sou · GMB376 · 1999-01-01 00:00:00 — Över idrottsanslaget ges även bidrag till organisationer som står utanför (främjandeorganisationerna). fördelas sammanlagt till , (Sportfiskarna), Svenska Livrädd- ningssällskapet- Simfrämjandet (SLS), , () och Cykelfrämjandet. , i sam- band med att den statliga representationen i Riksidrottsstyrelsen upp- hörde, begränsades RF:s "myndighetsutövning" i fråga om anslag till dessa organisationer100. Organisationerna lämnar sina anslagsframställ- ningar till RF som vidarebefordrar dem till regeringen. Regeringen bedömer anslagsframställningarna och anger i regleringsbrev hur mycket vart och ett av förbunden skall ha i bidrag. Medlen betalas ut till förbunden av RF i enlighet med regeringens anvisningar. Ett villkor för bidraget är att de mottagande organisationerna skall bedriva lokal ungdomsverksamhet med stöd av bidraget. Främjandeorganisationerna bedriver sinsemellan, med vissa undan- tag, relativt likartade verksamheter. Flertalets verksamheter kan sägas vara inriktade mot friluftsliv och att värna naturen. Redskapen och miljöerna där man utövar aktiviteterna varierar och därmed också den medlemskrets man vänder sig till. spänner över ett brett område med bl.a. skidåkning, långfärdskridsko, fjällvandringar och en omfattande barnverksamhet ("Skogsmullar") på programmet. Sportfiskarna arbetar i huvudsak med naturvårdande insatser bl.a. inventering av fiskebestånd och kalkning av sjöar men arrangerar också bl.a. ungdomsläger för att främja sportfisket. Cykelfrämjandet delar in sin verksamhet i "propaganda", "motion" och "utbildning" – allt med 100 , 1997. 148 Främjandeorganisationerna m. fl. målet att "... göra det lättare, trevligare och naturligare att använda cykeln, både som motionsredskap och för transport och rekreation" 101. Cykelfrämjandet arbetar även bl.a. med att öka trafiksäkerheten. SBU verkar genom sitt arbete bl.a. för ökad säkerhet till sjöss, minskad miljöförstöring till följd av fritidsbåtstrafiken och för ändamålsenliga båtlivsanläggningar. SLS har som mål "att främja allmän simkunnighet, verka för utbredd kunnighet i livräddning och propagera för säkerhet vid all verksamhet i anslutning till vatten och isar"102. SLS får för från för att ordna kurser om vattensäkerhet för sexåringar i tio kommuner. SLS får även 400 tkr för att ordna barnens livräddningsskola. är olika slag av s.k. fältskytte ett dominerande inslag i verksamheten. Vidare arbetar man på olika sätt med säkerhetsfrågor kring skyttesporten. Främjandeorganisationerna samlar tillsammans cirka 360 000 medlemmar, varav Båtunionen och står för över hälften av detta medlemsantal. Friskis & Svettis bildades och har haft en jämn och stadig medlemsutveckling och har 178 000 medlemmar. Friskis står för anpassad jympa t.ex. ryggjympa medan Svettis står för bredden – var- dagsmotionen. Friskis & Svettis består av 98 föreningar i samt 13 föreningar utomlands. Föreningarna bildar ett nätverk och deltar med viktad rösträtt i den årliga riksstämman som är organisationens högsta beslutande organ. Friskis & Svettis har ansökt om men inte beviljats medlemskap som självständigt SF i RF. Friskis & Svettis verkar för att få så många som möjligt att motio- nera, öka motionsutbudet, öka insikten om motionens betydelse för hälsan samt skapa en positiv mötesplats för människor oberoende av ålder, kön eller grupptillhörighet i övrigt. I likhet med främjandeorganisationerna är Friskis & Svettis som centralorganisation inte medlemmar i . Till skillnad från främjande- organisationerna får Friskis & Svettis inga bidrag från statens stöd till idrotten riktade till förbundsnivån. Friskis & Svettis föreningarna är dock i regel anslutna till och får på så vis tillgång till LOK-stöd för sina barn- och ungdomsaktiviteter samt kommunernas subventionerade anläggningar. Emellertid fungerar detta enl. uppgift 101Cykelfrämjandets anslagsframställan 1998. 102Informationsfolder SLS, 1997. 