sou · GMB3141d4 · 1999-01-01 00:00:00 — före utlöpnings- dagen skall parterna biträdas av en opartisk ordförande, som på eget initiativ skall inträda i förhandlingarna och efter egen bedömning inom förhandlingsavtalets ram vidta de åtgärder som behövs för att slutföra förhandlingarna i rätt tid. 'ENOM ATT -EDLINGSINSTITUTET TIDIGT INLEDER SAMTAL MED PARTERNA INOM ETT AVTALSOMR¥DE FR¤MJAS ATT NYA AVTAL TR¤FFAS INNAN DE GAMLA HAR L¶PT UT $ET KAN OCKS¥ H¶JA KVALITETEN I F¶RHANDLINGARNA GENOM ATT -EDLINGSINSTITUTET P¥ ETT TIDIGT STADIUM KOMMER ATT EFTERH¶RA PARTERNAS YRKANDEN OCH RESONERA MED PARTERNA HUR MAN L¤MPLIGEN G¥R TILL V¤GA F¶R ATT BEHANDLA YRKANDENA ) DET FALL PARTERNA ¤ND¥ INTE LYCKAS MED F¶RESATSEN ATT KOMMA FRAM TILL ETT NYTT AVTAL UTAN VARSEL OM STRIDS¥TG¤RDER KOMMER MEDLARNA ATT VARA B¤TTRE F¶RBEREDD ATT L¤GGA ETT V¤L UTFORMAT AVTALSF¶RSLAG $ET KAN INTE BORTSES FR¥N RISKEN ATT PARTERNA TAR MINDRE ANSVAR OM -EDLINGSINSTITUTET G¥R IN P¥ ETT TIDIGT STADIUM $ET ¤R D¤RF¶R VIKTIGT ATT PARTERNA HAR M¶JLIGHET ATT EFTER ETT INLEDANDE SAMTAL AVST¥ FR¥N MEDVERKAN FR¥N -EDLINGSINSTITUTET OCH FR¥N ATT DELTA I AKTIVITETER SOM ORDNAS AV INSTITUTET -EDLINGSINSTITUTET B¶R RESPEKTERA DE ORDNINGAR SOM FINNS ENLIGT KOLLEKTIVAVTAL OCH INTE AGERA P¥ ETT S¤TT SOM KAN ST¶RA DESSA F¶RHANDLINGAR -EDLINGSINSTITUTET B¶R INTE KUNNA UTSE MEDLARE ELLER F¶RHANDLINGSLEDARE TILL PARTER P¥ AVTALSOMR¥DEN D¤R DET FINNS KOLLEKTIVAVTAL OM ETT MOTSVARANDE F¶RFARANDE $ET INLEDANDE SAMTALET B¶R DOCK VARA OBLIGATORISKT EFTERSOM DET ¤R VIKTIGT ATT -EDLINGSINSTITUTET HAR EN ¶VERBLICK ¶VER F¶RHANDLINGARNA P¥ HELA ARBETSMARKNADEN $E INLEDANDE KONTAKTERNA MED PARTERNA B¶R TAS AV RIKSMEDLAREN ELLER N¥GON AV DE ANDRA ANST¤LLDA MEDLARNA %FTER DENNA F¶RSTA SONDERANDE KONTAKT KAN PARTERNA BE OM BITR¤DE I F¶RHANDLINGEN ELLER I N¥GON DELF¶RHANDLING "ITR¤DET KAN SKE AV EN MEDLARE EN F¶RHANDLINGSLEDARE ELLER ANNAN EXPERT -ED EN F¶RHANDLINGSLEDARE AVSES EN PERSON SOM PARTERNA GER I UPPDRAG ATT ATT PARTERNA I SAMF¶RST¥ND SKALL S¶KA L¶SNINGAR P¥ FR¥GOR SOM ¤R AKTUELLA I F¶RHANDLINGARNA -ED EN MEDLARE AVSES EN PERSON SOM FR¤MST HAR TILL UPPGIFT ATT S¶KA ¶VERBRYGGA MOTS¤TTNINGAR MELLAN PARTERNA F¶R ATT UNDERL¤TTA ATT F¥ EN ¶VERENSKOMMELSE TILL ST¥ND UTAN STRIDS¥TG¤RDER $E BEFOGENHETER SOM MEDLARE F¶RSL¥S F¥ GENTEMOT PARTERNA ENLIGT F¶RSLAG OM ¤NDRING I -", TILLKOMMER INTE F¶RHANDLINGSLEDARE )NSTITUTET SKALL VIDARE HA R¤TT ATT NEKA ATT ST¤LLA MEDLARE ELLER F¶RHANDLINGSLEDARE TILL F¶RFOGANDE OM MAN INTE ANSER ATT DET ¤R MENINGSFULLT -¶JLIGHETEN ATT BIST¥ PARTERNA MED EN F¶RHANDLINGSLEDARE SOM OPARTISK ORDF¶RANDE HAR FUNNITS TIDIGARE ) DEN LAGSTIFTNING SOM G¤LLDE F¶RE -", FANNS EN BEST¤MMELSE OM M¶JLIGHET F¶R F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN ATT P¥ FRAMST¤LLNING AV PARTERNA UTSE L¤MPLIG PERSON ATT S¥SOM OPARTISK ORDF¶RANDE F¶RLIKNINGSMANS MEDVERKAN INTE KAN L¤MNAS ELLER ANSES INTE B¶RA P¥KALLAS %FTERSOM DEN M¶JLIGHETEN INTE HADE UTNYTTJATS P¥ L¤NGE OCH EFTERSOM BEHOV AV OPARTISKA