sou · GMB353 · 1999-01-01 00:00:00 — Utbytet bör bygga på en samverkan mellan regional/lokala myndigheter, i första hand mellan myndig- heter på orter som har gemensamma flyg- eller färjelinjer. Formerna bör kunna vara obyråkratiska och behöver inte enligt vår uppfattning regleras med särskilda avtal mellan länderna. Det är av stor vikt att representanter för näringslivet involveras. I vissa frågor kan det även vara lämpligt att t.ex. bilda grupper där repre- sentanter för handelskammare eller andra intresseorganisationer ingår. Även kompetens bör tillvaratas i detta sam- manhang. Under ett inledande skede bör övervägas att tillföra sär- skilda medel för att täcka vissa särskilda kostnader, t.ex. för resor. Detta får beslutas efter det att en projektbeskrivning presenterats. För att en sådan samverkan skall få effekt krävs också ett starkt engagemang från den politiska nivån i samarbetslandet. Kommittén hänvisar här till vad som uttalats i utvärderingen av den svenska tullens medverkan i utvecklingsarbetet i den utvärdering som gjorts av de säkerhetsfrämjande insatserna. finns inga naturliga fora inom där myn- digheter och näringsliv träffas för att gemensamt finna lösningar på bilaterala och multilaterala gränspasseringsproblem. Mellan länderna i finns flera samrådsgrupper etablerade. Någon eller några av dessa bör utvecklas ytterligare och även inkludera företrädare för företag för att gemensamt finna lösningar på problem. Ekonomiska arbetsgruppen inom ramen för Öster- sjöstaternas Råd kunde möjligtvis utgöra ett dylikt forum. 82 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG Kommittén föreslår att ett program för direkt utbyte mellan tull- tjänstemän från , de baltiska länderna samt och skapas. Programmet bör ha betoning på handelsfrämjande åtgärder och service. Inom ramen för EU finns det s.k. Matthaeus-programmet. Det innehåller dels seminarier och utbildningsaktiviteter, dels möjlig- heter till utbytestjänstgöring för tulltjänstemän. är dessa aktiviteter även öppna för tjänstemän från de länder som ansöker om medlemskap i . Vidare finns möjlig- heter av detta slag inom Phare-programmet. Inom det nordiska tullsamarbetet finns möjligheter till utbytes- tjänstgöring mellan de nordiska länderna. I ovannämnda former av utbyte deltar tjänstemän från olika nivåer inom myndigheterna. Det är således inte endast för- behållet chefer eller direkta specialister. Generellt sett bör denna typ av utbyte uppmuntras och det bör från svensk sida arbetas för att även på lämpligt sett involveras i Matthaeus- programmet. Resurserna är dock begränsade. Det bör därför öppnas en ökad möjlighet till motsvarande ut- byte för tulltjänstemän i , de baltiska länderna samt med och omvänt. Detta kan ske i form av ett stipendiepro- gram för tulltjänstemän i länderna. Betoningen i utbytet bör vara service och handelsfrämjande åtgärder. Utbytet bör bygga på ett basprogram med engelska som gemensamt språk. I programmet skall ingå kontakter (besök) med respektive lands företag och näringslivsorganisationer, t.ex. handelskammare. bör ges i uppdrag att utforma ett program, former och beräkna kostnader etc. På lämpligt sätt bör detta sedan diskuteras med övriga berörda länder. Inledningsvis kan övervägas att gör ett ensidigt erbjudande, dvs. att tjänstemän från de tidigare nämnda länderna erbjuds att komma till utan att motsvarande möjlighet finns för svenska tulltjänstemän. –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 83 Programmet bör vara tillgängligt och ut- värderas löpande . Möjligheterna bör undersökas att infoga programmet i det nordiska tullsamarbetet och att detta utökas till ett Östersjöutbyte. Kommittén föreslår att verkar för att samtliga Östersjö- länders regler för införsel och utförsel av varor görs tillgängliga på Internet. Reglerna bör finnas både på respektive lands språk och på engelska. Det bör ankomma på varje land att svara för att klara av detta . bör kunna bidra med stöd för detta. Kommittén har mycket tydligt uppfattat behovet av att relevant information om