen. har gått ut till kunderna med introduktionserbju- dande om digitalTV. top boxen köper kunden till ett pris som står i förhållande till den abonnemangstid denne binder sig för. Ju desto lägre pris för boxen (- , - ). Det programkort som krävs betingar en lägre kostnad, . Därefter kan val ske av olika programpaket eller, för den som så önskar, enskilda program. TV-programtjänst- erna erhålls mot betalning. Enligt vad som sägs i erbjudandet medföljer utan extra kostnad också 25 musikkanaler, några internationella radiokanaler, spel, en shoppingtjänst och Bio Hemma-kanaler samt möjlighet att nå ett urval av hemsidor. Sändningarna har startat i och i mitten av kommer större delen av de hushåll som är anslutna till Telias kabelnät kunna ta emot digitalTV-sändningar. är ett av staten helägt bolag och det dominerande radio- kommunikationsföretaget i landet. Som tidigare nämnts bygger upp de digitala marknäten för TV. har fram till varit ett renodlat operatörsföretag. Verksamheten har bestått i att förmedla sändningar vars innehåll har bestämts av andra företag (främst SVT och SR). har dock de analoga näten kommit att bära speciella tjänster, som varit huvudman för, som exempelvis positionerings- systemet EPOS. Genom den flexibilitet och möjlighet till tjänsteutveckling som följer i de digitala marknäten blir inte renodlade opera- törsroll längre så självklar. har för utredaren deklarerat sin önskan att något förändra företagets inriktning mot en roll som s.k. service-provider, innefattande inte bara operatörsskap utan även viss egen verksamhet i näten. I skrivelse till utredaren har företaget anmält intresse av, dels att i näten få etablera elektroniska programguider (EPG), dels att få starta utveckling av nya tjänster av multimedia- och IT-karaktär (se bilaga till betänkandet). har för dessa syften uttryckt en önskan att för egen del och efter eget skön få disponera en viss del av de digitala marknätens kapacitet. Vad gäller EPG:n har framhållit att bolaget kan för- hålla sig neutralt till de olika företagen och därmed garantera den önskvärda likabehandlingen av de ibland konkurrerande företag som tillhandahåller program och tjänster i näten. För önskan att kunna disponera del av sändningsutrymmet för egen del finns flera skäl. Företaget bedömer det som mycket viktigt att det redan i introduktionsfasen ges möjlighet för andra tjänster än traditionell TV i marknätet, och att företaget från början kan verka som en katalysator i en process mot sådana tjänster. Vidare anser företaget att den riskexponering, som man genom nätinvesteringen utsätts för, motiverar en viss egen kapa- citet för att bidraga till att säkerställa nätens långsiktiga kon- kurrenskraft. Förutom den kunskaps- och kompetensutveckling som skulle följa genom utveckling av tjänster, skulle dessa även kunna ge värdefulla intäkter som kan bidraga till att täcka infra- strukturella kostnader, till godo för andra nyttjare av marknätet. har förklarat sig villigt att verka som multiplex- operatör i något eller bägge av näten. 4ELENOR OCH #ANAL 0LUS är den norska motsvarigheten till , således ett statsägt telekommunikationsbolag. I likhet med utvecklar sin roll från operatör mot producent och tillhandahållare av olika tjänster inom media och IT. har ett nära samarbete med det franska betal-TV- företaget . gick samman med och kom på det sättet in på den nordiska marknaden. Det nya storbolaget har sammanlagt 8,5 miljoner abonnenter i , , , , och och är ett av världens största betalTV-bolag. Efter sammanslagningen bedrevs programverk- samheten till en början under det inarbetade namnet Filmnet men har namnändrats till Canal+ . äger satelliter som sänder ut programtjänster åt det franska företaget. finns också det största norska kabel-TV-företaget. I det norsk-franska samarbetet ingår att etablera en gemensam plattform för digital TV-verksamhet, baserad på egna tekniska lösningar vad gäller set top boxar och egna SMS-funktioner. Inom samarbetet, under namnet , har man nu börjat lanseringen av satellitsänd digitalTV. Sändningar har startat och mottagarutrustning finns att köpa för konsumenterna. Verksamheten är dock ännu i sin linda. 