ORDF¶RANDE TILLGODOS¥GS GENOM ATT EN S¥DAN KALLADES IN OCH BEKOSTADES AV PARTERNA ANS¥G !RBETSR¤TTSKOMMITT©N SOM UTARBETADE F¶RSLAG TILL -", ATT DEN BEST¤M MELSEN SKULLE UTG¥ UR LAGSTIFTNINGEN %NLIGT UTREDNINGENS BED¶MNING INNEB¤R )NDUSTRIAVTALET ATT PARTERNA HAR PEKAT P¥ ETT BEHOV AV OPARTISKA ORDF¶RANDEN %RFARENHETERNA UNDER DEN F¶RSTA AVTALSR¶RELSEN VISAR ATT DE OPARTISKA ORDF¶RANDENA HAR SPELAT EN VIKTIG ROLL VILKET MOTIVERAR ATT DET ¤VEN INOM DET STATLIGA SYSTEMET B¶R FINNAS F¶RHANDLINGSLEDARE SOM ALTERNATIV TILL MEDLARE %N VIKTIG SKILLNAD F¶RELIGGER DOCK /PARTISK ORDF¶RANDE INOM )NDUSTRIAVTALET HAR L¥NGTG¥ENDE BEFOGENHETER MEDAN BEFOGENHETERNA I DET STATLIGA SYSTEMET F¶RESL¥S F¶RBEH¥LLAS MEDLARNA OCH -EDLINGSINSTITUTET 5TREDNINGENS F¶RSLAG -EDLINGSINSTITUTET B¶R HA BEFOGENHET ATT VERKA F¶R EN SAMORDNING AV TIDSPLANER F¶R KOLLEKTIVAVTALSF¶RHANDLINGAR SAMT GILTIGHETSPERIODER F¶R KOLLEKTIVAVTAL 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG $IREKTIVEN ANGER ATT UTREDNINGEN SKALL ¶VERV¤GA OM AVTALSPROCESSEN TIDSM¤SSIGT KAN SAMORDNAS B¤TTRE OCH L¤MNA F¶RSLAG P¥ REGEL¤NDRINGAR SOM B¶R G¶RAS F¶R ATT ¥STADKOMMA DETTA 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT -EDLINGSINSTITUTET N¤R DET ¤R L¤MPLIGT SKALL VERKA F¶R EN TIDSM¤SSIG SAMORDNING AV F¶RHANDLINGARNA SAMT F¶R EN SAMORDNING AV GILTIGHETSTIDER F¶R KOLLEKTIVAVTAL 3AMORDNINGEN BEH¶VER DOCK INTE INNEB¤RA ATT ALLA F¶RHANDLINGAR F¶RS PARALLELLT ELLER ATT ALLA AVTALSPERIODER ¤R LIKA L¥NGA OCH L¶PER UT P¥ SAMMA DATUM $ET FINNS B¥DE F¶RDELAR OCH NACKDELAR MED EN TIDSM¤SSIG SAMORDNING AV AVTALSPERIODERNA $EN FR¤MSTA F¶RDELEN MED EN TIDSM¤SSIG SAMORDNING ¤R ATT DET UNDERL¤TTAR EN KOORDINERING AV INNEH¥LLET I AVTALEN OCH ATT DET UNDERL¤TTAR F¶R ORGANISATIONERNA ATT KOMMA ¶VERENS OM L¶NEAVTAL SOM ¤R F¶RENLIGA MED L¥G INFLATION VILKET ST¤RKER F¶RETAGENS KONKURRENSKRAFT OCH FR¤MJAR STIGANDE REALL¶NER ¶KANDE SYSSELS¤TTNING OCH FALLANDE ARBETSL¶SHET 3AMORDNING KAN VIDARE MINSKA RISKEN F¶R KONFLIKTER OCH F¶R ATT KONFLIKTSTARKA ORGANISATIONER F¥R AVTAL SOM INTE ACCEPTERAS AV ¶VRIGA ORGANISATIONER OCH SOM D¤RMED KOMMER ATT LIGGA TILL I LOKALA F¶RHANDLINGAR ELLER I N¤STA AVTALSR¶RELSE 2ISKEN F¶R ATT VERKSAMHETEN DRABBAS AV SYMPATI¥TG¤RDER MINSKAR OCKS¥ GENOM SAMORDNING I flera andra länder är avtalsperioderna koordinerade mellan avtalsområ- dena. I är avtalen tvååriga, och på den privata sektorn löper i regel alla avtal ut eller . De flesta avtalen i löper ut . Avtalen är i regel tvååriga men med möjlighet till ny central förhandling under det mellanliggande året. I och följer avtalsperioderna de inkomstpolitiska uppgörel- serna. I sker avtalsförhandlingarna samordnat efter en informell turordning som både innefattar avtalsparter och delstater. I fastställs ordningen för avtalsförhandlingarna i en särskild underkommitté i samverkanssystemet. Även i sker en samordning och avtalsperioderna är i regel ett- eller tvååriga. Inte i något land är emellertid avtalsperioderna reglerade i lag. Koordineringen