regler för import och export inom regionen finns lätt tillgänglig. För en smidig gränspassage måste företagen ges förutsättningar att göra rätt från början. Det krävs också att infor- mation finns tillgänglig på olika sätt, inte minst med utnyttjande av modern informationsteknik. Med hänsyn till att handeln är gränsöverskridande så är det naturligtvis en fördel om så mycket som möjligt av informationen finns både på respektive lands språk och på engelska. Kommittén anser att samtliga tullregelverk, som är av central betydelse, skall göras tillgängliga via Internet. Även lättillgängliga och lättbegripliga informationsbroschyrer, både i tryckt version och på Internet, som beskriver procedurer och regler bör utarbetas. Det kan nämnas att estniska tullen har en mycket ambitiös hemsida på Internet. Den innehåller bl.a. en hel del tullbestäm- melser. Estniska tullens lösning visar på ett exempel som kan vara till stort värde för andra länder. Jämfört med t.ex. svenska tullens hemsida är den betydligt mer innehållsrik. Såvitt vi har kunnat utröna så finns däremot t.ex. inte den tyska tullen överhuvudtaget tillgänglig via Internet. 84 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG bör verka för att , och ansluts till SAD/Transitkonventionerna så snart detta är praktiskt möjligt. bör också agera för att och tillämp- ningen av densamma kan säkerställas. Möjligheten att utnyttja ATA-carnet i samtliga bör främjas Transitering av varor genom länder måste kunna ske på ett enkelt sätt, utan att tullar eller andra pålagor behöver erläggas, eller att varorna blir föremål för handelspolitiska åtgärder. Alla transite- ringssystem bygger i grunden på någon form av kontroll- och garantisystem. Garantin ställs för tull och andra pålagor som kan komma att belasta varorna i den händelse varorna av någon anled- ning inte visas upp för tillämplig tullmyndighet när transporten avslutas. Kontrollsystemen bygger på "passhandlingar" eller transiteringsdokument och oftast försegling av lastenheten eller av varan vid behov kombinerat med fysisk kontroll. Det är naturligtvis av stor vikt att de kontroll- och garantisyst- em som är förknippade med proceduren är säkra. har transiteringssystemen utsatts för brottslig verksamhet i syfte att undgå tull, skatt och avgifter. För en smidig handel är det därför av stor vikt att brottsliga angrepp på transiteringssystem stoppas. Inom EU, tillsammans med övriga berörda länder, pågår ett sådant arbete som också sammanhänger med en datorisering av det s.k. gemensamma transitsystemet. I avvaktan på att denna datorisering har genomförts ansluts inga nya länder till konventionen. För anslutning krävs dessutom anpassning av ländernas lagstiftning, inrättande av garantisystem, datorisering m.m. Det förefaller inte som någon anslutning är aktuell . Stöd för de baltiska ländernas anslutning finns inom ramen för Phare-programmet. Det bör undersökas vilket ytterligare stöd som kan ges för att underlätta och eventuellt påskynda ländernas anslutning. TIR-transitering baseras på en och rör transi- tering av varor med internationella vägtransporter. –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 85 länder i , inkl. länderna i , och är an- slutna till konventionen. Det är av stor betydelse att TIR-carnet kan utnyttjas på ett säkert och smidigt sätt och omfatta så många varugrupper som möjligt utan att riskera att avgifter undanhålls. Från svensk sida bör den pågående översynen och reformeringen noga följas. På lämpligt sätt bör medverka till ett säkert och effektivt utnyttjande av TIR-systemet. Skapandet av handelsförbindelser underlättas avsevärt om det finns möjlighet att använda ATA-carnet. Systemet medger att man på ett enkelt sätt kan föra in varor i ett land, utan att erlägga tull eller andra pålagor, för exempelvis deltagande i mässor och ut- ställningar, för uppvisande av varuprov och andra marknads- föringsinsatser. Systemet medger också passering genom ett land (transitering) på ett enkelt sätt. , och har ansökt om anslutning, men är ännu inte anslutna till ATA-konven- tionen. Länderna är förhållandevis långt framme i handläggningen men det saknas kunskaper, framför allt hos tullmyndigheterna om den praktiska hanteringen. bör kunna medverka med ut- bildningsinsatser i berörda länder. 