sou · GMB3101 · 1999-01-01 00:00:00 — Men när unga verkligen tar initiativ då möts de ofta av avvisande med hänvisning till att hus, parkeringsplatser eller vad det nu är ska användas till helt andra ändamål. Risken är då stor att unga vänder och går därifrån. Jag tror inte att det är de unga som är problemet för demokratin, beror det bara på de unga kommer det nog att ordna sig, tror jag, sa . (), ledamot i , på- pekade att det är fel att generalisera genom att hävda att ungdomar är en homogen grupp som det finns standardlösningar för eller att påstå att ungdomar vill ditt eller datt. Med hänvisning till vad Trondman sagt, om att bli vuxen är detsamma som att själv ha makt över sitt liv, ansåg att det kunde vara naturligt att motivationen för politiskt engagemang uppstod högre upp i åldrarna med tanke på den maktlöshet som samhällsutvecklingen leder till för många unga. Beträffande McDonaldiseringen menar att den gäller inte bara i näringslivet utan i samhället i stort. – har vi nu levt med ett undantag i socialtjänstlagen som gör att unga har en viss form av arbetsplikt. I riks- dagsdebatten sas det att det var viktigt att ha en dialog med de som var . Jag har fortfarande inte förstått varför det är mindre angeläget i detta sammanhang att ha en dialog med dem som är , sa . sa att hon trodde att flertalet unga inte ville påverka genom att arbeta i partierna men de vill ha inflytande och nå konkreta resultat. Det kan vara lättare att nå konkreta resultat genom att ordna demonstrationer än genom att engagera sig parti- politiskt. Det är också en väldig skillnad mellan etablerade organi- sationer och nya sociala rörelser. Det finns väldigt mycket politisk aktivitet som möts med oförståelse. Intresset för djurrätts- frågor är exempelvis mycket starkt. Ett exempel på oförståelse är när veganer avkrävs läkarintyg för att få egen kost i skolan när deras krav baseras på ideologiska skäl. I ungdomsrevolten Utan hus blir det bus i sattes polisen in för att möta ungdomars politiska engagemang. Samhället kan själv- klart inte visa förståelse för att bilar bränns och bankfönster slås in. Men det är ändå väldigt sorgset att poliser sätts in för att möta ungas vrede. Det är möjligt att detta är något som kanske aldrig kommer att rymmas inom ett politiskt parti men det är viktigt att ställa frågan hur man kan möta detta ungdomsengagemang på annat sätt än genom poliser, menade . , , kommenterade på- ståenden om att unga verkar tycka att demokratin funkar bra i och att de har stort förtroende för de politiska partierna. – De flesta anser kanske att det fixar sig alltid, men de har absolut ingen känsla av att själva vara med i det hela, de vet sällan hur det verkligen fungerar. Men de har alltså hört att har en bra demokrati, sa . När de som vänder sig till politiker får höra att den sak de vill ha åtgärdad kan tas upp först på ett möte och det sedan dröjer innan något verkligen händer så tappar ungdomen intresset. Det får inte fungera på det sättet. Politiken måste ändras så att något verkligen händer. () underströk att ungdomar måste få verkligt inflytande på egna premisser – inte bara vara rådgivande eller ges skeninflytande av de äldre. Mycket av bråken hör samman med upplevelsen att man erbjuds inflytande med hindras från att verkligen påverka och bestämma. har krav på rösträtt och ungdomar i den åldern behöver verkligen den möjligheten till påverkan direkt. Utan rösträtt tas inte ungdomars engagemang i exempelvis skolan på riktigt allvar, menade . – Med min bakgrund i tänker jag mycket på integra- tionspolitiken och hur viktigt det är att olika grupper ges möjlig- het att berika varandra. Grupper fungerar bättre när de är mixade, när det finns såväl kvinnor som män och människor från olika kulturer. Till mångfalden hör naturligtvis också att det i alla grup- per också bör finnas personer ur olika generationer och det är en sak som behöver uppmärksammas såväl i politiken som i närings- livet, sa . noterade att många talade om avhoppen. Visst är det ett viktigt problem och arbetsformerna i politiken behöver verkligen diskuteras. Men vi borde kanske tala om påhoppen i stället. Partierna borde ju gå ut till ungdomar och fråga vad som skulle kunna få dem att hoppa in i politiken, vad är det som skulle få dig att tända till?, vad är det som hindrar dig?, vad är det som skulle kunna bli en gnista som gör att du bestämmer dig för att hoppa in i politiken? Sådana frågor kan säkert ge många bra konkreta idéer. Marcusdotter frågade också om hans kom- mentar till det låga valdeltagandet 1988 innebär att konflikter på