sou · GMB333 · 1999-01-01 00:00:00 — För tillfället arbetar vi med en förändring av det kommunala aktivi- tetsbidraget som ska gälla . Som det ser ut nu är ak- tivitetsstödet administrativt krångligt och svårt att kontrollera i efter- hand. avser vi att träffa och för att diskutera föreningsbidrag, bland annat ett aktivitetsstöd som föreningarna söker en gång för pågående och planerad verksamhet. vidå kontrollera verksamheten och minska administrationen av bidragen. : Jag kommer precis från ett möte om budgeten 98 och det blir tuffa tider. Lokaltaxan kommer att öka och storleken på bidragen kommer troligen att minska. Vi funderar på att räkna fram det totala stödet till föreningarna i av- talen, som vi skriver med föreningarna, genom att värdera subventio- nerna av lokalerna i pengar. Det är lättare att jämföra satsningarna på olika idrotter om man har tillgång till faktiska siffror. : För vår del finns det ingen strävan att öka bidragen till föreningslivet. Snarare gäller det att hålla dem på samma nivå. Eventu- ellt är bidragen till vuxna idrottsutövare illa ute och tas kanske bort framöver och antalet bidragstyper kan minska för att göra administra- tionen både för kommun och föreningar enklare. Men vi kommer att klara ekonomin utan att ta ut avgifter på nyttjandet av lokaler. : Ekonomiskt kommer föreningsstödet i att ligga kvar på den här nivån. Det kommer inte att rasa ökade resurser över oss. Men vi kommer att tvingas titta över fördelningen av resurserna. Sannolikt kommer vi också att börja ta betalt för användningen av lokalerna framöver. Vårt dilemma i – och där fritid måste spela en aktiv roll – är att ungdomarna lämnar kommunen för att utbilda sig någon annanstans och sedan aldrig dyker upp igen. Vi måste få ung- domarna att stanna i kommunen. Finansieringen av idrottsrörelsen 171 : Jag tycker att trenderna pekar mot ett komplement med en enklare och spontanare idrotts- och fritidsverksamhet. Det behövs inte fler välutrustade anläggningar just nu när det handlar om street basket, beach volleyboll, skateboard, snowboard och turåkning. Notan blir därmed inte så dyr för kommunen. 172 Finansieringen av idrottsrörelsen 5Lotteri- och spelmarknaden i I huvudsak har idrotten fyra olika intäktsmöjligheter från spelmarkna- den. 1.Idrottsföreningar och förbund tar aktiv del i försäljningen av lott- sedlar. Exempel på detta är BingoLotto samt mindre lotterier där läns- styrelser (för försäljning i flera kommuner) eller kommunkans- lier/fritidsnämnder beviljar idrottsföreningar tillstånd att sälja lotter. 2.Idrotten fungerar som spelobjekt och erhåller för detta viss kompen- sation från det spelbolag som arrangerar spelet. Exempel på detta är som ersätter matcherna, som det spelas på, ska förläggas på ett för Svenska Spels del fördelaktigt sätt. 3.Idrottsföreningar och förbund (landslag) utgör sponsorobjekt för spelbolag som via idrotten önskar att profilera och marknadsföra sina spel eller det egna varumärket. Tipstjänst (nuvarande ) var till exempel en av arrangörerna till en särskild i bandy 1996. 4.Specialprojekt mellan idrotten och ett spelbolag. Ett exempel på detta är som tillsammans med driver Tipselit 2 000. satsar spelbolaget cirka tio m iljoner kronor på svensk elitfotboll i syfte att höja kvalitén på svensk fotboll och på så sätt trygga ett högt värde på de matcher som används i spelbolagets olika spelformer, som till exempel Oddset, Stryktipset eller Måltipset. Ett annat exempel på ett specialprojekt mellan idrotten och ett spelbolag är , där ATG låter en del av sin behållning från V75 gå till och . Finansieringen av idrottsrörelsen 173 För att kartlägga lotteri- och spelmarknadens bidrag till idrotten har vi fått material från Lotteriinspektionen, , , , Svensk och Folkrörelsernas Samarbetsorgan för Lotterifrågor (FSL). Intervjuer har gjorts med , statistiker på Lotteriinspektionen, , sponsoransvarig, AB , , marknad och reklamavdelningen ATG, från bingoarrangörernas branschorganisation , från Svensk samt , FSL. 5.2Penningströmmarna till idrotten från spelmarknaden Olika former av spel utgör en viktig finansieringskälla för idrotten. Penningströmmarna till idrotten från spelmarknaden kan sam- manfattas i tabellen nedan. Omsättningssiffror för bingospel, restau- rangkasino och föreningslotterier 1996 är t illgängliga först senare . För dessa spelformer återges Lotteriinspektionens pr ognos baserad definitiva uppgifter samt kontakter med de största lotterierna respektive kasinobolagen. Siffrorna inom parentes är . 