103Intervju Friskis & Svettis 19/2 1997 Främjandeorganisationerna m. fl. mindre väl i praktiken. Rapporteringen av barn- och ungdomsverksam- heten till DF/RF upplevs som betungande bl.a. mot bakgrund av att de aktivitetsgrupper som är aktuella är mycket stora. På de flesta orter löser Friskis & Svettis lokalfrågan genom att själva ansvara för sin lokal. Det kommunala utbudet av anläggningar bedöms där som otillräckligt för verksamhetens behov. Främjandeorganisationer skiljer sig i olika avseenden från den RF– organiserade idrotten. Tävlingsinslaget i flertalet förbund är helt från- varande eller starkt nedtonat. Arbetet med att värna miljön samt främja säkerhet till sjöss och i trafiken lyfts fram av en del förbund. Skillna- derna gentemot den RF-organiserade idrotten har medfört att förbunden valt att stå utanför RF. Främjandeorganisationerna har framfört önskemål till Idrottsut- redningen om att få sitt stöd direkt fördelat till dem och inte via idrotts- anslaget. Organisationerna är villiga att med berört departement disku- tera formerna för hur detta skall ske. I detta sammanhang kan också nämnas att främjandeorganisationerna pekat på möjligheten att gå samman och bilda en gemensam paraplyorganisation. Som vägledning för en framtida diskussion om anslagstilldelning till främjandeorganisationerna kan nämnas att ett flertal främjandeorgani- sationer arbetar med att värna miljön. ger bidrag till bl.a. . , Sportfiskarna och SBU skulle med sina tydliga frilufts- och miljöprofiler kunna passa in i ett sådant sammanhang. SLS verksamhet har en del gemensamt med ansvarsområde genom att man på uppdrag och med bidrag från verket anordnar livräddnings- och simundervisning. Inom Cykelfrämjandet är bl.a. arbetet med att främja en säkrare trafikmiljö för cyklister framträdande. Här finns sannolikt en potential för utökat samarbete med myndigheter och organisationer inom trafiksäkerhets- området. Pistolskyttarnas verksamhet är mycket snarlik den som bedrivs inom . Många medlemmar i är vidare anslutna till och därmed RF. De två förbunden har således mycket gemensamt. Gruppen av organisationer som verkar för främjandet av ett aktivt friluftsliv och som erhåller statsbidrag över anslaget stöd till idrotten består som nämnts av sex organisationer. Förändringar kan komma att ske och staten bör vara öppen för att pröva eventuella bidrag till nya organisationer likväl som att ompröva bidragen till organisationer som erhåller statsstöd. 150 Främjandeorganisationerna m. fl. Friskis & Svettis har med sina många medlemmar stor betydelse för utvecklingen av den icke tävlingsinriktade motionsidrotten och för folkhälsan. Friskis & Svettis har inte beviljats medlemskap i som specialidrottsförbund och blir därmed inte aktuellt som mottagare av den del av statens stöd till idrotten som riktas till idrottsorganisatio- nernas förbundsnivå. De enskilda föreningarna i Friskis & Svettis har däremot tillgång till statligt LOK-stöd och kommunalt anläggningsstöd m.m. via sin anslutning till . 8 RF:s antidoping arbete 8.1Antidopingarbetet och internationella åtaganden finns det fastlagt i att doping i samband med all idrottsutövning är förbjudet. Riksidrottsstyrelsen har det över- gripande ansvaret för arbetet mot doping. Riksidrottsstyrelsen tillsatte den s.k. som har till uppgift att leda anti- dopingarbetet inom idrottsrörelsen och fungera som åklagare i bestraff- ningsärenden. RF:s arbete mot doping omfattar olika föreb yggande och kontrollerande verksamheter. Provtagning, utbildning, information och samverkan med myndigheter och organisationer är viktiga inslag. (se även kap. 2) har bekämpandet av doping varit ett mål i statens stöd till idrotten. avsätter RF av sina statsmedel för FoU till antidoping. Av detta belopp används till kontrollverksam- heten och för dopinganalyser vid . Resten går till att bekosta det föreb yggande arbetet, kansli, FoU, Dopingkommisionen och internationell samverkan104. Budgeten har varit ungefär densamma under en rad av år. En stor del av RF:s antidopingarbete är centrerat kring kontroll-, provtagnings- och analysverksamheten. Andelen positiva dopingana- lyser uppgick till men har därefter legat mellan . har det tagits cirka 2 300 prover årli- gen, numera tas ungefär 2 000 prover mest beroende på att peng- arna inte räcker till fler. Provtagningen görs till övervägande del på elitidrottsmän på landslagsnivå och nära toppnivå. Den nationella provtagnings- och analysverksamheten finansieras av RF. Vid interna- tävlingar får det arrangerande specialidrottsförbundet betala för provtagning och analyser. 