bygger i stället på tradi- $ET FINNS ¤VEN NACKDELAR MED EN TIDSM¤SSIG SAMORDNING $ET KAN F¶RSV¥RA F¶R PARTERNA ATT L¶SA S¤RSKILT BESV¤RLIGA FR¥GOR SOM KR¤VER EN AVVIKANDE AVTALSPERIOD $ET KAN OCKS¥ OCH SAMMANPRESSADE L¶NESTRUKTURER %N ANNAN NACKDEL KAN VARA OM SAMORDNINGEN ¤R S¥ STEL ATT ALLA AVTAL L¶PER UT P¥ SAMMA DATUM $¥ KAN DET BLI SV¥RT ATT SOM SKALL G¥ UT F¶RST I N¤STA AVTALSR¶RELSE ) $ANMARK D¤R MAN I PRINCIP HAR GEMENSAMMA UTL¶PNINGSDATUM F¶R ALLA AVTAL P¥ DEN PRIVATA SEKTORN HAR PARTERNA I REGEL ACCEPTERAT ATT VERKSTADSINDUSTRIN SKALL VARA L¶NELEDANDE I DEN MENINGEN ATT F¶RHANDLINGARNA F¶RST AVSLUTAS INOM DET OMR¥DET %N KONSEKVENS AV DE GEMENSAMMA UTL¶PNINGSDATUMEN I $ANMARK ¤R DOCK ATT SAMTLIGA ORGANISATIONER VARSLAR OM STRIDS¥TG¤RDER FR¥N DET DATUM AVTALEN L¶PER UT OAVSETT OM F¶RHANDLINGAR HAR INLETTS ELLER INTE P¥ ALLA AVTALSOMR¥DEN $ET G¥R INTE ATT UTIFR¥N TILLG¤NGLIG FORSKNING DRA N¥GRA S¤KRA SLUTSATSER OM HURUVIDA SAMORDNING AV AVTALSPERIODER ¤R EN F¶RDEL ELLER INTE F¶R DEN SAMH¤LLSEKONOMISKA UTVECKLINGEN &LERA AV DE FORSKARE SOM UTREDNINGEN ANLITAT FRAMH¥LLER EMELLERTID ATT DET KAN FINNAS F¶RDELAR MED EN TIDSM¤SSIG SAMORDNING .¥GRA FORSKARE MENADE ATT EN TIDSM¤SSIG SAMORDNING ¤R BRA OM DET LEDER TILL INNEH¥LLSLIG SAMORDNING MEN ATT DET ANNARS RISKERAR ATT NOMINELLA L¶NER %TT ALTERNATIV SOM OCKS¥ SKULLE FUNGERA ¤R EN MYCKET STOR SPRIDNING AV AVTALSPERIODERNA $ET ¤R INTE M¶JLIGT ATT LAGSTIFTA OM FASTA AVTALSPERIODER %TT S¥DANT F¶RSLAG ¤R OF¶RENLIGT MED REGERINGSFORMEN OCH MED INTERNATIONELLA KONVENTIONER $ET SKULLE INSKR¤NKA AVTALSFRIHETEN ALLTF¶R MYCKET %N SAMORDNING F¶RUTS¤TTER D¤RMED ATT DEN ¥STADKOMS P¥ FRIVILLIG V¤G $ET ¤R DOCK INTE ALLA PARTER P¥ ARBETSMARKNADEN SOM ¶NSKAR EN TIDSM¤SSIG SAMORDNING &RAMF¶RALLT KAN DET VARA SV¥RT ATT F¥NGA IN S¥DANA GRUPPER SOM HAR ST¶RRE KRAV P¥ L¶NE¶KNINGAR ¤N ¶VRIGA 6ISSA F¶RBUND KAN VARA OROLIGA F¶R ATT BLI ¶VERK¶RDA AV ANDRA F¶RBUND OM F¶RHANDLINGARNA F¶RS PARALLELLT &¶RSLAGETS N¤RMARE INNEB¶RD -EDLINGSINSTITUTET B¶R SOM N¤MNTS HA I UPPGIFT ATT VERKA F¶R EN SAMORDNING AV TIDSPLANER F¶R KOLLEKTIVAVTALSF¶RHANDLINGAR OCH AV GILTIGHETSPERIODER F¶R KOLLEKTIVAVTAL )NSTITUTET B¶R TILL DEN ¤NDEN SAMR¥DA MED PARTERNA INF¶R EN AVTALSR¶RELSE F¶R ATT DISKUTERA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R SAMORDNING 3AMTALEN KAN G¤LLA HUR SAMORDNINGEN SKULLE KUNNA UTFORMAS HUR L¥NG DEN KOMMANDE AVTALSPERIODEN B¶R VARA I VILKEN ORDNING AVTALEN B¶R F¶RHANDLAS FRAM OCH VILKA F¶RUTS¤TTNINGAR DET FINNS ATT N¥ EN SAMSYN MELLAN PARTERNA OM EN TIDSM¤SSIG SAMORDNING /M SAMTALEN MED PARTERNA LEDER FRAM TILL EN GEMENSAM K¶RPLAN B¶R DETTA BEAKTAS I MEDLINGSARBETET OCH I EVENTUELLA MEDLARBUD /M DET INTE FINNS N¥GON GEMENSAM SYN B¶R -EDLINGSINSTITUTET ¤ND¥ PR¶VA OM DET FINNS ANLEDNING F¶R INSTITUTET ATT S¶KA P¥VERKA PARTERNA I N¥GON SPECIELL RIKTNING OCH OM EVENTUELLA MEDLINGSBUD B¶R KONSTRUERAS F¶R ATT UNDERL¤TTA TIDSM¤SSIG SAMORDNING I N¤STA AVTALSR¶RELSE Samordningen bör syfta till att avtalen