2)+!" OCH 3ENDA !" Radiotjänst i (), som har kunskap om landets TV-hushåll genom licensavgifterna har deklarerat ambitionen att fylla en SMS-funktion för digital TV. Ett särskilt bolag med namnet har bildats som ett dotterbolag under RIKAB. Syftet är att detta bolag skall paketera olika program och andra tjänster till ett samlat erbjudande för svensk publik. Visionen är att skall bli en marknadsledande leverantör av digitala rundradiotjänster och bli den plattform som distribuerar det svenska public service-utbudet i . Hushållen skall få ett stort utbud av TV och nya digitala tjänster på ett så enkelt sätt som möjligt. skall fungera absolut konkurrensneutralt i förhåll- ande till program- och tjänsteleverantörer på plattformen. Bolaget skall fungera som en branschgemensam resurs. Det är en mål- sättning att programföretag som väljer att distribuera sina program via plattformen också går in som ägare i bolaget. Bolaget skall inte ha som mål att generera avkastning åt sina ägare. skall i sitt byggande och förvaltande av en svensk distributionsplattform upphandla nätkapacitet, ingå distributions- avtal med programföretag samt paketera program och digitala tjänster. Bolaget kan också fungera som multiplexoperatör. Vad gäller konsumentintresset eftersträvas att valet av utrust- ning är enkelt och att det är lätt att växla mellan olika tjänster. Följande bör uppnås: ·en enda mottagartyp som kan ta emot tjänster via marknät och helst även satellit, ·ett enda system för åtkomstkontroll (CA), ·ett enda kundkort (smart card), ·en gemensam kundtjänst/marknadsorganisation, ·ett gemensamt nät av återförsäljare. Bolaget bedömer det som ytterst viktigt att de digitala marksändningarna kommer igång , eftersom försprånget för andra digitala plattformar annars blir för stort. +INNEVIK OCH-ODERN 4IMES 'ROUP !" I Kinnevikgruppen ingår företag som MTG med ett antal program- företag (ZTV, TV3, TV1000, TV6), Kabelvision (kabel TV- operatör) och Viasat (satellit- och SMS-företag). Kinnevikföre- tagen har inte utåt deklarerat några satsningar på digitalTV, vare sig i kabel eller satellit. Tekniken (multiplexfunktionen) skall samordnas genom fri- villiga överenskommelser och de som erbjuder programtjänster skall vanligtvis bestämma över multiplexfunktionen tillsammans (prop. 1996/97:67 s. 27). Med multiplexfunktionen avses här inte bara att fläta samman signalerna utan även att ha inflytande över fördelning av icke för- delat/för tillfället ledigt/ avstått sändningsutrymme i multiplexen. EPG-funktionen behandlas i nedanstående modeller inte som tillståndspliktig verksamhet under radio- och TV-lagen. Till- ståndsgivaren avstår således från den styrningsmöjlighet ett mot- satt synsätt skulle innebära. Det bör dock betonas att det rent teo- retiskt torde vara möjligt att göra bedömningen att en EPG-tjänst är tillståndspliktig, exempelvis om en ansökan om att enbart få bedriva sådan verksamhet inkommer från ett fristående företag. Åtkomstkontroll (CA) ingår i den teknik som skall samordnas. Kryptering och tekniska system ingår i åtkomstkontrollen. Här lämnas öppet om smart card-användning skall föras hit eller till SMS-funktionen. SMS-funktioner faller utanför tekniksamordningen. Denna be- höver således inte bekymra tillståndsgivaren men är ändå intres- sant eftersom oenighet eller motsättningar kring denna funktion kan få betydelse för möjligheten att samordna andra delar. Samordning bör om möjligt