174 Finansieringen av idrottsrörelsen Penningströmmarna till idrotten från spelmarknaden samt total omsättning i jmf m. (8 770) – f d Tipstjänst (7 202) (3 790) (2 997) – varav ersättning för (2 100) (1 156) (26 887) * = uppskattade siffror ** = inga uppskattningar gjorda av Lotteriinspektionen går till (). ATG stöder även Svenska Ishockeyligan och , men siffrorna är inte officiella och ingår inte i beloppet ovan. () går direkt till . går till (). 4Förändring beror till stor del på en förskjutning av redovisningsperioden 5Uppskattning av ersättning till idrottsföreningar och distriktsförbund som fungerar som servicecentraler till BingoLotto samt för kontroll av redovisningen av lotterna. Finansieringen av idrottsrörelsen 175 Idrottens andel av spelmarknaden var (preliminära siffror). Med undantag av restaurangkasinospel som drivs kommersiellt har staten och folkrörelserna ensamrätt till spelmarknaden i . Spel- bolagen sorterar under och tillstånd ges av rege- ringen medan kontrollen och tillsynen sköts av Lotteriinspektionen. Tillstånd och tillsyn för folkrörelsernas spel och lotterier samt restau- rangkasino sköts av Lotteriinspektionen, länsstyrelser och kommuner. Utvecklingen på den svenska spelmarknaden har enligt Lotte- riinspektionens siffror inte varit lika stark som . Omsättningen på spelmarknaden var cirka 27 m iljarder kronor, vilket motsvarar ungefär samma omsättning som . De tre stora spelbolagen samt BingoLotto omsatte , vilket motsvarar av den totala spelmark- naden. Den största aktören 1996 var AB Trav och Galopp (ATG) som omsatte . Den placeringen beräknas tas över av efter sammanslagningen mellan . Aktiebolaget och Galopp (ATG) ATG ägs till av och till av . ökade ATG sin marknadsandel från , mest tack vare fort- satta framgångar för V75 där försäljningen steg med . ATG omsatte 1996. , med något års uppehåll, har ATG arrangerat Olympiat- ravet tillsammans med () och låter en del av sin behållning från V75 gå till SOK. Fram har kommit idrotten till del genom . lämnade i bidrag t ill Olym- piska Kommitté. Därutöver erhöll genom till förberedelser för Paralympics i . får av summan som går till SOK. ATG stöder även Svenska Hockeyligan och V75-hoppet i Ridsport- sallsvenskan. Siffrorna är inte officiella. 176 Finansieringen av idrottsrörelsen Beslut fattades i om en sammanslagning av de två statliga spelbolagen och AB Tipstjänst. fick det nya bolaget namnet AB . Målsättningen är att begreppen Tipstjänst och helt ska ha ersatts med samlingsnamnet och att till inriktning och omfattning ska vara känt av av svenska folket 1999. Svenska Spels affärsidé är att inom givna regler och tillstånd till- fredsställa allmänhet och ägare genom att på ett effektivt, säkert och förtroendefullt sätt arrangera spel och lotterier. har fått ett treårigt tillstånd, som löper , att anordna vadhållning på all idrott utom häst- tävlingar och på nummerdragningar, att sköta traditionella lotterier samt att anordna det slags vadhållning på idrott där bolaget sätter oddsen. har också koncession att anordna spel på värdeautomater. Omsättningen för de spelformer som omfattas av minskade med sammanlagt 1996. Omsättning (mkr) Omsättningen för de spelformer som tidigare ingick i Tipstjänst mins- kade med (-0,) och motsvarande minskning för spel- formerna i före detta var (-7,) , men den senare minskningen beror mest på en förändring av redovisningsperioden för Triss. Tipstjänst (nuvarande ) hade flera olika samarbetspro- jekt