förhandlas i en ordning som underlättar för parterna att komma överens om avtal, som är förenliga med de samhällsekonomiska målsättningarna. Målet bör inte vara att alla avtalsområden skall förhandlas och ha exakt samma avtalspe- riod. I stället bör eftersträvas att det första avtalet, som sluts avser något avtalsområde inom den konkurrensutsatta sektorn, och som inte har en betydande arbetskraftsbrist. Den offentliga sektorn bör slutförhandla sina avtal när flertalet områden på den privata sektorn har slutit avtal. Med en samordning kan parterna komma överens om att vissa mer komplicerade förhandlingar bör slutföras först när flertalet övriga avtalsområden redan Det förekommer att vissa större frågor inom ett avtalsområde kan fordra en annan avtalsperiod än vad som har etablerats på den övriga arbetsmarknaden. Ambitionerna när det gäller samordning bör i dessa fall underordnas behovet av att få en bra lösning på en sakfråga. %N GOD SAMORDNING AV EN AVTALSR¶RELSE UNDERL¤TTAR SAMORDNING ¤VEN I N¤STA AVTALSR¶RELSE $ET ¤R EN F¶RDEL OM AVTALEN F¥R S¥DANA UTL¶PNINGS DATUM S¥ ATT FRAMTAGANDET AV EN ¤NDAM¥LSENLIG K¶RPLAN UNDERL¤TTAS I N¤STA AVTALSR¶RELSE ATT N¤R PARTERNA EN G¥NG HAR SPLITTRAT AVTALSPERIODERNA S¥ KAN DET VARA ETT HINDER F¶R ATT ¥TERG¥ TILL MER SAMORDNADE AVTALSPERIODER $ET KAN OCKS¥ UPPST¥ SITUATIONER D¥ DET AVTALSOMR¥DE SOM ¤R F¶RST I TUR ATT SLUTA AVTAL INTE B¶R LIGGA F¶RST I K¶RPLANEN VILKET MOTIVERAR ETT EXTRA KORT AVTAL F¶R ATT ANDRA OMR¥DEN SKALL HINNA F¶RE MED SINA F¶RHANDLINGAR 7.5Rätt att uppskjuta varslade stridsåtgärder 5TREDNINGENS F¶RSLAG -EDLINGSINSTITUTET F¥R P¥ MEDLARES BEG¤RAN MEDDELA BESLUT VARIGENOM EN PART ¥L¤GGS ATT SKJUTA UPP EN VARSLAD MEN ¤NNU INTE P¥B¶RJAD STRIDS¥TG¤RD I H¶GST DAGAR %N STRIDS¥TG¤RD SOM VIDTAS I STRID MOT ETT S¥DANT BESLUT ¤R OLOVLIG 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG %NLIGT UTREDNINGENS DIREKTIV B¶R -EDLINGSINSTITUTET F¥ EN BETYDLIGT STARKARE ST¤LLNING ¤N VAD F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN HAR %N M¶JLIGHET SOM N¤MNS ¤R ATT GE INSTITUTET M¶JLIGHET ATT SKJUTA UPP EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD 5TREDNINGEN F¶RSL¥R ATT -EDLINGSINSTITUTET B¶R F¥ DENNA BEFOGENHET $ET KAN UNDERL¤TTA M¶JLIGHETERNA ATT N¥ AVTAL UTAN KONFLIKT )NTRESSETVISTER MELLAN ARBETSMARKNADENS PARTER B¶R I F¶RSTA HAND L¶SAS GENOM F¶RHANDLINGAR UNDER FREDLIGA F¶RH¥LLANDEN 3TRIDS¥TG¤RDER ST¤LLER TILL SKADA B¥DE F¶R DE DIREKT INBLANDADE PARTERNA OCH TREDJE MAN $AGENS PRODUKTIONSTEKNIK G¶R ATT SKADORNA KAN BLI MYCKET STORA REDAN VID EN KORTVARIG KONFLIKT $EN UTSEDDE MEDLAREN B¶R D¤RF¶R VERKA F¶R ATT PARTERNA UTT¶MMER ALLA M¶JLIGHETER TILL F¶RHANDLINGSL¶SNING INNAN EN KONFLIKT BRYTER UT ) DET SAMMANHANGET ¤R DET EN F¶RDEL ATT INSTITUTET HAR M¶JLIGHET ATT UNDER EN KORTARE TID SKJUTA UPP EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD OCH FORTS¤TTA MEDLINGSARBETET $ET FINNS VISSERLIGEN ERFARNA MEDLARE SOM ANSER ATT M¶JLIGHETEN ATT SKJUTA P¥ STRIDS¥TG¤RDER INTE B¶R