86 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG "ILAGA $IREKTIV 87 Hinder för handel och investeringar i Beslut vid regeringssammanträde . En kommitté tillkallas med uppgift att efter samråd med näringslivet identifiera hinder och föreslå åtgärder för att underlätta handel och investeringar i , med särskild tonvikt på förhållandena vid gränsövergångar och för utländska direktinvesteringar i de baltiska staterna, och . Utvecklingen av det ekonomiska samarbetet i har varit mycket positiv. Förutsättningarna för stark ekonomisk tillväxt i regionen är goda, liksom förutsättningarna för utveckling av handel och investeringar. kvarstår en rad hinder som hämmar handelsutbytet och företagens investeringsvilja. För att bidra till att det ekonomiska samarbetet i skall få största möjliga effekt på tillväxt, sysselsättning och regional utveckling är det angeläget att dylika hinder identifieras och elimineras. 88 "ILAGA $IREKTIV En kommitté tillkallas med uppgift att identifiera de hinder som finns för handel och investeringar i . Kommittén skall vidare föreslå åtgärder för att underlätta handel och investeringar i regionen, med särskild tonvikt på förhållandena vid gränsövergångar och för utländska direktinvesteringar i de baltiska staterna, och . Kommitténs kartläggning av hinder skall basera sig på svenska företags konkreta erfarenheter från handel med och investeringar i de baltiska staterna, och . Vid denna analys bör särskilt uppmärksammas svenska små och medelstora företags eventuella problem vid handel med nämnda områden. Vid kartläggningen får även problem uppmärksammas som företag i de baltiska staterna, och möter vid handel med . Kommittén skall beakta relevant material som redan finns tillgängligt, t.ex. material från samarbetet mellan , handelshinderdatabas, de ekonomiska arbetsgrupperna i Östersjöstaternas råd och samt utlåtanden över de baltiska ländernas och ansökningar om medlemskap i . Kommittén bör arrangera expertmöten eller seminarier med bl.a. representanter för svenska företag som är verksamma i regionen. Kartläggningen bör dessutom omfatta enkäter och intervjuer. Nära samarbete bör ske med näringslivets organisationer och berörda myndigheter, bl.a . Kommitténs uppdrag skall redovisas löpande till regeringen och vara avslutat . (Närings- och ) "ILAGA $IREKTIV 89 Direktör , - Information & Samhällskontakt Direktör , Sydsvenska Handelskammaren Generaldirektör , Närings- och Departementsråd , Statsrådsberedningens Östersjögrupp Departementssekreterare , Närings- och 7EBBADRESSER "ILAGA 91 Förteckning över några webbadresser Investment Authority of Russian Federal Commission for the Estonian Chamber of Commerce 92 "ILAGA 7EBBADRESSER SOU 1998:53 Saeima of the Republic of Seimas of the Republic of SOU 1998:53 7EBBADRESSER "ILAGA 93 Sejm (Parlamentet) Polish Chamber of Commerce Invest in () 94 "ILAGA 7EBBADRESSER DIVERSE ORGANISATIONER, LÄNKPLATSER M.M The Baltic Sea States BALLAD, Forum for Networking in the Baltic Sea Region BALLERINA, Baltic Sea region on- resources for Internet access , BCCA, Baltic Sea Chamber The Baltic Sea Business Network/Fair Business HELCOM (Commission) BSSSC, Baltic Sea States UBC (The Union of the Baltic Cities) "ILAGA 5NDERLAGSMATERIAL 95 Som angivits i inledningen av betänkandet har kommittén utnyttjat en hel del information som hämtats via Internet. Bilaga 2 Webbadresser, utgör därför till viss mån också en Framför allt har information och rapporter av olika slag från organ inom EU hämtas via Internet. Följande är en förteckning över visst övrigt underlagsmaterial. Handel och investeringar i - en nygammal svensk tillväxtmöjlighet , , Närings- departementet; Aktuellt om näringspolitik och ekonomi, nr 3, 1995. Rapport från möte med ekonomiska arbetsgrupp i den 15 - , 1996. Border Crossing problems in the Baltic Sea area, BCCA . The and Development in the Baltic Sea Region, Baltic Sea Business Summit, April 24-25th 1996. Vem gör vad i samarbete med ?, Agenda 2000, European Comission C. Summary and Conclusions, Reinforcing the Pre-Accession Strategy, 15 th, 1997. 