och sponsoravtal med idrotten och betalade till olika idrottsorganisationer. I väntan på en ny sponsorstrategi till följd av Tipstjänsts sammanslagning med inledde 6 Förändring beror till stor del på en förskjutning av redovisningsperioden för Triss. Finansieringen av idrottsrörelsen 177 inga nya samarbeten med idrottsförbunden utan konsoliderade de avtal som redan hade tecknats. Svenska Spels relation med idrottsrörelsen har enligt för- valtningsberättelse i första hand gällt olika sponsorarrangemang. fortsätter Tipstjänsts engagemang som huvudsponsor för och de svenska fotbollslandslagen samt kommer även att stödja ungdomsfotbollen och kl ubbar på olika nivåer genom till exempel talangutvecklingsprojektet 2 000 och hattricktävlingar. Tipstjänsts (nuvarande ) utbetalningar till idrotten Sponsring och övriga affärsuppgörelser Dessutom reserverade Tipstjänst (nuvarande ) för bidrag till byggnation av fullstora inomhushallar för fotboll 1996. Hallfonden finns inte inkluderad i tabellen ovan, eftersom det ännu inte är bestämt till vem och när pengarna ska betalas ut. fattade beslut om att en viss del av Tipstjänsts överskott skulle överföras direkt till idrotten. 1996 betalade Tipstjänst till , en summa som även kommer att betala 1997. Hur det blir 1998 är ännu inte bestämt. Tidi- gare var det meningen att överskottet från värdeautomatspelen oavkortat skulle stödja ungdomsidrott och ungdomsrörelser i . Istället kommer folkrörelserna få en viss andel av vinsten i , men hur stor andel det blir är ännu inte bestämt. Tipstjänst har ersatt förbundet skall arrangera matcher på ett för Tipstjänst lämpligt sätt. beta- lade Tipstjänst ut som spelkompensation till fördelas vidare till SEF-kl ubbarna (Svensk Elitfotboll). kommer att fortsätta med detta stöd. Tipselit 2 000. För att tr ygga kvaliteten på sina olika spelformer inledde Tipstjänst ett elitprojekt tillsammans med . har Tipstjänst betalat ut till fotbollen i sam- band med Tipselit 2 000. kommer att fortsätta med projektet. 178 Finansieringen av idrottsrörelsen Tipstjänst har även haft större marknadsföringsavtal med och , avtal som har övertagits av . är svensk fotbolls största samarbetspartner och is- hockeyförbundets huvudsponsor. sponsrar även sex andra specialidrottsförbund: förbunden i bandy, bordtennis, brottning, hand- boll, innebandy och simning. Exempel på övriga insatser från till idrotten är: betalar till de spelare (till damerna och till herrarna) som gör minst tre mål i en och samma match i Allsvenskan eller division I i fotboll. Sedan starten har utbetalats, det vill säga . kommer att framöver bekosta en idrotts- skadeklinik för elit- och breddidrotter vid och . En professor skall tillsättas . stödjer även kampanjen för i . Troligtvis kommer också att förnya avtal med (). (nuvarande ) utbetalningar till idrotten Värdeautomatspelen (VLT) påbörjade Tipstjänst (nuvarande ) lanseringen av de nya värdeautomatspelen under namnet . fanns drygt 400 apparater utställda på cirka 160 platser, i m iljöer med 18-årsgräns. Målsättningen är 2 500 utplacerade apparater. Koncessionen löper till och med . Från början var det meningen att överskottet från spel på värde- automater skulle fördelas till den lokala barn- och ungdomsverksamheten bland såväl idrotts- som barn- och ungdomsföreningar. I sambandet med sammanslagningen av ändrades beslutet. Tanken är istället att folkrörelserna ska få en viss andel i vinsten från det nya spelbolaget . Förhandlingar om andelens storlek Finansieringen av idrottsrörelsen 179 och fördelningen mellan de olika folkrörelseorganisationerna är ännu inte klara. Andelens storlek kommer att bero på utvecklingen av värde- automatspelens omsättning. Riksdagsbeslutet om en introduktion av värdeautomater har inte hit- tills gett folkrörelsen det överskott som många hoppades på. På grund av de stora initiala investeringarna 1996 fanns inget överskott att betala ut. 5.4Spel och lotterier inom folkrörelserna BingoLotto redovisade en omsättningsökning