FINNAS EFTERSOM PARTERNA INTE G¶R UPP F¶RR¤N SLUTTIDPUNKTEN N¤RMAR SIG -EN DET FINNS ANDRA ERFARNA MEDLARE SOM ANSER ATT DET I VISSA FALL ¤R EN F¶RDEL OM M¶JLIGHETEN FINNS 6IDARE FINNS DET F¶RESLAGNA SYSTEMET ETABLERAT P¥ EN V¤SENTLIG DEL AV DEN SVENSKA ARBETSMARKNADEN 0ARTERNA INOM INDUSTRINS OMR¥DE HAR FUNNIT DET L¤MPLIGT ATT GE EN OPARTISK ORDF¶RANDE BEFOGENHET ATT SKJUTA UPP STRIDS¥TG¤RDER $EN S K )NDUSTRIKOMMITT©N HAR R¤TT ATT G¥ L¤NGRE ¤N TILL ATT SKJUTA UPP ICKE P¥B¶RJADE STRIDS¥TG¤RDER /M EN ARBETSKONFLIKT HAR BRUTIT UT KAN )NDUSTRIKOMMITT©N T O M F¶RESKRIVA ATT EN PARTS STRIDS¥TG¤RDER SKALL AVBRYTAS OM DET KAN GAGNA F¶RHANDLINGSL¤GET $ET SKULLE ENLIGT UTREDNINGENS MENING EMELLERTID VARA ALLTF¶R L¥NGTG¥ENDE ATT GE -EDLINGSINSTITUTET R¤TT ATT AVBRYTA EN REDAN P¥B¶RJAD STRIDS¥TG¤RD SOM HAR VARSLATS I LAGA ORDNING /M DEN TYPEN AV BEFOGENHETER SKALL FINNAS S¥ B¶R PARTERNA SJ¤LVA HA TR¤FFAT AVTAL OM DETTA %TT BESLUT OM UPPSKOV MED EN STRIDS¥TG¤RD B¶R ENDAST KUNNA AVSE TIDEN FR¥N VARSEL FRAM TILL DET ATT STRIDS¥TG¤RDEN HAR P¥B¶RJATS $ET KAN OCKS¥ N¤MNAS ATT DET FINNS M¶JLIGHETER ATT SKJUTA P¥ STRIDS¥TG¤RDER I ANDRA NORDISKA L¤NDER "EST¤MMELSER OM TEMPOR¤R FREDSPLIKT I SAMBAND MED F¶RLIKNINGSF¶RHANDLINGAR HAR SEDAN L¤NGE FUNNITS I LAGSTIFTNINGEN I $ANMARK &INLAND OCH .ORGE -¶JLIGHETEN F¶R -EDLINGSINSTITUTET ATT SKJUTA P¥ EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD B¶R EMELLERTID INTE FINNAS OM DET FINNS AVTAL OM F¶RHANDLINGSORDNINGAR VILKA INNEFATTAR BEST¤MMELSER OM MEDLING ELLER MOTSVARANDE ORDNINGAR %TT EXEMPEL P¥ ETT S¥DANT AVTAL ¤R )NDUSTRINS F¶RHANDLINGSAVTAL $ET ¤R VIKTIGT ATT PARTER SOM ING¥R S¥DANA AVTAL INTE DRABBAS AV DEN NEGATIVA EFFEKTEN ATT DE F¥R SENAREL¤GGA SINA STRIDS¥TG¤RDER F¶RST ENLIGT KOLLEKTIVAVTALETS OCH SEDAN ENLIGT LAGENS BEST¤MMELSER 'ENOM ATT -EDLINGSINSTITUTET ENLIGT UTREDNINGENS F¶RSLAG INTE MOT PARTERNAS ATT UTSE MEDLARE P¥ OMR¥DEN MED S¥DANA AVTAL S¥ FINNS DET HELLER INTE M¶JLIGHET F¶R INSTITUTET ATT SKJUTA P¥ EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD ,¶NEF¶RHANDLINGSUTREDNINGEN ANS¥G I SITT BET¤NKANDE 3/5 ATT EN M¶JLIGHET TILL UPPSKOV VAR BEH¶VLIG )NNAN ,¶NEF¶RHANDLINGSUTREDNINGEN LADE FRAM SITT F¶RSLAG HADE FR¥GAN BEHANDLATS AV FLERA TIDIGARE UTREDNINGAR $EN .OTHINSKA KOMMITT©N3/5 MENADE ATT DET INTE BEH¶VDES N¥GON FORMELL R¤TT ATT UPPSKJUTA VARSLADE STRIDS¥TG¤RDER EFTERSOM PARTERNA FRIVILLIGT BRUKADE G¥ MED P¥ ATT SKJUTA UPP ¥TG¤RDERNA ,IKNANDE ARGUMENT LADES FRAM AV +ONFLIKTUTREDNINGEN 3/5 SOM INTE HELLER F¶RORDADE LAGSTIFTNING +ONFLIKTUTREDNINGEN FRAMF¶RDE ¤VEN ANDRA SK¤L SOM TALADE MOT EN R¤TT ATT UPPSKJUTA STRIDS¥TG¤RDER %TT VAR ATT PARTERNA SKULLE VARA MINDRE BEN¤GNA ATT ANLITA MEDLARE %TT ANNAT VAR ATT MEDLARNAS OPARTISKHET SKULLE KUNNA IFR¥GAS¤TTAS OCH ETT TREDJE ATT UPPSKOV KUNDE INNEB¤RA EN RISK F¶R ATT PARTERNA SKULLE STRANDA F¶RHANDLINGARNA TIDIGARE F¶R ATT KOMPENSERA F¶R UPPSKOVSPERIODEN ,¥NG TIDS ERFARENHET AV L¶NE¶KNINGAR ¶VERSTIGANDE DEM I OMV¤RLDEN DAGENS PROBLEM MED H¶G