104 1998 , RF. 152 RF:s antidoping arbete trädde konvention mot doping i kraft för del. Enligt konventionen förbinder sig parterna bl.a. att bistå sina idrottsorganisationer med finansiering av dopingkontroller och analyser. Konventionen tar främst sikte på doping som ett idrottsproblem, men det skall dock anmärkas att övervakningsgruppen vid sitt sammanträde beslutade att även folkhälsoperspek- tivet skall aktualiseras för eventuellt ytterligare åtgärder inom . Regeringen fattade beslutet att ge RF i uppdrag att vara genomförande instans inom ramen för avtalet om internationellt samarbete mot doping på idrottsområdet, Anti-doping Agreement (IADA). Avtalet, som tecknats mellan sex länder, berör standardisering och kvalitetsutveckling inom dopingkontrollområdet. Med ledning av den statistik som görs av antalet positiva provtag- ningsresultat går det inte att uttala sig om RF:s arbete mot doping varit framgångsrikt. Däremot finns det inom idrottsrörelsen en allmän känsla att missbruket minskat . Motiven för idrottsrörelsen att arbeta med antidoping är klara. I Idrot- ten vill sägs följande: "Det är meningslöst att tävla om inte alla följer gemensamt uppsatta regler"106. I görs bedömningen att samhällets åtgärder mot doping bör inriktas på missbruket i ett folkhälsoperspektiv 107. Doping- bruket förekommer inte exklusivt inom den organiserade idrotten. Doping förekommer framför allt bland styrketränande och i de miljöer där sådan träning bedrivs. Som ett hälsoproblem, främst för ungdomar, är det således enligt ett område för det allmänna (stat, landsting och kommun) att ge stöd till. Detta visas också bl.a. genom olika insatser mot doping och genom olika kommuners avtal med såväl föreningsdrivna som privatdrivna gym. Motiven för staten att ge stöd till idrottsrörelsens antidopingarbete kan till viss del kopplas till folkhälsoambitioner, framförallt den del av RF:s arbete som är inriktat på information och samarbete med andra organisationer och myndigheter. När det gäller idrottsrörelsens arbete med kontroll och provtagning är motiven för ett statligt stöd inte lika självklara. Om å ena sidan verksamheten ses som ett idrottsinternt pro- 105Håkan och årsredovisning 95/96 sid. 11. 106Idrotten vill, 1995, s. 8. 107SOU 1996:126, s. 293. RF:s antidoping arbete 153 blem, främst inom elitidrotten, bör arbetet med kontroll och provtag- ning i huvudsak bekostas av idrotten själv. Om, å den andra sidan en koppling görs till att idrotten är en förebild i samhället, framförallt för en mängd idrottande (och andra) ungdomar, och att det är viktigt att denna förebild inte befläckas av fusk dvs. dopingmissbruk, så kan ett statligt stöd för denna del av RF:s antidopingverksamhet motiveras. motiverar även detta stöd. Vår slutsats är, i likhet med , att huvudansvaret för arbetet med antidoping bör ligga inom folkhälsosfären. I detta ansvar inkluderas ansvaret och kostnaderna för vetenskaplig kunskapsupp- byggnad inklusive nödvändig apparatur och för att följa utvecklingen av dopingbruket liksom för det folkhälsoinriktade föreb yggande ar- betet. har genom sitt undertecknande av Europarådskonven- tionen bl.a. påtagit sig finansieringsansvaret för ett fullgott dopinglabo- ratorium eller för att analyser kan genomföras på ett laboratorium utomlands. Ett sådant laboratorium finns vid och bör i enlighet med synsättet ovan bekostas med medel inom ramen för hälso- och sjukvårdssektorns utgiftsområde. RF har