på och en årsomsättning på 1996. Spelet har sedan starten haft en mycket stark utveckling som ser ut att avstanna något. Antalet sålda lotter minskade . Omsättnings ökningen beror på ett ökat lottpris. Övriga folkrörelsedrivna spel omsätter cirka 2 865 m iljoner kronor. Spelen har under minskat sin omsättning och den trenden tycks fortsätta. En förklaring till den stora minskningen av omsättningen kan vara att BingoLotto introducerades på riksplanet 1991. Totalt sett har folkrörelserna ökat sin andel av spelmarknaden i och med BingoLottos framgångar. BingoLotto startades i lokal-TV i . Efter en trög start växte programmet i popularitet och genererade i intäkter till idrotten i . började initiativtagarna bakom Bi ngoLotto att intressera sig för att expandera programmet till riksplanet. Efter klartecken från öppnades möjligheten att sända Bingo- via satellit över hela . övertog aktiebo- laget Kanal idén till BingoLotto från . Kanal producerar programmet som sänds i TV4 på upp- drag av Svensk , vilket ägs av betsorgan för Lotterifrågor (FSL). Arrangör för lotteriet är FSL, som består av 62 riksorganisationer med 6 454 000 medlemmar. Alla ideella föreningar som är anslutna till en riksorganisation som är medlem i FSL 180 Finansieringen av idrottsrörelsen har möjlighet att sälja bingolotter. 2 700 000 medlemmar. Sedan introduktionen på riksplanet 1991 har Bi ngoLotto mycket snabb ökning av omsättningen. Den snabba tillväxten tycks ha bromsats då ökningen var i löpande priser. Antalet tävlingsdagar för BingoLotto, det vill säga antalet dagar som programmet visades i TV4, var . Försäljningen per tävlingsdag var i genomsnitt 2 800 000 sålda lotter. Som störst var om- sättningen vecka 51 då omsattes. Tittarrekordet 1996 sattes kvällen före då 3 090 000 personer tittade. –äger programformatet till BingoLotto –producerar programmet BingoLotto åt TV4 –sändningarna finansieras av programmets sponsorer som även skän ker priser till deltagarna i dragningen –sänder programmet BingoLotto –finansieras med TV-reklam Folkrörelsernas Samarbetsorgan för Lotterifrågor (FSL) –har via Lotteriinspektionen regeringens tillstånd att anordna Bingo Svensk (helägt av FSL) – avtalsslutande part gentemot Kanal Sammanlagt finns det 30 servicecentraler för BingoLotto i , varav 18 har anknytning till idrotten. Inledningsvis fick samtliga dist- riktsförbund inom idrotten möjlighet att fungera som servicecentraler för BingoLotto. Endast sju distriktsförbund valde då att upprätta en servicecentral, en siffra som är oförändrad 1997. Av de 18 servicecentraler som har anknytning till idrotten är sju distriktsförbund, nämligen förbunden i , , , , , och . De resterande tio är idrottsallianser, enskilda föreningar och distriktsförbund i samarbete med andra organisationer såsom och Blå Bandet. Finansieringen av idrottsrörelsen 181 var 12 500 föreningar anslutna t ill BingoLotto som försäljare av bingolotter. Av dessa var 9 900 idrottsföreningar, det vill säga . Tobakister, kiosker med flera säljer bingolotter på egen hand eller i vissa fall på uppdrag av idrottsföreningar. Antalet auktoriserade återförsäljare är 6 100. Fördelning av BingoLottos pengar Lottpriset för en bingolott är (). BingoLottos intäkter fördelade sig enligt följande 1995, en uppdel- ning som enligt FSL inte kommer att förändras särskilt mycket 1996 (siffrorna är ännu inte sammanställda): Distributionskostnader, återförsäljare är den del som tillfaller kommersiella ombud och återförsäljare. Säljande föreningars provision benämns ersättning till föreningarna. Eftersom 18 av BingoLottos 30 servicecentraler har anknytning till idrotten tillfaller en del av återförsäljarnas , som nämns ovan, idrottsrörelsen utöver ersättningen till föreningarna. Denna summa ska enligt FSL täcka servicecentralernas kostnader. Lokala skattemyndigheter på flera håll i landet anser att de idrottsorganisationer som fungerar som servicecentraler för BingoLotto bedriver kommersiell näringsverksamhet och därför ska betala in- komstskatt och moms. Idrottsföreningar är normalt skattebefriade för lottförsäljning som sker av ideella skäl. De första fallen kommer att avgöras på länsrätts nivå . 