96 "ILAGA 5NDERLAGSMATERIAL Att utveckla ett grannlandssamarbete - en utvärdering av samarbete med , Ds 1997:75, . Programme 1992 - 1999, of Ministers, April, 1997. Barriers to Goods Transport between east and west, Federal ; , January 1997. Corruption And Good Governance, Discussion paper 3, United Nations Development Programme,1997 Customs Report for Central and Eastern Europe, DHL Wordwide Express, . Ett utvidgat europeiskt område med Frihet, Säkerhet och Rättvisa, Betänkande av kommittén om - konsekvenser för samarbetet i rättsliga och inrikes frågor; SOU 1997:159 , . EBRDs Transition Report 1997, Summary, 1997 Enkät bland svenska företag om marknadsbedömning och handelshinder i , Sydsvenska Handelskammaren . (Handelskontor motsv.) enkäter bland svenska företag i , , , och . , European Comission, in 5-6th , 1997. , EU och handelspolitiken inför 2000-talet , Regeringens skrivelse 1996/97:71, . "ILAGA 5NDERLAGSMATERIAL 97 och , Eurofutures, , 1997. Svensk Projektexport - en kraftsamling; Sammanfattning av Finansteknikgruppens arbete; okt. 96 - okt. SUMMARY OF PROBLEMS REGISTERED BY SWEDISH COMPANIES (Questionnaire on trade Barriers in CEE countries 1996), , . UNICE Interim report on obstacles and horizontal barriers to trade and investments in CEECs, UNICE . The Trade Barriers in the Barent Euro-Artic Region, on Economic Cooperation of the , 1998. Facts and Figures The Baltic Sea Region, , EuroFutures, January 1998. stöd till EU-integration i ; och Sida, . The Baltic Sea Region, Invest in , 1998. Staten och exportfinansieringen, Betänkande från utredningen om det statsstödda exportfinansieringssystemet, m.m.: SOU 1998:23; Närings- och . Stöd till mindre företags marknadssatsningar i , Ds 1998:12, Närings- och , Bo Marking. Barriers to in the Baltic Sea Region, , . 98 "ILAGA 5NDERLAGSMATERIAL Protection of Property Rights in the Baltic Sea Region, Reality or ? By Professor , . The Economic Situation in the Baltic Sea Region; The Chamber of Commerce; 1998. Transport in the Baltic Sea Region, Perspektives for the Economies in Transition, by , , , , ; 1998. Memorandum on conditions for Growth and Development in the Baltic Sea Region, Baltic Sea Business Summit 18-19 January 1998. 6ISSA F¶RKORTNINGAR "ILAGA 99 ATA-carneten är en förenklad tullhandling som grundas på den s.k. . främst för varor som skall visas på mässor eller Baltic Sea Chamber of Commerce Baltic Sea Business Summit 100 "ILAGA 6ISSA F¶RKORTNINGAR Elinkeinoelämän Tutkimuslaitos, The International Monetary Found. Organization for Economic Cooperation and et : à la Reconstruction EU:s Partnerskaps- och samarbetsavtal med Single Administrative Document. Enhetsdokument för tulländamål. eller i tillämpliga fall, 6ISSA F¶RKORTNINGAR "ILAGA 101 Simpler Legislation for the Internal Market EU-projekt för förenklingar av regelverken. Technical Assistance to the Commonwealth of EU:s program för stöd till länderna i det forna Transports Internationaux Routiers. om transitering av varor med 102 "ILAGA 6ISSA F¶RKORTNINGAR 6ISSA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER "ILAGA 103 Redovisning av vissa myndigheter och organisationer m.m. med anknytning till 1Bilaterala svenska insatser i , de baltiska länderna och Det svenska stödet till omfattar totalt . Drygt 800 miljoner är stöd som svarar för, resten går via EU:s stödprogram Phare 1 och Tacis2. Den största delen av biståndet förmedlas av (Sida), men även och () förmedlar stöd. Regeringen överlämnade till proposition 1997/98:70 Att utveckla ett grannlandssamarbete - utvecklingssamarbete med år 1999-2001. I propositionen föreslås ett fortsatt program för Sveri- ges samarbete med . Regeringen föreslår fyra huvudmål för utvecklingssamarbetet: -att främja en säkerhetsgemenskap, -att fördjupa demokratins kultur, -att stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling, -att stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Ett jämställdhetsperspektiv skall prägla hela samarbetet. 