i det samman- hanget värdefull kompetens som RF ställt och ställer till förfogande för ansvariga myndigheter inom den sfären (, landsting, kommuner). Analysen av de prover som tas på elitidrottare bör bekos- tas av idrottsrörelsen. De grundläggande kostnaderna för laboratoriets kompetens, apparatur m.m. bör däremot inte betalas av idrottsrörelsen. har genom olika internationella åtaganden markerat sitt ansvar för arbetet mot doping. RF har som statens företrädare på id- rottsområdet en viktig roll att spela i det internationella arbetet med dopingfrågorna inom idrotten, vilket bl.a. kommit till uttryck i det ovan nämnda regeringsuppdraget till RF att vara genomförande instans enligt . Regeringen bör inom ramen för statens stöd till idrotten ersätta RF för detta uppdrag. Därutöver bör ersättning ges för informations- och utbildningsverksamhet samt samarbete med andra myndigheter och organisationer i anslutning till detta uppdrag. Den kontroll- och provtagningsverksamhet som byggts upp inom idrottsrörelsen är föredömlig och förtroendeingivande samt nödvändig. Vår slutsats är att den även fortsatt bör stöttas inom ramen för statens stöd till idrotten. Verksamheten ingår enligt vår mening i den allmänna verksamhet kring tävling och motion som RF och specialidrottsför- bunden bedriver och bör således erhålla sitt stöd den vägen. 9 Talangsatsning inom svensk idrott Svensk idrott har ett gott anseende i idrottskretsar runt om i världen. Det beror dels på att svenska idrottare varit duktiga i många idrotter och att några av världens genom tiderna mest framgångsrika idrotts- utövare kommer från vårt land. Dels beror det på att den svenska folk- rörelsemodellen, byggd på ett omfattande idee llt ledarskap, är känd och respekterad. I en rapport till 1995 redovisade , finsk IOK-ledamot och direktör i , uppgifter om medaljfördelningen i de stora mästerskapstävlingarna efter som visar att och flera av de övriga nordiska länderna är bland de mest framgångsrika i världen om man slår ut medaljantalet per invånare i landet. I en undersökning som presenterade placerar sig på en framträdande plats alldeles oavsett invånarantal. har emellertid de svenska framgångarna, interna- tionellt blivit färre. har våra nordiska grannländer haft fort- satta framgångar. Mest uppmärksammat är stora internationella framgångar i många idrotter. Den särskilda elitsatsning som startade i , redan innan beslutet om att få arrangera de olympiska vinter- spelen i fattades och som sedan förstärktes, har givit ett fantastiskt gott resultat. Att den svenska allmänheten vill se svenska idrottsframgångar visas bland annat i den intervjuundersökning som gjorts för Idrottsutred- ningen. Av de tillfrågade säger att det är viktigt eller mycket viktigt att svenska idrottsutövare är framgångsrika internationellt. I betänkandet Idrott år alla 109 och det riksdagsbeslut som följde , talas om vikten av samspel mellan bredd och elit. Den genom- gång som gjort av riksdagsbehandlingen av idrotts- 108Busch , 1997. 109Idrott åt alla, 1969. 156 Talangsatsning inom svensk idrott frågorna visar en i stort sett samstämmig uppfattning i denna fråga (kap. 2). Agerandet från riksdag och regering vid kandi- datur för att arrangera de visar också statens intresse för att ha en framgångsrik svensk elitidrott. I betänkandet Idrott åt alla föreslogs metoder för att möjliggöra för idrottsungdomar från vårt land att göra erforderliga satsningar för att nå internationell elit. RF skulle försöka finna ett system för elitidrottsut- veckling som tar socialt ansvar för de unga idrottstalanger som lockas till den omfattande satsning som behövs för att nå världselit. Ett brett program med huvudsaklig inriktning på att ge idrottsta- möjlighet att kombinera sin idrottssatsning med studier har också genomförts under sjuttio- och åttiotalen. Riksidrottsgymnasier, idrottsplutoner och stipendier under högskole- och yrkesutbildning har införts som komplement till idrottsverksamheten i förbund och