ARBETSL¶SHET OCH EN ALLT KRAFTIGARE BINDANDE INFLATIONSRESTRIKTION GER EMELLERTID ANLEDNING ATT ¶VERV¤GA ¥TG¤RDER SOM KAN F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN ¤VEN I FALL D¥ S¥DANA ¥TG¤RDER TIDIGARE INTE HAR ANSETTS VARA MOTIVERADE +ONFLIKTUTREDNINGENS MOTIV ATT DET SKULLE G¶RA PARTERNA MINDRE BEN¤GNA ATT ANLITA MEDLARE OCH ATT MEDLARNAS OPARTISKHET SKULLE KUNNA IFR¥GAS¤TTAS MOTS¤GS AV ATT PARTERNA I )NDUSTRIAVTALET HAR OM R¤TT F¶R DE OPARTISKA ORDF¶RANDENA ATT SKJUTA UPP STRIDS¥TG¤RDER $¤RTILL B¶R DET BEAKTAS ATT DET ENDAST ¤R UNDER EN BEGR¤NSAD TIDSPERIOD SOM ETT BESLUT OM UPPSKOV KAN KOMMA ATT G¤LLA OCH ATT B¥DA PARTER GYNNAS AV ATT AVTAL KAN UPPN¥S UTAN ATT STRIDS¥TG¤RDER TR¤DER I KRAFT $ET F¥R F¶RUTS¤TTAS ATT -EDLINGSINSTITUTET KOMMER ATT EFTERSTR¤VA ATT F¥ PARTERNAS F¶RTROENDE OCH ATT MAN D¤RF¶R KOMMER ATT TILL¤MPA BEFOGENHETEN P¥ ETT V¤L AVV¤GT S¤TT $ET TREDJE ARGUMENTET ATT PARTERNA SKULLE KALKYLERA MED ATT VARSLADE STRIDS¥TG¤RDER SKULLE KOMMA ATT SKJUTAS UPP MOTVERKAS OM -EDLINGSINSTITUTET ANV¤NDER BEFOGENHETEN SELEKTIVT 'ENOM ATT INTE REGELM¤SSIGT UPPSKJUTA VARSLADE KONFLIKTER OCH GENOM ATT VARIERA TIDSFRISTEN F¶R UPPSKOV KAN -EDLINGSINSTITUTET MOTVERKA ATT UPPSKOVSM¶JLIGHETEN BLIR ETT LED I EN F¶RHANDLINGSTAKTIK ) FR¥GA OM UPPSKOVSTIDENS L¤NGD KAN MAN SE TILL VAD SOM G¤LLER I $ANMARK .ORGE OCH &INLAND ) $ANMARK KAN F¶RLIKNINGSMANNEN UPPSKJUTA STRIDS¥TG¤RDER I TV¥ OMG¥NGAR OM VARDERA DAGAR ) .ORGE S¤TTS DET INTE UT N¥GON TID I BESLUTET MEN BEST¤MMELSERNA ¤R S¥DANA ATT EN PART KAN TVINGAS TILL ETT UPPSKOV P¥ CA DAGAR INLAND ¤R DEN MAXIMALA TIDSFRISTEN DAGAR OMR¥DE HAR PARTERNA UPPSKOVSTIDEN TILL DAGAR &¶RSLAGET STRIDER INTE MOT REGERINGSFORMEN !TT STRIDS¥TG¤RDER F¥R SKJUTAS UPP UNDER EN KORT TID MEDAN MEDLING P¥G¥R TORDE HELLER INTE VARA OF¶RENLIGT MED BEST¤MMELSERNA I DEN EUROPEISKA SOCIALA STADGAN OCH DE OLIKA ),/ KONVENTIONER SOM REGLERAR DEN KOLLEKTIVA F¶RHANDLINGSR¤TTEN OCH R¤TTEN TILL FACKLIGA STRIDS¥TG¤RDER $ET ¤R EMELLERTID VIKTIGT ATT TIDSPERIODEN ¤R KORT %TT BESLUT OM FREDSPLIKT UNDER EN L¤NGRE TID SKULLE KUNNA BETRAKTAS SOM ETT OTILL¥TET INGREPP I PARTERNAS R¤TT TILL STRIDS¥TG¤RDER %N M¶JLIGHET ATT AVBRYTA STRIDS¥TG¤RDER SOM REDAN HAR BRUTIT UT SKULLE OCKS¥ KUNNA KOMMA I KONFLIKT MED KONVENTIONERNA .¤RMARE OM F¶RSLAGETS UTFORMNING "EFOGENHETEN ATT BESLUTA OM ATT ¥L¤GGA PART ATT UPPSKJUTA EN STRIDS¥TG¤RD B¶R VARA F¶RBEH¥LLEN -EDLINGSINSTITUTET SOM ETT LED I DESS MYNDIG HETSUT¶VNING $ET G¤LLER ¤VEN EFTER DET ATT EN MEDLARE HAR UTSETTS "ESLUTET B¶R D¤RF¶R FATTAS AV INSTITUTET P¥ BEG¤RAN AV DEN UTSEDDE MEDLAREN .ORMALT B¶R CHEFEN F¶R -EDLINGSINSTITUTET VARA DEN SOM FORMELLT FATTAR BESLUTET "ESLUTSBEFOGENHETEN B¶R OCKS¥ KUNNA DELEGERAS TILL N¥GON AV DE ¶VRIGA TV¥ ANST¤LLDA MEDLARNA "ESLUTET SKALL INTE KUNNA ¶VERKLAGAS 5PPSKOVSM¶JLIGHETEN B¶R UTFORMAS S¥ ATT EN STRIDS¥TG¤RD SOM VIDTAS I STRID MOT -EDLINGSINSTITUTETS BESLUT BLIR EN OLOVLIG STRIDS¥TG¤RD $EN F¶RESLAGNA BEST¤MMELSEN B¶R D¤RF¶R KOMPLETTERAS MED EN ¤NDRING