höger-vänsterskalan är viktigare för ungdomar än för valmanskåren i sin helhet. , Ungdom mot rasism, menade att partierna i likhet med exempelvis hennes egen rörelse gärna kunde lätta upp sin verksamhet, erbjuda såväl politik som discofester. Men det största problemet är de etablerade organisationernas mötesteknik. Många unga är rädda för möten med kommunpolitiker eftersom man inte förstår språket, man förstår inte vad som händer, votering, vad är det för någonting?. I mitt arbete eftersträvar jag konsensus så att vi inte ska behöva rösta, även om vi tvingas till det . Jag arbetar mest mot rasism men frågor om elevinflytande uppstår . Det måste vara fler vuxna i skolorna; lärare är utbildade för att vara lärare men får de också vara syo-konsulenter, kuratorer och mammor och pappor. Det fattas vuxna i skolorna. Många ungdomar har det svårt i skolan, arbetslösheten är stor och därför är det viktigt att det finns vuxna att tala med i den skola där unga tillbringar så mycket av sin tid. Det måste finnas tid att dis- kutera vad människor är, värderingar, och hur vi mår i skolan. Jag tror att ett ämne som psykologi skulle behövas redan i sjuan eller åttan. Men först och främst behövs fler vuxna i skolan, mera tid för diskussioner och naturligtvis lämpliga lokaler. Jag har varit på skolor där det viktigaste kravet har varit att maten ska räcka till alla och andra där man klagat på kylan och att elever tvingas frysa i skolan. Det är undantag naturligtvis men det påverkar dessa elevers möjligheter att infria förhoppningarna om deltagande och demokrati i skolan. – Man pratar om att lära ut demokrati i skolan. Men jag har sett exempel på hur elever blir fullständigt överkörda på elevrådsmöten och att det inte fungerar i praktiken. Det är dags att vi pratar mera med varandra. Samtalet och dialogen måste få mera tid, sa . upprepade att det var ett ganska stort dipp i förstagångsväljarnas valdeltagande 1988. Ni får gärna hjälpa mig med funderingar på orsakerna till detta. Att valutgången ansågs förutsebar och det saknades spänning i valet kan vara en orsak. En annan möjlig orsak är den låga konfliktnivån på höger-vänsteraxeln i politiken. Mitt antagande är att ju högre konfliktnivån är desto större gnista blir det att gå och rösta. Om det finns flera förkla- ringar till det låga valdeltagandet är jag tacksam för synpunkter, jag har bara haft att tänka på tänkbara förklaringar. När jag först fick fram siffrorna så trodde jag att det var fel i tabellerna. , , gav några exempel på hur man i hennes projekt sökt närma sig den representativa demokratin. – Från början var politikerna mycket intresserade. När vi begärde pengar till festivalen var de inte så glada längre. Det har lett till att den är försenad. Vid vårt sista möte, när projektansökan var klar och allt var fint ordnat så säger kommunens företrädare plötsligt att jag vet inte om jag står bakom det här. Det var en månad kvar till festivalen och plötsligt visste vi inte om vi fick några pengar. –Jag vet inte om vårt parti står bakom det här för vi har ju inget ungdomsförbund i så det gynnar ju inte våra ungdomar, säger kommunalrådet. –Då frågar man sig ju verkligen varför han ska sitta där, varför han är politiker överhuvudtaget. De sitter inte där för att gynna sina kompisar, liksom, de ska faktiskt ställa upp för alla. Sådana saker kan man bli väldigt besviken på, sa . Vi har också försökt att bjuda in ungdomspolitiker och folk från tala och vara med i debatten på festivalen. Man tycker att det är en jättebra chans för dem att hitta ungdomar. Det är just här, som alla som vill förändra, lyssnar. Men de bryr sig inte ett skit. De kommer först inte till våra möten. När de kommer sitter de där och säger kostar det oss någon- ting att vara med eller så. Då sa vi att skit i det om det ska vara så himla ... –Vi tyckte att vi försökte, sa . Att hitta ungdomar som ville engagera sig i vårt projekt har inte varit det svåraste. Det var svårare med kommunpolitikerna. En gång när kommunföreträda- ren backade och inte visste om han kunde ge sitt stöd så svarade våran så här: –Ja då blir det din sak att meddela ungdomarna. Jag går inte till- baka till festivalkommittén som består av 50 ungdomar och talar om att de inte blir någon festival, sa och då blev kommunföre- trädaren lite rädd. –Hur kommer ungdomarna att reagera då, då, sa kommunalrådet. –Jag vet inte, sa . –Kan inte du ta det, sa kommunalrådet. Dialogen ledde till följande slutsats i inlägg: – De kan inte stå för vad de tycker ändå! Per menade apropå diskussionen om nya former för politiken för att engagera flera ungdomar