sou · GMB341 · 1999-01-01 00:00:00 — Som framgår nedan har fördelningen av ansvar för läkemedels- information behandlats i ett flertal utredningar. ansvar för information till förskrivare och Apoteksbolagets ansvar för information till konsumenter har blivit befäst i dessa utredningar. I de senaste utredningarna7 markeras huvudmännens ansvar för läkeme- delsinformation till sjukvårdspersonal och patienter. Samarbetet mellan aktörerna har förstärkts . Aktörer- na följer varandras verksamheter och försöker samordna sina insatser. Så t.ex. har och efter uppdelningen i två myndigheter fortsatt samarbetet bl.a. ifråga om de arbetsmöten som dokumenteras i workshopserien. Apoteksbolagets arbete med ,¤KEME DELSBOKEN och insatser för läkemedelskommittéer har ut- förts i samråd med . en arbetsgrupp för läkemedelsinformation och utbildning inom ,¤KE MEDELSPROJEKTET. Denna grupp, där också representanter för Läkeme- delsverket och ingår, har utgivit en förteckning över tillgänglig producentobunden värdering om läkemedel till nytta för bl.a. och samverkar ifråga om viss ämnesprioritering. 3VENSKT MEDICINSKT F¶NSTER är ytterligare ett exempel på informationssamverkan mellan offentliga aktörer. 6Läkartidningen 1997, 94:1669 72EFORM P¥ RECEPT (SOU 1995:122) och 0ATIENTEN HAR R¤TT (SOU 1997:154), och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000) 90 "ILAGA /FFENTLIG L¤KEMEDELSINFORMATION Sjukvårdshuvudmännen samverkar genom i det s.k. som utger nyhetsbrevet ,¤KEMEDEL I F¶R¤NDRING. som behandlar aktuella läkemedelsfrågor och läkemedels- kommittéernas verksamhet är riktat till en bred krets intressenter. I rollen som produktkontrollmyndighet har enligt författning ansvar för läkemedelsinformation till läkare och övrig sjuk- vårdspersonal. Myndighetens informationsverksamhet bygger också på en överenskommelse med om stöd till läkemedels- kommittéerna. som är avgiftsfinansierat har inga direkta intäkter från informationsverksamheten. har myndigheten dock er- hållit ett bidrag på för denna verksamhet. har vetenskaplig kunskap om befintliga och nya läkemedel. Kunskapen om nya läkemedel är unik eftersom en stor del av dokumentationen inte är publicerad och därmed inte allmänt till- gänglig. Myndigheten har således ett väl dokumenterat underlag för utgivning av produktmonografier av nya läkemedel. I samarbete med , hälso- och sjukvården samt norska Kontroll genomförs ovannämnda arbetsmöten kring problemoriente- rade terapiområden som aktualiserats genom tillkomsten av nya läke- medel. De behandlingsrekommendationer inklusive underlag som ut- arbetas vid dessa möten publiceras på engelska (därav beteckningen workshopserien) och svenska. Publikationerna distribueras till berörda delar av läkarkåren. I skriftserie )NFORMATION som utkommer med åtta nummer presenteras produktmonografier och behandlings- rekommendationer från ovannämnda arbetsmöten. I serien ingår också biverkningsöversikter, information om nya indikationer, varningar för felaktig användning av läkemedel och erfarenheter från kliniska pröv- ningar. Innehållet i Information anpassas till läkarkårens önskan om korta artiklar och lättillgänglig, riktad information. Dessa produkter utgör grundläggande basinformation för läkeme- delskommittéernas regionalt riktade information. 8 I enlighet med vanligt språkbruk i offentlig förvaltning används här CENTRAL, REGIONAL och LOKAL (nivå) i meningen riket, landstingsområden (normalt län) respektive delar av landstingsområden (normalt kommuner). I hälso- och sjukvården står region ibland för flera landstingsområden som betjänas av ett regionsjukhus och regionala specialiteter (regionsjukvård) "ILAGA /FFENTLIG L¤KEMEDELSINFORMATION 91 utförd studie 9 är primärvårdsläkare positiva till muntlig information baserad på produktmonografier och behandlings- rekommendationer. svarar för viss fortbildande kursverksam som främst är avsedda för läkare. Tällbergkursen är en återkom- mande kurs om klinisk prövning och värdering av läkemedel enligt