I g -", /M UPPSKOVSM¶JLIGHETEN I ST¤LLET UTFORMADES SOM EN F¶RESKRIFT MED SKADEST¥NDSSANKTION SKULLE DEN INTE BLI TILLR¤CKLIGT INGRIPANDE F¶R ATT F¥ VERKAN -EDLINGSINSTITUTET B¶R KUNNA TILLF¤LLIGT F¶RBJUDA STRIDS¥TG¤RDER P¥ ALLA AVTALSOMR¥DEN OCH F¶RHANDLINGSNIV¥ER $ET SAKNAS ANLEDNING ATT BEGR¤NSA BEFOGENHETEN TILL VISSA TYPER AV AVTALSF¶RHANDLINGAR ELLER TILL VISSA TYPER AV SITUATIONER /M M¶JLIGT B¶R BESLUTET F¶REG¥S AV SAMR¥D MED PARTERNA -EDLINGSINSTITUTET B¶R NORMALT INTE MEDDELA BESLUT UTAN ATT F¶RST HA SAMR¥TT MED PARTERNA VID ETT S¤RSKILT SAMMANTR¤DE ANG¥ENDE FR¥GAN OM UPPSKOV 6ID SAMMANTR¤DET B¶R DEN UTSEDDE MEDLAREN VARA N¤RVARANDE -EDLINGSINSTITUTET B¶R VID SAMR¥DET REDA UT VAD TVISTEN G¤LLER VILKA F¶RUTS¤TTNINGARNA ¤R F¶R EN L¶SNING AV DEN SAMT VILKA F¶LJDER DE VARSLADE STRIDS¥TG¤RDERNA KOMMER ATT F¥ %NDAST OM DET INTE ¤R M¶JLIGT ATT F¥ KONTAKT MED EN PART B¶R BESLUT KUNNA MEDDELAS UTAN ATT PARTERNA P¥ N¥GOT S¤TT HAR H¶RTS -EDLINGSINSTITUTET B¶R KUNNA MEDDELA BESLUT VARIGENOM EN PART ¥L¤GGS ATT SKJUTA UPP STRIDS¥TG¤RD UNDER EN SAMMANH¤NGANDE TID OM H¶GST DAGAR ) DEN PRAKTISKA TILL¤MPNINGEN B¶R TIDEN S¤TTAS EFTER VAD SOM ¤R RIMLIGT I DET ENSKILDA FALLET $ET ¤R VIKTIGT ATT DET P¥ ETT TYDLIGT S¤TT FRAMG¥R AV BESLUTET VILKEN DAG F¶RBUDET UPPH¶R .¥GON F¶RNYAD VARSELSKYLDIGHET EFTER F¶RBUDSTIDEN B¶R INTE FINNAS "EFOGENHETEN F¶R -EDLINGSINSTITUTET ATT MEDDELA BESLUT VARIGENOM EN PART ¥L¤GGS ATT SKJUTA P¥ EN STRIDS¥TG¤RD B¶R VIDARE ENDAST ANV¤NDAS OM INSTITUTET BED¶MER ATT DET ¤R MENINGSFULLT 6ID UTREDNINGENS BES¶K I $ANMARK .ORGE OCH &INLAND HAR MEDLARNA I DESSA L¤NDER FRAMH¥LLIT ATT V¤RDET AV EN BEST¤MMELSE OM UPPSKOV I STOR UTSTR¤CKNING BEROR P¥ HUR DEN TILLL¤MPAS 3LENTRIANM¤SSIGA UPPSKOV F¶R S¤LLAN F¶RHANDLINGARNA FRAM¥T $E KAN I ST¤LLET DET DR¶JER L¤NGRE TID INNAN ETT AVTAL KOMMER TILL ST¥ND $ET B¶R INTE VARA EN F¶RUTS¤TTNING F¶R UPPSKOV ATT EN PART HAR BEG¤RT DET D¥ PARTERNA P¥ B¥DA SIDOR ANSER ATT DE HAR F¶RHANDLAT F¤RDIGT B¶R -EDLINGSINSTITUTET P¥ MEDLARENS BEG¤RAN HA M¶JLIGHET ATT SKJUTA P¥ STRIDS¥TG¤RDER 6IDARE B¶R ETT BESLUT OM ¥L¤GGANDE ATT SKJUTA P¥ EN STRIDS¥TG¤RD BARA KUNNA FATTAS EN G¥NG F¶R VARJE VARSLAD STRIDS¥TG¤RD OCH EN G¥NG F¶R VARJE VARSLAD UTVIDGNING AV EN STRIDS¥TG¤RD &¶R EN SVARS¥TG¤RD G¤LLER DETSAMMA SOM F¶R DEN URSPRUNGLIGA ¥TG¤RDEN DVS ATT DEN KAN BLI F¶REM¥L F¶R ETT UPPSKOVSBESLUT S¥ SNART ETT VARSEL HAR LAGTS FRAM /M EN STRIDS¥TG¤RD VARSLAS P¥ S¥ S¤TT ATT DEN SKALL BRYTA UT EN DAG OCH UTVIDGAS P¥ VISST S¤TT VID SENARE TIDPUNKTER KAN ETT OCH SAMMA BESLUT OM FREDSPLIKT OMFATTA B¥DE DEN URSPRUNGLIGA ¥TG¤RDEN OCH UTVIDGNINGARNA 6ARJE VARSLAD S¥DAN ¥TG¤RD KAN SKJUTAS UPP FR¥N DEN DAG DEN SKULLE HA BRUTIT UT OCH UPPSKOVET KAN G¤LLA H¶GST DAGAR FR¥N DEN DAGEN En sympatiåtgärd kan ha varslats så att den skall bryta ut med primäråtgärden eller därefter. Den bör då, på samma sätt som pri- märåtgärden, kunna uppskjutas . Enligt MBL är en sympatiåtgärd otillåten, om den som den vidtas till förmån för inte själv får vidta en stridsåtgärd. Om den primära åtgärden skjuts upp genom ett beslut om fredsplikt, blir därmed även sympatiåtgärden otillåten utan att det anges i beslutet. Det kan ändå finnas behov av att ett beslut om upp- skov skall kunna fattas även beträffande sympatiåtgärden. bör alltid kunna hantera frågan om uppskov med sympatiåtgärder åtskilt från frågan om uppskov med primäråtgärden. 