att det är viktigt att åstadkomma knytningar mellan ungdomars nya sätt att engagera sig och den representativa demokratins former. Däremot menade han att det inte alltid kunde sättas betyg på demokratin beroende på om kommunalrådet kunde välsigna ungdomars önskemål. Politik handlar bland annat om att väga olika intressen Demokratin kan inte bli en automat där alla får en knapp att trycka på och när man gjort det så får man det man begär. Makt kan erhållas genom att man organiserar sig i en demokra- ti. Vill man förbättra demokratin blir det viktigt att finna bättre former för att organisera inflytandet så att också de som upplever sig vara utestängda blir delaktiga. Här kommer nätverk, ungdomsråd etc. in i bilden och hur engagemangen i dessa kan få en bättre knytning till den representativa demokratins former. Det är också viktigt att betona partiernas mervärde. Det kan gälla idémässig helhetssyn. Ett annat mervärde är att vara den som faktiskt nominerar kandidater. Ett tredje är att vara en institution där man faktiskt kan lägga yrkanden, begära beslut och begära att beslutet verkligen ska leda till ett agerande. – Jag tror att det är viktigt att partierna funderar på sina arbets- former så att flera engagerar sig. Vid de verkligt viktiga mötena är det ingenting annat som gäller än att argumentera väl för sin sak och vinna majoritetens stöd precis som i det exempel beträffande skjutfält som jag nämnde i mitt inledningsanförande. Man måste se till att organisera sig för att kunna driva sina frågor. instämde med att det kan finnas oroande tecken på en McDonaldisering i delar av näringslivet. Men det är också viktigt att se hur man i den nya småföretagsamheten betonar vikten av självständighet, förmåga att ta eget och gemen- samt ansvar och allas delaktighet i hela företagets verksamhet. Här finns också en koppling till kraven på demokratisering av skolan, sa Per . Ansvarig för referatet: DE M O K R AT I s å a r b e t a r D e m o k r a t i u t r e d n i n g e n analyserar den svenska folkstyrelsens förutsättningar inför 2000-talet. Det sker i ljuset av bl.a. globaliseringen, EU-medlem- skapet, förändringarna i medieland- skapet, den nya IT-tekniken, förnyel- searbetet inom offentlig förvaltning och folkrörelsernas förändringar. skall utredningen presen- tera en sammanvägd analys i form av ett slutbetänkande. Utredningen vill redan under arbetets gång bidra till att fördjupa demokratidebatten genom en webbplats för debatt och information kommer fortlöpande under arbetets gång att publicera en skriftserie med essäer, debattartiklar, seminarieinlägg och forskarantologier. Den omfattande demokratiforsk- ning som bedrivs vid våra universitet och högskolor ställs på detta vis till för- fogande för alla som är intresserade av demokratifrågor. Information om titlar, utgivnings- dag, priser m.m. finns på utredningens webbplats. En av utredningens uppgifter är att sti- mulera det offentliga samtalet. Därför anordnar vi offentliga semi- narier runt om i landet. Till seminarierna bjuder vi in fors- kare och idédebattörer att bidra med sin kunskap och sina värderingar kring de frågor vi tycker är värdefulla att sam- tala kring. Varje seminarium dokumenteras i form av en skrift. är adressen till webbplats. Här finns möjlighet att föra en fri debatt kring demokratin – demo- kratitorget är öppet för alla. Ett antal krönikörer kommer att kommentera demokratiproblem och andra demokratidebatter. Här kan Du också informera dig om och föra dialog kring utredningen. Direktiv i fulltext, arbetsplan och utredningens protokoll är dokument man kan hämta hem. Här informerar vi också fortlöpan- de om aktuella skrifter och seminarier. Man kan dessutom ta del av debatt- inlägg vid seminarier samt beställa utredningens skrifter. Länkar finns till andra delar av nätet där demokratifrågor dryftas på olika sätt. Vi svarar gärna på frågor och lämnar ytterligare information om utredning- ens arbete. Adress och telefonnummer till utredningens kansli finns på nästa sida. () ledamot av () ledamot av tel: Per () informationschef tel: Huvudsekreterare , fil dr tel: () utredningssekreterare tel: alt. 044-13 33 00 Per () ledamot av tel: DE M O K R AT I POSTADRESS: 103 33 . Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:55) En god affär i . Journalisternas avslöjanden och läsarnas etik (SOU 1998:63) Att rösta med händerna. Om stormöten, folkom- röstningar och direktdemokrati i (SOU 1998:85) 4.Gör barn till medborgare! Om barn och demokrati (SOU 1998:97) 5.Det unga medborgarskapet. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:101)