omfatta bägge de aktuella frekven- serna, såväl vad gäller operatör som teknik och EPG. I vart fall skall inte ett delat operatörsskap få innebära olägenheter för kon- sumenten. Resonemangen utgår från att rätten att disponera sändningsut- rymmet i näten är en nyckelfråga för multiplexoperatörsskapet och detta operatörsskap är den viktigaste samordningsfrågan. Model- lerna är beskrivna med denna utgångspunkt. Frågan om standard för mottagarutrustning, s.k. set top boxar, lämnas här åt sidan. Jag har utgått från att samordningen av stan- dard för marknätet är så avgörande att den enkelt kommer att lösas, särskilt som det inte tycks finnas några mot- sättningar mellan intressenterna i denna fråga. Däremot kvarstår de brister vad gäller nationell samordning mellan olika distribu- tionsformer som jag tidigare påtalat och funnit otillfredsställande, bl.a. ur konsumentsynpunkt. A. Nätoperatören blir även multiplexoperatör Den tekniska operationen av en multiplex torde i praktiken alltid komma att utföras av nätoperatören, antingen som huvudman eller efter uppdrag. Det är principiellt intressant att redovisa en modell med nätoperatören som huvudman för multiplexfunktionen (jfr konvergensproblematiken i avsnitt 2.7). Två alternativa utvecklingar som kan leda till att nätoperatören blir multiplexoperatör kan beskrivas. Det ena fallet är att en allmänt svag styrning av sändnings- utrymmets nyttjande leder till att nätoperatören naturligt får denna roll. Sålunda garanteras inte programföretagen i tillståndsvillkoren ett angivet sändningsutrymme att disponera efter eget skön utan ges bara rättighet att sända viss programtjänst. Den önskade kapa- citeten får då upphandlas från nätoperatören som inte har några tillståndsvillkor eller med staten ingångna avtal som begränsar in- flytandet över det egna nätet. Nätoperatören kan i denna situation använda allt sändningsutrymme som inte upplåtits eller för till- fället använts (beroende på vilka avtal som ingåtts) till egna sidotjänster eller att upplåta till programföretag som tillfälligt behöver extra kapacitet - m.a.o. vara multiplexoperatör. Det andra fallet är att tillståndsgivaren medvetet gör nätopera- tören till multiplexoperatör genom att allt sändningsutrymme vis- serligen fördelas till programföretagen och att dessa garanteras en lägsta angiven nivå - men att enligt tillståndsvillkoren allt ut- rymme som inte nyttjas för programsändningar tillfaller nätopera- tören. Nätoperatören blir således multiplexoperatör och kan, eftersom man disponerar kapacitet, även ta rollen som EPG-operatör. Stat- ligt ägda kan förväntas bli dominerande nätoperatör och får i denna modell en stark ställning och sannolikt också visst in- flytande över åtkomstkontrollsystem. Möjligt är att operatören även kan verka för en viss SMS-lös- ning. Operatören kan därvid ha anledning att verka för en konkur- rensneutral lösning av denna funktion, exempelvis den som ställer i utsikt. Ytterst bestämmer dock programföretagen kring åtkomstkontroll och SMS-funktioner, varför man kan förutse att även andra och anlitade SMS-företag kan komma ifråga, såsom Viasat eller . Skiss (endast i tryckt betänkande) Ett av programföretagen gemensamt ägt multiplexoperatörsbolag är ett sätt att uppfylla den förväntan om samarbete kring multi- plexfunktionen som finns i propositionen. En annan variant är att programföretagen gemensamt bestämmer att anlita och träffar avtal med visst existerande företag om sysslan. Ett sätt att medvetet ge programföretagen kontroll över multi- plexoperatörsskapet är att tillståndsgivaren delar ut allt utrymme i multiplexen till programföretagen. På så sätt styrs multiplexope- ratörsskapet till programföretagen. Programföretagen ges även dispositionsrätt över kapaciteten och får upplåta sitt sändnings- utrymme.