182 Finansieringen av idrottsrörelsen Samtliga 22 distriktsförbund får dessutom en viss ersättning av Svensk för kontroll av redovisningen av pengarna från för- säljningen av bingolotter. Den sammanlagda ersättningen till idrottsföreningar och distrikts- arbete som servicecentraler samt kontrollinstanser av bingolottförsäljningen uppgick till uppskattningsvis . BingoLotto har befäst sin ledning i spelligan och har varit den mest populära spelformen räknat efter försäljningsintäkter (). V75 ligger på andra plats () och har hamnat på tredje plats (). Bingolottförsäljningen minskade med 6,3 miljoner lotter 1996 jämfört med , men eftersom lottpriset höjdes med onor från och med höstomgången ökade försäljningsintäkterna med jämfört med . Enligt SCB hade BingoLottos omsättning den största procentuella ökningen () jämfört med de övriga tre dominerande bolagen på den svenska spelmarknaden (ATG, Tipstjänst och ). omsatte BingoLotto , varav tillföll föreningslivet. Sammanlagt får 9 900 idrottsföreningar, som sålde cirka 80 miljoner lotter, att dryga ut klubbkassorna med. 23 mil- joner lotter såldes av butiker och kiosker och 11 miljoner av övriga folkrörelser. Huvudparten av BingoLottos omsättning går direkt till idrottsföre- ningarna (är pr ognosen ). av BingoLottos totala omsättning behålls dock inom FSL för att täcka centrala kostnader för spelutveckling och eventuella oförutsedda utgifter. Överskottet fördelas sedan bland medlemsorganisationerna centralt. av det centrala BingoLotto-nettot går till RF. Utbetalning av BingoLotto-netto (mkr) Finansieringen av idrottsrörelsen 183 Beloppet baseras på resultatet året innan erhållits i bidrag från FSL. Det som avses är en del av 1995 (20,9 beloppet som betalades ut (39,). Anledningen är att RF:s årsredovisning från 95/96 gäller 18 månader eftersom RF övergick från brutet räkenskapsår till kalenderår 1995. Folkrörelserna anordnar fem typer av lotterier förutom BingoLotto: 1.Rikslotterier, där lotter säljs i mer än ett län. Tillstånd för att arran- gera rikslotterier tilldelas folkrörelsernas riksorganisationer. Politiska partier och är de stora aktörerna på marknaden. 25procent av rikslotterierna 1996 drevs av idrotten inklusive Bingo- som är idrottens största rikslotteri, men som i övrigt skiljer sig väsentligt från övriga rikslotterier. 1996 omsatta rikslotterierna cirka 600mkr enligt Lotteriinspektionen. beviljades tillstånd för idrottslotterier på av rikslotteriomsättningen, det vill säga . Nettobehållningen i ett rikslotteri var 1995 . Idrotten kan uppskattas till att ha fått från olika rikslotterier 1996, förutsatt att procent- satserna är ungefär desamma som 1995. 2.Regionala lotterier, det vill säga ej rikstäckande lotterier där lotter säljs i flera kommuner. Den redovisade försäljningen av regionala lotte- rier uppgick till enligt Lotteriinspektionen, en försvinnande liten del av den totala marknaden. Tillstånden för regionala lotterier fördelas av länsstyrelserna som även svarar för kontroll. Bland de regionala lotterierna stod idrotten för av ansök- ningarna 1995. Nettobehållningen för regionala lotterier uppskattas till Förutsatt att dessa procentsatser förblev någorlunda oförändrade 1996 kan det antas att av nettobe- hållningen, det vill säga , har tillfallit idrotten. 3.Lokala lotterier, är lotterier vars lotter säljs inom en enda kommun. Tillstånd beviljas av kommunerna. Den redovisade försäljningen av tillstånds- och registreringslotterier uppgick enligt Lotteriinspektionen till . 