före- ningar. har satsningen förstärkts genom gemensamma insatser från RF och SOK för att stödja specialidrottsförbundens arbete med den idrottsliga prestationsutvecklingen. finns ett avtal mellan RF och SOK som behandlar samverkan och rollfördelning när det gäller elitidrottsutvecklingen. RF fördelar statsanslaget av vilket en stor del går till förbundens interna- tävlingsverksamhet och förberedelser för denna. RF ansvarar också för de institutionella förutsättningarna för att tävlingsidrottare skall kunna kombinera sin idrottssatsning med studier. SOK har ansva- ret för att stödja de olympiska förbundens idrottsliga förberedelser för . RF har i avtalet när det gäller elitstöd uppdragit åt SOK att ut- veckla och förvalta en stödmodell för den svenska idrottsrörelsen i av- sikt att understödja samtliga SF. Verksamheten skall bedrivas under namnet Olympisk Support och vara inriktad mot den elit som repre- senterar eller inom en överskådlig framtid kommer att representera på yppersta internationella elitnivå. I Idrotten vill, det program som den svenska idrottsrörelsen har antagit inför tjugohundratalet, finns förslag till fortsatt och förstärkt utvecklingsarbete enligt en svensk modell, i vilken alla goda krafter samverkar. "Helhetssynen på människan är grunden i denna svenska modell för elitidrottssatsning. De mest talangfulla idrottsungdomarna skall in- spireras att göra den totalsatsning som erfordras för att nå interna- tionell elitnivå. Individen sätts i centrum genom det stöd som ges, som var och en tar ansvar för sin egen utveckling." 110 Idrotten vill, 1995, s. 22. Grundtankarna är således att genom ett väl genomarbetat system ge idrottstalangerna hjälp till självhjälp. De skall kunna återgå till ett nor- malt liv i samhället när deras idrottskarriär är slut och de i allmänhet har kvar av sitt yrkesverksamma liv. I Idrotten vill uttrycks ambitionerna vidare. " Denna modell för socialt ansvarstagande kan utvecklas på regional och lokal nivå genom samarbete mellan föreningar och skolor. Många fler ungdomar än de som får plats på riksidrottsgymnasierna vill få en sådan möjlighet att satsa rejält på idrott." I den nya gymnasieskolan finns goda möjligheter att göra anpass- ningar för att underlätta kombinationen idrottssatsning och studier. Staten har som konstateras ovan ambitioner att ge stöd till hela den verksamhet som bedrivs inom idrottsrörelsen. Den breda ungdoms- idrotten, som bedrivs i tusentals idrottsföreningar och leds av flera hundra tusen ideellt verksamma ledare, utgör grunden. I den skapas förutsättningar för att talangerna upptäcks och kan slussas vidare till allt intensivare satsningar i riksidrottsgymnasier och elitföreningar. Ledare och aktiva i den breda föreningsidrotten stimuleras av svenska idrottsutövares framgångar som kan följas mycket nära genom en intensiv mediebevakning. Den "glädjeyra" som uppstått när framgångsrika svenska landslag kommit hem är exempel på vilket genomslag elitidrotten har. Bredd- och elitverksamhet finns inom idrottsfamiljen, även om vissa extremt mediefrekventa lagidrotter nu diskuterar andra associationsformer för sin absoluta elit, än den ideella föreningen och därmed går ur folkrörelseidrotten. I samband med kandidatur om värdskapet för de olym- piska utlovade regeringen att möjliggöra ett statligt stöd till talangutveckling i storleksordningen . Utfästelsen villkorades till att skulle anförtros att arrangera spelen. Behovet av en sådan satsning finns naturligtvis kvar även om inte fick värdskapet. Ett utökat stöd från staten kan motiveras på många sätt utöver värdskapet för de . Framgångar i internationella mäs- terskap för svenska idrottsutövare ger publicitet och goodwill åt landet. 111 a.a., s. 22. 