1Pologne et : à la Reconstruction Economique 2Technical Assistance to the Commonwealth of Independent States 104 "ILAGA 6ISSA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER I propositionen anges fyra punkter som, givet att det finns en efter- frågan från berörda länder, bör styra valet av de sektorer inom vilka bör koncentrera sina insatser. ·Utvecklingssamarbetet skall inriktas på sådana områden som underlättar , , och medlemskap i samt vidare integrera och i europeiska samarbetsstrukturer. ·Utvecklingssamarbetet skall inriktas på sådana sektorer inom vilka har komparativa fördelar, dvs. där den svenska resursbasen har särskild efterfrågad kompetens. ·Stödet skall koordineras med EU och andra finansiärer. ·Utvecklingssamarbetet skall inriktas på sådana sektorer som är av särskild betydelse för den regionala utvecklingen i Östersjö- och Barentsområdena. 3TYRELSEN F¶R INTERNATIONELLT UTVECKLINGSSAMARBETE 3IDA Sida hanterar huvuddelen av det bilaterala samarbetet med länd- erna i . Sidas verksamhet spänner över ett brett fält. Insatserna omfattar allt från institutionellt stöd på det ekonomiska och sociala området och näringslivsfrämjande insatser till demokratistöd och miljöinvesteringar och insatser för ökad kärnsäkerhet. Inom Sida handläggs samarbetsinsatserna i av en särskild avdelning, Sida-Öst. Den årliga bud- geten för östsamarbetet uppgår till omkring 500 milj. kronor. Genom Sidas StartÖst-program erbjuds en finansieringsmöjlig- het för svenska småföretag som startar affärsprojekt i , , eller tillsammans med ett lokalt företag. Lånen avser riskavlyft och delfinansiering av utbildning och ut-rustning vid projektstarten. Målet är att snabbt få igång en produk-tiv verksamhet i mottagarländerna samt bidra till en 6ISSA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER "ILAGA 105 effektiv över-föring av kunskap och kompetens till företagen i de aktuella länderna. Programmet Advantage Balticum vänder sig till företag i de baltiska länderna och syftar till att öka exporten från de baltiska staterna till . ges bland annat möjlighet att delta på svenska affärsmässor. Sida har även getts ett särskilt uppdrag att bereda ett antal större energi- och miljöprojekt som delfinansieras av den s.k. Östersjömiljarden. Sida har på regeringens uppdrag tagit fram underlag till landstrategier för utvecklingssamarbetet och har också utarbetat underlag för sektorstrategier, t.ex. på demokrati- och miljöområdet. () är en myndighet som har till uppgift att sprida kunskap om i utlandet och att svara för utbyte med andra länder inom kultur, utbildning, forskning och samhällsliv. Verksam- heten har allt mer inriktats på samarbetet med . Ungefär två tredjedelar av den totala budgeten går till insatser i denna region. SI arbetar med kontakt- skapande insatser genom expertutbyte och seminarier samt med språkpedagogisk kompetens såsom undervisning i svenska språket. En stor del av SI:s samarbete med sker i form av kortare studiebesök av experter eller seminarier. Inom utbildnings- och forskningsutbytet lämnar SI bidrag dels till sam- arbetsprojekt mellan svenska universitet och högskolor och deras motsvarigheter i samarbetsländerna, dels ges stipendier till indivi- duellt sökande studenter och forskare. Stödet till akademiskt och kulturellt samarbete har förstärkts kraftigt genom regeringens upp- drag att administrera två nya omfattande stipendieprogram inom utbildningsområdet på , Visbyprogram- met och Östersjöstipendierna vilka är avsedda för samarbete med närområdet. 