184 Finansieringen av idrottsrörelsen 1995 tilldelades av tillstånden idrottsföreningarna. Således kan idrottens del av nettobehållningen från de lokala lotterierna antas vara . Nettobehållningen var totalt . Förutsatt att dessa procentsatser förblev någorlunda oförändrade 1996 kan antas ha tillfallit idrotten från olika lokala lotterier . Bingospel bedrivs i huvudsak som så kallad variantbingo, det vill säga spel i hallar där spelarna deltar i spelet . Automatbingo, där insats görs i myntinkast och spel be- drivs på fasta brickor, förekommer i en liten omfattning på ett fåtal orter. Bingospel förekommer också i form av tillställningar som pågår oftast på kvällstid, som till exempel storbingo, lägg- bingo, ritbingo, Drive-In-Bingo med mera. Bingospel med varuvinster förekommer inte längre. Bingospelets omsättning ökade för att minska realt sett. Bingoverksamheten domineras av idrottsföreningarna som 1995 stod för av ansökning arna. omsatte bingospelandet enligt Lotteriinspektionens Nettobehållningen t ill föreningarna blev 1995 19 Förutsatt att dessa procentsatser förblev någorlunda oförändrade 1996, blev nettobehållningen , varav kan antas ha t illfallit idrotten. För lotterier som anordnas inom ramen för den fria sektorn krävs varken tillstånd eller registrering hos kommunen. Lotteriet måste uppfylla vissa v illkor, som till exempel att det säljs vid en offentlig tillställning till förmån för ett allmängiltigt ändamål och att högsta vinsten understiger ett fastställt belopp eller att det är ett bingo- spel. Under rubriken fria lotterier ingår även bingohallarnas sidolotterier i form av spelautomater. 1996 bidrog det så kallade Lyc kohjulet med till föreningslivet och enligt bingohallarnas bransch- organisation tillföll av summan idrottsrörelsen. På grund av likheterna med enarmade banditer förbjöds Lyckohjulet 96/97. Lyckohjulet har ersatts av ett annat spel Guld- chansen, men liknande kritik har riktats även mot detta spel. Än så länge är Guldchansen tillåtet. Enligt Lotteriinspektionen är det mycket svårt att uppskatta de fria lotteriernas totala omsättning. I samband med gjordes en föreningsstudie, där 200 idrottsföreningars årsre dovisningar granskades. av idrottsföreningarnas totala intäkter kom från lotterier och bingo, i Finansieringen av idrottsrörelsen 185 nominella termer cirka 90 tkr per förening. Om samma genomsnitt gäller för samtliga idrottsföreningar skulle de 22 072 idrottsföreningarna, som enligt RF finns i , få sammanlagt från lotterier och bingo exklusive intäkterna från BingoLotto. Eftersom detta är en uppskattning gjord på gru ndval av ett litet urval av idrottsföreningar bör summan hanteras med försiktighet. Kasinoverksamheten innefattar spel som , Roulette och tär- ning. står för av den totala omsättningen. Antalet tillståndsinnehavare var 240 stycken , varav de flesta företag är förhållandevis små. De tjugo största företagen står för av den totala omsättningen. Företagen drivs kommer- siellt och bidrar troligtvis inte i någon större skala till idrottsrörelsen. Lönsamheten inom branschen är, enligt branschens egna uppgifter, låg. Följande instanser beviljar tillstånd för lotterier: 1.Lotteriinspektionen beviljar tillstånd för rikslotterier inklusive BingoLotto 2.Länsstyrelserna för respektive län beviljar tillstånd till regionala lotterier samt till bingospel 3.Fritidsnämnder eller eventuellt kommunkanslier beviljar tillstånd för lotterier som bedrivs inom en och samma kommun, det vill säga lokala lotterier 4.Finansdepartementet beviljar tillstånd för AB och . 186 Finansieringen av idrottsrörelsen Detta kapitel syftar till att beskriva den svenska sponsormarknadens omfattning, trender inom sponsring och idrottssponsringens utveckling. Vi ser endast till den del av sponsringen som kommer i rena pengar, inte i varor och tjänster. Observera att den befintliga statistiken om sponsormarknaden i är ytterst bristfällig. Det rör sig om uppskattningar, eftersom det inte finns några säkra mätmetoder, vare sig på effekten av eller hur mycket pengar som spenderas på sponsring. Det är framför allt fyra källor som brukar åberopas vid bedömningen av den totala sponsormarknaden i : och Mediestatistik (IRM) De både förstnämnda källorna är tätt sammankopplade och använder sig av varandras statistik.