158 Talangsatsning inom svensk idrott En goodwill som kan utnyttjas såväl för turism som av exportföretagen och dessutom ge stimulans till aktiva och ledare i den breda ungdoms- idrotten. Genom ett särskilt statligt stöd kan också andra aktörer moti- veras, såväl från näringslivet som från offentlig sektor att göra likartade satsningar. De idrottstalanger som får del av stödet skall erbjudas utbildning och information som också gör dem medvetna om sin roll och sina möjligheter att vara goda förebilder för barn och ungdomar. Förebilder som inte bara genom sina idrottsresultat, utan också genom sin person- liga framtoning kan skapa positiva framgångsbilder för svensk ungdom. I "Starta vågen – idrottens etiksatsning" som genomförs i hela idrottsrörelsen finns erfarenheter att bygga vidare på. Idrottstalangerna kan visa att det finns framåtanda i , vilket har stora värden ur flera aspekter. En intensifierad satsning på att utveckla svensk elitidrott och svenska elitidrottare förutsätter att alla inblandade parter samverkar för att få bästa möjliga effekter av den resursinsats som görs. Insatserna från ideella ledare och föräldrar redovisar vi på olika sätt i detta avsnitt av betänkandet. Deras insatser utgör grunden för en lyckad satsning. Kommunala satsningar exempelvis vad beträffar anläggningar ingår också i basen. Stödet från alla de tre resursbaserna, offentligt, privat och ideellt och samspelet dem emellan är grundförutsättningarna för att ett litet land som vårt skall kunna hävda sig i internationell konkurrens. För att satsningen skall kunna bli framgångsrik krävs en helhetsbild som bygger på kända fakta om situationen och . Här görs därför en beskrivning av dagsläget och utveck- lingstendenserna i internationell idrott. 9.3.1Fler medtävlande och fler tävlingar Sedan den förra idrottsutredningen gjordes har den internationella idrottsvärlden förändrats kraftigt. Till stor del hänger detta samman med förändringarna i vår omvärld. Nya stater har bildats, vilket inte minst märks i den europeiska idrotten. Där vi tidigare hade tre starka medtävlare för våra landslag i , och Tjecko- har vi minst tio landslag, som konkurrerar med om platser i Europamästerskapens finalomgångar. På världsnivå har deltagare från länder i kommit in och hunnit skaffa sig en totaldominans inom vissa grenar t.ex. långdistans- löpning. I finns starka fästen för vissa grenar och när på allvar kommit ut i idrottsvärlden sker sannolikt stora förändringar. Som ytterligare exempel på förändringarna kan nämnas att antalet länder som deltog i var 121 stycken. hade antalet deltagande länder ökat till 198 stycken. Intäkterna från TV- rättigheterna var vid tjugo gånger större än de var . På individnivå kan basketstjärna vara ett bra exempel på tävlingsutveckling. Hon uppger i en intervju att när hon startade sin landslagskarriär tränade hon och spelade 20 matcher . När hon slutade tränade hon och spelade 45 matcher . I ett avseende var dock situationen helt densamma. Idrottandet skedde helt utan ersättning. Hon är en av de många som gjort och gör en idrottslig storsatsning utan att få någon ekonomisk kompensation. Sammantaget innebär denna utveckling att den idrottsliga standar- den höjs och att konkurrensen inom den internationella idrotten ökar. Den internationella tävlingsverksamheten koncentreras allt mer till de stora mästerskapstävlingarna. , och samt kvali- ficeringstävlingar till dessa drar till sig största delen av medieuppmärk- samheten och därmed intresset, hos såväl publik som sponsorer. I individuella idrotter ordnas världscuper och Europacuper, och arrangörsorterna konkurrerar om att få anordna de mest attraktiva täv- lingarna. Svenska utövare får kvalificera sig för deltagande. Prispengar delas ut efter uppgjorda mönster i de större idrotterna. Den som är framgångsrik i en etablerad idrott kan finansiera sitt liv på detta sätt. Detta gäller dock bara de stora idrotterna där mediebevakningen är om- fattande och ger exponeringsmöjligheter för sko- klädes- och materiel- tillverkare samt andra företag med direkt eller indirekt ekonomiskt in- tresse i branschen. Mediebevakningen betyder allt mer eftersom sponsorerna som en följd av denna kan skaffa sig allt större inflytande över utvecklingen.