106 "ILAGA 6ISSA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER För att lyfta fram betydelse för tillväxt och sysselsättning i beviljade 1996 ett anslag på . Medlen skall användas för att stärka samarbete och utveckling kring , bland annat genom projekt inom områdena energi, miljö, infrastruktur, livs- medel och kunskapsöverföring. Den s.k. Östersjömiljarden komp- letterar det reguljära samarbetet framför allt genom att ge större utrymme för stöd till investeringar. Ansvaret för dessa medel över- fördes från Statsrådsberedningen till Närings- och . Bland de beslutade anslagen kan nämnas de s.k Visbystipen- dierna (120 milj.kr), katastrofprogram i samband med översväm- ningarna i (.) samt modernisering av ett mejeri och en demonstrationsfarm i (33 milj. Förhand- lingar pågår med ryska myndigheter om stöd till energiprojekt i NV och till utbyggnad av avlopps- och vattenrenings- system i . Vidare planeras energiprojekt i och . Ett särskilt program för stöd till mindre svenska företags satsningar i har utformats och är under remissbehandling. Östersjömiljarden är i huvudsak "intecknad". En eventuell fortsättning av verksamheten kommer enligt vad som erfarits att beslutas i anslutning till regeringens vårproposition . 6ISSA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER "ILAGA 107 2 Inom ramen för EU då omvandlingen i inleddes har EU spelat en viktig roll för att stödja utvecklingen i regionen. Detta har skett genom följande åtgärder: ·Beviljande av tullförmåner för dessa stater. ·Undertecknande av associationsavtal (Europaavtal) med de baltiska länderna och samt partnerskaps- och samarbets- avtal med . ·Stöd i form av lån och krediter genom Europeiska Utvecklings- banken () och Europeiska Investeringsbanken (EIB). ·Samordning av stödet från väst. ·Utvecklingssamarbete genom Phare och Tacis-programmen. De sk. Europaavtalen är tillsammans med rikt- linjer i Agenda och de s.k. Köpenhamskriterierna grund- läggande för EU:s framtida anpassningsstöd till de länder som ansöker om medlemskap i . Vid Europeiska rådets möte i fastslogs förutsättningarna för medlems- kap, (Köpenhamskriterierna). Dessa är att: -landet har institutioner som har uppnått sådan stabilitet att de garanterar demokrati, rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och respekt för och skydd av minoriteter, 108 "ILAGA 6ISSA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER -det finns en fungerande marknadsekonomi samt en förmåga inom kandidatländerna att hantera konkurrenstryck och marknadskrafter inom unionen, -landet kan påta sig de skyldigheter som följer med ett medlem- skap och ansluta sig till målen för den politiska, ekonomiska och monterära unionen. Programmet Agenda 2000" har tagits fram av Europeiska kom- missionen i enlighet med det uppdrag som gavs vid . Det innehåller yttranden om de en- skilda kandidatländernas ansökningar och förslag till hur utvidg- ningsprocessen skall genomföras. Vidare görs en mer detaljerad analys av EU:s finansiella system med hänsyn till att EU då kan vara utvidgad med nya medlemsstater. Förmedlemskapsstrategin koncentreras till två centrala delar av förberedelserna: ·Förstärkning av institutionell och administrativ kapacitet i kandidatländerna. Här avses bl.a. utbildning av specialister för lagstiftning, tullväsen, offentliga räkenskaper och budget- kontroll, miljö, statistik och energi. ·Anpassning av ländernas näringsliv till EU:s krav och normer samt att utveckla infrastrukturen. Här avses bl.a. miljö och arbetsmiljö, transporter, kärnsäkerhet och företagsutveckling. Med utgångspunkt från länderyttranden har EU tagit fram ett antal prioriteringar som kräver åtgärder för att avhjälpa brister och svagheter i kandidatländerna. Detta instru- ment, de s.k. Partnerskapen med var och ett av kandidatländerna, kommer tillsammans med de nationella programmen att ligga till grund för den fortsatta anpassningsprocessen. EU:s finansiella bistånd kommer att kanaliseras genom Phare- programmet. En förstärkning föreslås - från nuvarande 1,2 miljar- 6ISSA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER "ILAGA 109 der ecu till 1,5 miljarder ecu. , då nya finan- siella ramar för hela EU börjar gälla, tillkommer två nya finansie- ringskällor, ett särskilt jordbruksstöd (0,5 miljarder ecu ) och ett regionalpolitiskt stöd (1 miljard ecu ). Alla tre delarna (totalt 3 miljarder ecu , ca.