sou · GMB3128d1 · 1999-01-01 00:00:00 — De bör också utifrån egna bedömningar ta initiativ till forskning och forskarutbildning. Forskning 2000 föreslår att inte bara de medel som kanaliseras via forskningsråd utan också huvuddelen av dagens sektorsforskningsmedel fortsättningsvis anvisas via forskningsråd. Forskning 2000 betonar att en korrekt kostnadsfördelning är funda- mental för att forskningspolitiken ska bli meningsfull. De övergripande prioriteringar, som statsmakterna gör, får inte sättas ur spel genom att myndigheter och andra genom olika typer av direkta eller indirekta sub- ventioner gör anslag olika mycket värda. Alla finansiärer ska bära sina egna kostnader. Mot bakgrund av de långvariga konflikter som rått i fråga om kostnadsfördelningen anser Forskning 2000 att regeringen bör utfärda föreskrifter i dessa frågor. Alla externa finansiärer ska, utöver de fullständiga direkta och indi- rekta kostnaderna, också betala för att de får tillgång till den långsiktigt uppbyggda kompetensen vid universiteten och högskolorna genom ett särskilt påslag för lärosätenas kompetensuppbyggnad. Detta påslag bör fastställas av regeringen. Medel för forskning och forskarutbildning vid universitet och hög- skolor bör, som redan tidigare beslutats, anvisas i termer av fyra veten- skapsområden: humaniora-samhällsvetenskap, medicin, naturvetenskap och teknik. Forskning 2000 föreslår att också de rörliga forskningsmed- len som fördelas via forskningsråden, anvisas i termer av vetenskapsom- rådena. Indelningen i vetenskapsområden bör tillämpas konsekvent. Det inne- bär till exempel att den särskilda medelsanvisningen till temaforskning vid bör inordnas i strukturen av vetenskapsområ- den. För undvikande av missförstånd erinrar Forskning 2000 särskilt om att indelningen i vetenskapsområden i statsmakternas anslagsbeslut inte är bindande för lärosätenas interna organisation. Forskning 2000 förordar förstärkningar av områdena teknik och na- turvetenskap, medan resurserna för samhällsvetenskaplig forskning bör kunna minska. Forskning 2000 anser, med hänsyn till bland annat angelägenheten av att underlätta för tvärvetenskaplig forskning som berör mer än ett veten- skapsområde, att lärosätena bör få möjlighet att omfördela högst av beloppen som anvisas till de olika vetenskapsområdena. Den geografiska fördelningen av de nuvarande forskningsresurserna är resultatet av en lång utveckling. Skillnaderna mellan lärosätena är uttryck för gjorda prioriteringar. Forskning 2000 konstaterar att de tidi- gare fattade besluten att alla lärosäten ska ha egna forskningsresurser och att alla lärare med forskarutbildning ska medverka i forskning ger viktiga utgångspunkter för den geografiska fördelningen av forskningsre- surserna. Statsmakterna måste dock som kunna göra dessa för- delningar utifrån allmänna värderingar och politiska prioriteringar. Forskningen vid de små och medelstora högskolorna måste kunna svara mot samma kvalitetskrav som verksamheten vid universiteten. En- ligt Forskning 2000:s mening förutsätter ytterligare utbyggnad av fasta forskningsresurser vid de små och medelstora högskolorna att antalet forskarutbildade lärare ökar och att forskningen vid högskolorna visar sig uppfylla kvalitetskriterierna, t.ex. genom att andelen medel som er- hålls i vetenskaplig konkurrens från forskningsråden ökar. Statsmakterna måste också med avseende på forskningsresurserna till de små och me- delstora högskolorna använda sig av indelningen i vetenskapsområden. Forskning 2000 betonar att de små och medelstora högskolorna inte är en enhetlig grupp utan tvärtom visar stora skillnader inte minst i fråga om forskningsförutsättningar och verksamhetens inriktning mot olika vetenskapsområden. Forskning 2000 framhåller angelägenheten av en bred forskningsor- ganisation som insatser måste kunna koncentreras till vissa särskilda områden. Kommittén betonar att vad önskemålen om bredd och resurser för särskilt prioriterade områden i praktiken ska innebära måste överlåtas till universitetens och högskolornas och forskningsrådens be- dömningar. Forskning 2000 visar med exempel från forskarutbildningen på den omfattande förnyelsen vid universitet och högskolor. Forskning 2000 pekar på att vetenskapsområdena ger vida ramar för bland annat tvärvetenskap, men framhåller att särskilda insat- ser bör göras till stöd för tvärvetenskaplig forskning som berör mer än ett vetenskapsområde. Särskilda resurser bör också avsättas till finansiering av genusforsk- ning. Frågan om deltagande i och motsvarande organisationer kan, enligt Forskning 2000, inte enbart bedömas utifrån ett vetenskapligt