evidence-based medicine10. har cirka 600 av landets cirka 27 000 yrkesverksamma läkare genomgått denna kurs. Andra kurser gäller läkemedelsbiverkningar och läkemedelsepidemiologi. har byggt upp ett datorbaserat informationssys- tem, 37%$)3 med uppgifter om enskilda läkemedel. Information på Internet ger verket möjlighet att orientera om informationsutbudet och att snabbt uppdatera information. Produktresuméer med uppgifter om användning, kontraindikationer, dosering, m.m. liksom produktmono- grafier och behandlingsrekommendationer finns i viss utsträckning till- gängliga på Internet. Inom ramen för överenskommelsen med plane- ras en utökad informationsverksamhet med bl.a. framställning av ut- bildningsmaterial för läkemedelskommittéernas lokala informations- insatser, lokala minisymposier för presentation av behandlingsrekom- mendationer och uppföljningsmöten med läkemedelskommittéerna. Enligt 22 § Läkemedelslagen (1992:859) ska den som förordnar (förskrivare) eller lämnar ut (apotek) läkemedel upplysa och samråda med patienten eller företrädare för denne. Apoteksbolagets information till konsumenter och sjukvårdspersonal grundas också på avtalet med staten. Apoteksbolaget har sedan sin tillkomst bedrivit en aktiv och mångsidig läkemedelsinformation med allmänheten som målgrupp. Enligt bola- gets kvalitetspolicy ska kunden erhålla saklig och vederhäftig informa- tion som är individuellt anpassad till behovet. Det ska finnas doku- menterade arbetsrutiner som motsvarar denna policy. Farmacevter förmedlar skriftlig och muntlig läkemedelsinformation till kunder i apoteken. Enligt Apoteksbolagets uppgift uppgår denna 9 Apoteksbolagets nöjd förskrivarindex-studie med cirka 800 primärvårds- läkare 10 Evidence-Based Medicine - How to practice and teach EBM; Sachett, , , 1997 92 "ILAGA /FFENTLIG L¤KEMEDELSINFORMATION rådgivning till av personalens tid för läkemedelsexpe- diering. Rådgivningen omfattar preparat- och kostnadsjämförelser, råd om användning, hjälp att tyda bipacksedlar och svar på kundernas frågor. Den tid som avsetts för information över disk motsvarar 275 - 550 årsarbetande till en personalkostnad på 85 -170 miljoner kronor11. Ungefär en fjärdedel av handköpskunderna, dvs. kunder som köper receptfria läkemedel, efterförfrågar information på apotek 12. Rådgiv- ningen gäller främst produkt- och sjukdomsfrågor. denna kundkategori bidrar till aktiv egenvård. I !POTEKET med praktiskt inriktade artiklar kring hälso- och sjukvård ligger tonvikten på läkemedlens roll och hantering. I den tryckta informationen ingår också behandlings- anvisningar till patienter och läkemedelsråd till egenvårdskunder. har bolaget samarbetat med hälso- och sjukvården i multimediala informationskampanjer, s.k. TEMA¥R. Man har därvid informerat om olika folksjukdomar: diabetes, hudsjukdomar, astma, demens, allergi, smärta samt hjärt- och kärlsjukdomar. Enligt avtalet med staten ska Apoteksbolagets erbjuda producent- obunden information till förskrivare och övrig sjukvårdspersonal. I syfte att uppnå en rationell läkemedelsdistribution och en optimal läke- medelsanvändning ska bolaget informera och samarbeta med sjuk- vårdshuvudmännen i de former som föreskrivs i avtalet. Enligt Apoteksbolagets tolkning av avtalet13 ska apoteken arbeta för bästa möjliga användning av läkemedel såväl hos den enskilde patienten/kunden som hos läkaren och för en så effektiv terapi som möjligt. Apoteksbolaget ska också arbeta för bästa möjliga läkemedels- användning på befolkningsnivå. För att nå framgång i dessa avseenden krävs ett nära samarbete mellan apotek och sjukvård. Apoteken måste vara en del av sjukvården. Målet med Apoteksbolagets information till förskrivare är att parternas gemensamma kund, patienten, ska få lämpligaste läkemedel och största möjliga nytta av sin läkemedelsbehandling till så låga kost- nader som möjligt. Apoteksbolaget har ett brett informationsutbud till 11 Genomsnittstiden för expediering per recipe varav för information cirka en minut. expedierades 53 000 000 recipen och tidsåtgång för information var sålunda . Genomsnittlig årsarbetstid för farmacevter exkl. chefer och specialister och exkl. genom- snittlig frånvaro uppgick . Genomsnittlig årslönekostnad inkl. lönebikostnad för denna personalgrupp uppgick till . 