5TREDNINGENS F¶RSLAG 6ARSELTIDEN F¶R EN ORGANISATION ELLER EN ENSKILD ARBETSGIVARE SOM HAR F¶R AVSIKT ATT VIDTA EN STRIDS¥TG¤RD ELLER ATT UTVIDGA EN P¥G¥ENDE STRIDS¥TG¤RD F¶RL¤NGS FR¥N TILL DAGAR $EN SOM UNDERL¥TER ATT VARSLA -EDLINGSINSTITUTET KAN BLI SKYLDIG ATT BETALA VARSELAVGIFT TILL STATEN -EDLINGSINSTITUTET F¥R VIDARE ¥L¤GGA EN PART ATT AVBRYTA EN STRIDS¥TG¤RD SOM HAR P¥B¶RJATS UTAN ATT -EDLINGSINSTITUTET HAR VARSLATS DAGAR I F¶RV¤G %N STRIDS¥TG¤RD SOM VIDTAS I STRID MOT ETT S¥DANT BESLUT ¤R OLOVLIG 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG Enligt 45 § MBL är en part skyldig att skriftligen varsla motparten minst i förväg om en förestående stridsåtgärd. Det gäller dock inte om giltigt hinder föreligger. Varselskyldigheten omfattar alla typer av strids- åtgärder utom indrivningsblockad. Även sympatiåtgärder måste varslas. Skyldigheten att varsla gäller både när avsikten är att påbörja en ny stridsåtgärd och när den är att utvidga en redan pågående stridsåtgärd. möter inget hinder att en part i ett och samma varselbesked varslar både om en inledande stridsåtgärd och om en utvidgning av åtgärden vid en %NLIGT DIREKTIVEN SKALL UTREDNINGEN PR¶VA OLIKA M¶JLIGHETER ATT F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN 5TG¥NGSPUNKTEN SKALL TAS BL A I DE F¶RSLAG SOM PARTERNA HAR FRAMF¶RT TILL REGERINGEN !RBETSGIVARPARTERNA INOM DEN KOMMUNALA SEKTORN HAR F¶RESLAGIT ATT VARSELTIDEN SKALL F¶RL¤NGAS TILL DAGAR ¶VRIGA ARBETSGIVARPARTER HAR FRAMF¶RT ¶NSKEM¥L OM ¤NDRINGAR I VARSELREGLERNA SOM G¶R DET SV¥RARE ATT UTL¶SA EN STRIDS¥TG¤RD &¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN HAR I SITT YTTRANDE ¶VER UTREDNINGENS DELBET¤NKANDE PEKAT P¥ PROBLEM MED TILL¤MPNINGEN AV NUVARANDE VARSELREGLER 5NDER TALET HAR MEDLINGSARBETET ENLIGT EXPEDITIONENS MENING F¶RSV¥RATS 0ARTERNA HAR I ¶KANDE UTSTR¤CKNING MOTSATT SIG MEDLING UNDER VARSELTIDEN -INST DAGAR BEH¶VS F¶R MEDLINGSARBETE INNAN EN KONFLIKT TILL¥TS BRYTA UT 5NDER L¥NG TID TILL¤MPADES MEDLINGSREGLERNA S¥ ATT EN ELLER FLERA BER¶RDA PARTER KONTAKTADE EXPEDITIONEN OCH BEG¤RDE ATT MEDLARE SKULLE UTSES -ED N¥GRA F¥ UNDANTAG VILLE PARTERNA F¥ IG¥NG MEDLING S¥ SNART SOM M¶JLIGT 0ARTERNA RESPEKTERADE MEDLARNAS BEHOV AV ATT F¥ ¥TMINSTONE VARSELTIDEN TILL F¶RFOGANDE INNAN EN KONFLIKT BR¶T UT 5NDER SENARE ¥R HAR DET H¤NT ATT VARSELTIDEN HAR UTNYTTJATS SOM EN DEL I F¶RHANDLINGSTAKTIKEN OCH ATT PARTER P¥ OLIKA S¤TT HAR F¶RS¶KT HINDRA ATT MEDLING KOMMER IG¥NG %TT S¤TT HAR VARIT ATT L¤MNA VARSEL SENT P¥ EN FREDAG VARA OANTR¤FFBAR UNDER HELGEN OCH D¤REFTER HA SV¥RT ATT ¶VERL¤GGNINGAR OM MEDLING UNDER DE KOMMANDE VARDAGARNA