12Rapport om information till handköpskunder på apotek 1993. 13!POTEKSBOLAGETS PRODUCENTOBUNDNA L¤KEMEDELSINFORMATION TILL F¶RSKRIVARE, "ILAGA /FFENTLIG L¤KEMEDELSINFORMATION 93 farmacevter och läkare med ,¤KEMEDELSBOKEN som den produkten i utgivningen. Denna handbok förnyas . Antalet apotekare med specialistkompetens inom området läkemedelsinformation har successivt ökat. finns cirka 350 apotekare med denna kompetens. Apoteksbolagets tidiga stöd till läkemedelskommittéerna har senare utvecklats bl.a. med stöd till regionala läkemedelsinformationscentraler () vid flertalet universitetssjukhus. Enligt Apoteksbolagets aktuella vision och strategi 14 ska bolagets producentobundna information och utbildning omfatta medverkan i läkemedels- och terapikommittéer samt utbildning av och information till läkare och annan sjukvårdspersonal. Apotekens roll är att förmedla en aktuell bild över leverantörer och produkter, förmedla farmacevtisk sakkunskap om användning, hantering och regelverk gällande läkeme- del, förmedla statistik och medverka i analys av farmako-ekonomi samt organisera och medverka i information och utbildning om läke- medelskommittéernas analyser och rekommendationer. Enligt visionen ska medicinsk uppföljning och statistik omfatta för- skrivningsstudier och analys samt läkemedelsgenomgångar. Apotekens roll är att förmedla statistik om läkemedlens användning till myndig- heter och andra intressenter, att förmedla och analysera statistik om läkemedelsförskrivningen art och omfattning till läkare, verksamhets- chefer och läkemedelskommittéer samt att utföra djupanalyser av läkemedelsförskrivningen till storkonsumenter. Apotekens medverkan i denna verksamhet är mycket olika i landet, starkt sjukhusknuten och omfattar 100 -150 apotekare som avsätter /år vilket motsvarar en lönekostnad på . Enligt en annan uppgift från Apoteks- bolaget har för /år motsvarande budgeterats för extern information. Målsättningen är att verk- samheten ska bedrivas mer enhetligt, med ökad satsning på gemensam terapisyn i öppen och sluten vård, mer terapi- än produkt- inriktat, följas upp mer systematiskt och med en insats av 300 apote- kare och /år. engagemang i offentlig läkemedelsinformation grun- das på myndighetens ansvar för nationella riktlinjer till grund för vård- program som utvecklas i huvudmännens verksamhet. 14 !POTEKSBOLAGET VISION OCH STRATEGI, diskussionsunderlag 970828. 94 "ILAGA /FFENTLIG L¤KEMEDELSINFORMATION riktlinjer finns tillgängliga på faktadatabas -!23 (). State of the Art (SOTA) är en syntes av dagsaktuella kunskaper och bygger på vetenskapligt underlag. Syftet är att sprida kunskap om diagnostik och behandling, olika sjukdomars orsaker och förekomst liksom om möjligheter till föreb yggande åtgärder och screening. Val av diagnoser sker mot bakgrund av bl a uppgifter om hur vanliga och all- varliga ifrågavarande sjukdomar är, vilka krav behandlingen ställer på sjukvården och i vilken utsträckning sjukdomarna förorsakar sam- hällskostnader. En eller flera experter ansvarar för datainsamling, bear- betning och analys samt samordnar arbetet med andra experter. SOTA-dokumenten innehåller också läkemedelsbehandling för olika sjukdomar. De inledande dokumenten har i huvudsak gällt till- stånd som kräver kirurgi, men läkemedelsbehandling ingår i de SOTA- dokument som är under utarbetande. I denna del bedrivs arbetet i samråd med . I syfte att stärka patientens tillgång på likvärdig, kunskapsbaserad vård i hela landet utvecklar nationella riktlinjer för god medicinsk praxis inklusive läkemedelsanvändning. Utvecklingsarbetet gäller diagnoser och sjukdomstillstånd där det finns konsensus om adekvata metoder för diagnostik och behandlingsåtgärder. De natio- nella riktlinjernas ekonomiska och organisatoriska konsekvenser i kli- nisk tillämpning ska också belysas. Regionala och lokala vårdprogram ska baseras på dessa riktlinjer allteftersom sådana finns tillgängliga. På grundval av vårdprogrammen ska individuella överenskommelser slutas mellan vårdgivaren och den enskilde patienten som därigenom ska kunna följa och påverka vården, behandlingen och rehabiliteringen. Det ska också framgå hur olika be- handlingsinsatser bör samordnas och vilken samverkan som behövs mellan vårdgivarna, patienten och anhöriga. I skriftserien 3OCIALSTYRELSEN F¶LJER UPP OCH UTV¤RDERAR har publicerats ,¤KEMEDEL P¥ SJUKHEM. I denna rapport presenteras en experimentell studie av hur läkemedelsrevision som utförs av apotekare och sjukvårdspersonal gemensamt påverkar läkemedelsanvändningen. 3.6Statens beredning för utvärdering av medicinsk metodik SBU ingår i ett internationellt nätverk av likartade organisationer som producerar systematiska, vetenskapliga utvärderingar – evidence-based medicine – om bästa behandlingsalternativ inom olika medicinska "ILAGA /FFENTLIG L¤KEMEDELSINFORMATION 95 har SBU därvid kommit att beröra farmako- terapin för några vanliga sjukdomar såsom hypertoni och klimakterie- besvär. SBU:s rapporter publiceras i internationella medicinska tid- skrifter och sprids till bl.a. administratörer och berörda läkare. Rapporterna är mer allsidiga än workshopserien, innefattar alla terapeutiska aspekter inklusive sociala aspekter och kan avse också lindriga sjukdomstillstånd som inte påfordrar läkemedelsbehandling. SBU utger populärtidskriften -EDICINSK VETENSKAP OCH PRAXIS med bl.a. korta sammanfattningar av beredningens utredningar. SBU har engagerat läkare som medicinska informatörer 15 i syfte att med personliga besök och individuellt anpassad information öka genomslaget för beredningens rapporter bland läkare och politiker. Regionala läkemedelskommittéer avses bli en viktig målgrupp och samarbetspart för informatörerna. SBU har också etablerat samarbete med Apoteksbolagets informationsapotekare. SBU engagerar sig i hälsoekonomiska studier som ingår i doku- mentationen för nya läkemedel. Dessa studier kommer i ökad ut- sträckning att efterfrågas av huvudmän och läkemedelskommittéer. Enligt ett aktuellt förslag ska nationella kunskapsöversikter tillskapas inom området och ett nätverk bildas med berörda parter. Flertalet läkemedelskommittéer har en 20-35-årig erfarenhet av att bedriva regional och lokal läkemedelsinformation. Verksamheten kan bestå i muntlig information vid sammankomster och publicering i regionala informationsskrifter (Pillret i , Z-Läkemedel i Jämt- land, Ögat på läkemedel i , m.fl.). Verksamheten har fått ekonomiskt och annat stöd från Apoteksbolaget. Tillsammans med kliniska farmakologer har bolagets apotekare ofta varit pådrivande vid tillkomsten av och verksamheten i läkemedelskommittéer. Det finns nu ett 40-tal regionala läkemedelskommittéer. I varje kommitté ingår 10-20 läkare och sjuksköterskor i sluten och öppen vård, farmacevter och administrativ personal – vanligen med en läkare som ordförande och klinisk farmakolog (dvs. läkare) eller apotekare som sekreterare. Läkemedelskommittéernas rekommendationer ifråga om val av läkemedel och behandling är inte bindande för förskrivarna som utgör 15 1997, 94:1020 96 "ILAGA /FFENTLIG L¤KEMEDELSINFORMATION kommittéernas primära målgrupp. Förhoppningen är att rekommenda- tionerna ska återspeglas i förskrivningsmönstret. Genom återföring från det receptregister som inrättats genom läkemedelsreformen kan läke- medelskommittéerna ta del av förskrivningsstatistik på aggregerad nivå, t.ex. vårdscentrals- och kliniknivå. Med läkemedelsreformen ska denna statistik föras ner på gruppnivå vilket ger kommittéerna bättre möjlighet att följa förskrivningsutvecklingen och identifiera problem- områden och att därmed anpassa läkemedelsinformationen efter be- hovet. Arbetet i regionala läkemedelskommittéer bör ske inom ordinarie arbetstid och under medverkan av landstingens mest kompetenta läkare och sjuksköterskor. Förutsättningarna för detta ökar om kommitté- verksamheten ges visst meritvärde. I utveckling och spridning av läkemedelsinformation medverkar klini- ska farmakologer som finns på nivån universitetssjukhus. Specialiten innefattar läkemedels verkningsmekanismer och omsättning i kroppen, läkemedelsvärdering, -epidemiologi och -analys samt biverknings- och beroendelära. När de första läkemedelskommittéerna inrättades vid akademiska sjukhus ingick i dessa kommittéer kliniska farmakologer med huvuduppgift att bedöma läkemedlens farmakologiska egenskaper och resultaten från kontrollerade, randomiserade kliniska prövningar – systematisk, vetenskaplig utvärdering i EVIDENCE BASED MEDICINE Utvecklingen vad gäller rekommendationer om preparatval förr och har gått från vetenskaplig dokumentation på jämförelsevis mindre säkra underlag till evidence-based medicine, från fördröjande terapitradition till snabbt ställningstagande till nya läkemedel och från beaktande av pris till beaktande av kostnad. Vidare rekommenderas numera TERAPI TRAPPAN, dvs. vid behandling av patienten ska potenta läkemedel med ökade biverkningsrisker sättas in först när behandling med milda medel inte givit resultat. Terapitrappan innebär också att man i första hand använder beprövade medel och sist nyregistrerade medel som vanligen är dyrare men inte alltid i motsvarande grad mer effektiva. I regioner där det saknas kliniska farmakologer har huvudmännen möjlighet att knyta sådana specialister till sina läkemedelskommittéer med ställning som konsulter. Så har man löst frågan i t.ex. 16 Begreppet existerade inte men synsättet företräddes tidigt av kliniska farmakologer. "ILAGA /FFENTLIG L¤KEMEDELSINFORMATION 97 Denna möjlighet står öppen för alla huvudmän utan egna kliniska farmakologer och bör tas tillvara. Vid avdelningarna för klinisk farmakologi finns läkemedelsinforma- tionscentraler () till vilka regionala biverk- ningscentra är knutna. Förskrivare kan till ställa kvalificerade frågor om läkemedels effekter och biverkningar som uppkommer i en- skilda patientfall. kan också bistå läkemedelskommittéer med dokumentation och värderingar. Svaren från centralerna baseras på dokumentation i internationell fackpress, läroböcker, databaser och andra källor. Efter värdering av källornas innehåll och tillförlitlighet, sammanställning med slutsatser och angivna referenser, granskning vid diskussions- och kvalitetsronder samt signering tillställs frågeställarna skriftliga svar. LIC-verksamheten anses vara en form av läkemedelsinformation som väl tillgodoser förskrivarnas praktiska behov i det löpande patientarbetet. Utmaningen gäller tidsfaktorn, dvs. tiden för att besvara ställda frågor. Bl.a. för att förkorta svarstiderna har Drugline utvecklats som gemensam databas för läkemedelsinfor- mationscentralerna. En annan utmaning utgör ekonomin. Den första läkemedelsinfor- mationscentralen (), som stått modell för övriga cent- raler, har helt bekostats av och . Andra centraler har delvis finansierats över Apoteksbolagets budget. () bildades av Apo- teksbolaget och . NEPI befrämjar forskning och ut- veckling inom läkemedelsepidemiologi, -information och -ekonomi. NEPI bedriver seminarier för läkare och sjuksköterskor. har en omfattande utbildningsverksamhet bl.a. gällande kliniska prövningar och läkemedelsvärdering i första hand för farmacevter som är verksamma inom industrin och på apotek. Utbild- ningen omfattar cirka 4 000 deltagare . Societeten har en förening för läkemedelsinformation och svarar för den årliga . 98 "ILAGA /FFENTLIG L¤KEMEDELSINFORMATION () och Spri arrangerar och publice- rar material från olika möten, bl.a. konsensusmöten rörande aktuella behandlingsområden såsom osteoporos. Svenska sektioner liksom Läkarförbun- dets specialistföreningar svarar för olika fortbildningsprogram som inkluderar sjukdomars farmakoterapi. Så t.ex. har för allmänmedicin (SFAM) initierat ett fortbildningsprogram som engagerar minst hälften av allmänläkarkåren. SFAM har också bildat ett råd för läkemedelsterapi. och specialistförening- arnas program ingår ofta i läkarnas specialistutbildning. Läkarsäll- skapet genomför informations- och utbildningsmöten såsom Medicin- ska Riksstämman och Läkardagarna. Många statliga och andra offentliga aktörer är engagerade i utveck- lingsverksamhet respektive i färdiga IT-tjänster inom området. Det bör noteras att fortfarande relativt få förskrivare och konsumenter har tekniska möjligheter att utnyttja dessa tjänster. Flera nätdistribuerade projekt/tjänster finns också på CD-rom. Uppräkningen nedan är exempel på och inte en fullständig invente- ring av offentliga IT-projekt och IT-tjänster. Textutrymmet ger inte ut- tryck för det relativa värdet eller vikten av respektive projekt eller tjänst. sprider läkemedelsinformation via internet. Myndig- heten har en engelskspråkig hemsida med bl.a. godkännandelistor för nya läkemedel och nya indikationer. planeras snabba informationsinsatser via internet vid larm om akuta problem med preparat, nätdistribution av utbildningsmaterial om läkemedel samt monografier för alla nya läkemedel och indikationer. Denna informa- tion finns delvis tillgänglig på myndighetens hemsida. På finns ambitionen att ta med all offentlig läkemedelsinfor- mation inklusive behandlingsrekommendationer på nätet. En annan IT- tjänst är bevakning av information inom visst område, t.ex. beträffande viss sjukdom eller sjukdomsgrupp, som förmedlas via e-post. Läkeme- delsverket avvaktar med öppen brevlåda som kan ge mottagarna möjlighet att kommunicera tillbaka eftersom myndigheten saknar resurser för att delta i sådan dialogkommunikation. Myndigheten har dock utvecklat en prototyp i detta syfte. I Apoteksbolagets uppgift ingår att hantera data om cirka 800 aktiva substanser, cirka 1 600 produkter (läkemedelsnamn), cirka 3 300 "ILAGA /FFENTLIG L¤KEMEDELSINFORMATION 99 registrerade läkemedel och cirka 6 500 förpackningar vilket förutsätter kompetens att strukturera och paketera stora informationsflöden. Denna kompetens ligger till grund för diverse IT-tjänster till den egna personalen, sjukvården och allmänheten. Apoteksbolagets internettjänst ger allmänheten möjlighet att få råd beträffande olika åkommor som man vill bota med egenvård. Via internet kan allmänheten också ställa frågor och testa hälsovådliga vanor. Vidare har Apoteksbolaget utvecklat !RKIVET, en kunskapsdatabas för personalen bl.a. i funktionen som rådgivare till kunderna. Denna information uppdateras kontinuer- ligt från databaser som t.ex. frågesvarsdatabasen !,I, Apoteksbolagets läkemedelsinformation. ALi är en dygnet runt bemannad resurs för apoteks- och sjukvårdspersonal. Ambitionen är att processen lagring av information ska vara enkel och att informationen ska vara tillgänglig för alla. Databasen $RUGLINE har byggts upp i samarbete mellan läkemedels- informationscentralerna i landet. Drugline innehåller frågor och svar som läkare ställt och fått vid kontakt med . verk- samhet finns cirka 9 000 utredningsdokument tillgängliga online via databas, på och via internet. De flesta dokumenten i Drugline avspeglar frågor som uppkommit kring be- handling av enskilda patienter och rör i många fall misstänkta biverk- ningar. är delar av Drugline engelskspråkig. SBU publicerar sina rapporter och rekommendationer på internet. Institutionen tar i ökad utsträckning upp frågor om läkemedelsbe- handling. Vidare distribueras information om pågående projekt och innehållsförteckning över SBU:s skrift Vetenskap och praxis på inter- net. *!.53 är ett lokalt () IT-projekt för läkemedelsinfor- mation till läkare och sjuksköterskor i samband med patientkonsulta- tion. Grafik och design har utvecklats i samarbete med allmänläkare för att göra tjänsten snabb, enkel och lätt att använda. Ett receptformulär som bygger på enkla menyval är k opplat till information i och Apoteksbolagets varuregister. Tjänsten testas av ett 20-tal läkare under