per- spektiv, även om ett nödvändigt villkor för deltagande självfallet måste vara att det anses önskvärt ur vetenskaplig synpunkt. Medel för delta- gande i sådant forskningssamarbete bör därför avsättas av statsmakter- na. Enligt Forskning 2000 bör den av statsmakterna tidigare beslutade neddragningen av resurserna för det internationella forskningssamarbetet inte genomföras. Forskningsråden bör i fortsättningen göra avvägningarna i fråga om resurser till dyrbar vetenskaplig utrustning. Bedömningar och förslag avseende forskning för särskilda samhällsbehov Staten måste, enligt Forskning 2000:s mening, ta motsvarande ansvar som näringslivet för att långsiktigt utveckla den egna verksamheten bl.a. med hjälp av FoU-insatser. Omfattningen av direkt beställarstyrd FoU för utveckling av den statliga verksamheten bör därför öka. Detta bör ske inom ramen för de medel som står till förfogande för respektive verksamhetsområde. De verksamhetsansvariga beställarna, dvs. inte fri- stående organ, ska ansvara för problemval. Lika litet som i fråga om näringslivets FoU bör de statliga verksamheterna vara hänvisade till forskarinitierade ansökningar och forskares bedömningar av vad som är intressant och viktigt. Den beställarstyrda verksamheten kommer sanno- likt, liksom inom näringslivet, att i övervägande grad ha karaktär av ut- vecklingsarbete. I viss utsträckning bör myndigheternas FoU-arbete ock- så kunna organiseras som FoU-avdelningar inom respektive myndighet, eller, för mer omfattande insatser, eventuellt i form av särskilda forsk- ningsinstitut. Statliga utredningar svarade tidigare för en omfattande forskning, som kunde ligga till grund för reformbeslut av statsmakterna. Utredning- arna arbetar i regel på andra villkor och har varken tidsramar eller resurser för att svara för forskningsinsatser. Statsmakterna bör för att få ett kvalificerat underlag för mer genomgripande beslut men också för att följa upp och utvärdera verksamhet och reformer också vara beställare av och direkt finansiera forskning inom för dem relevanta områden. För att resurserna för FoU ska användas väl måste såväl statsmak- terna som myndigheterna skaffa sig en kvalificerad beställarkompetens och på lämpligt sätt ta råd av vetenskapligt kompetenta personer vid ut- formningen av forskningsinsatserna. Själva forskningsarbetet ska natur- ligtvis också utföras professionellt och av personer med utbildning och kompetens för arbetsuppgifterna. I huvudsak ska företagen svara för kostnaderna för den forskning och det utvecklingsarbete som bedrivs inom näringslivet. Det är, enligt Forskning 2000:s mening, statens insatser inom grundforskning och forskarutbildning, som är de mest väsentliga insatserna till stöd för nä- ringslivet. Härigenom ges grundförutsättningarna för näringslivets egen FoU och skapas en stimulerande och effektiv forskningsmiljö i . Det är bland annat mot denna bakgrund som Forskning 2000 föreslår en kraftig förstärkning av vetenskapsområdet Teknik vid universitet och högskolor och en ökad forskarutbildning inom detta område liksom att de rörliga forskningsmedlen samlas inom en ny och förstärkt forsknings- rådsorganisation, som kan säkra kvaliteten i forskningsinsatserna. Forskning 2000 förordar att ansvaret och medlen för de kompetens- centra som finansieras via förs över till berörda universitet och högskolor. Enligt Forskning 2000:s mening är samarbetet inom industriforsk- ningsinstituten ett viktigt stöd för det svenska näringslivet. och kompetensutveckling () ska enligt stadgarna bidra till finansieringen av industriforskningsinstituten. När KK- stiftelsens medel inte längre står till förfogande måste utrymme för med- finansiering i stället beredas inom ramen för de resurser som står till för- fogande för näringspolitiken. Forskning 2000 uppmärksammar möjligheterna till insatser inom miljöforskning. Kommittén pekar bland annat på förslaget om en ny forskningsrådsorganisation där forskningsråden får ett vidare ansvar för såväl inomdisciplinär och tvärvetenskaplig forskning som grundforsk- ning och tillämpad forskning, vilket innebär att miljöforskning kan ingå i ansvaret för alla forskningsråden. Ett särskilt ansvar kommer att vila på för naturvetenskap. Forskning 2000:s förslag att alla myndigheter ska svara för FoU av direkt relevans för den egna verksam- heten innebär vidare att myndigheter som och andra inom ramen för sina verksamhetsanslag ska finansiera forskning och utvecklingsarbete. 5.1Utgångspunkterna: nuläge och mål 5.1.1De svenska FoU-resurserna i internationellt perspektiv Forskningsinsatserna mäts för det mesta i pengar, i hur mycket som sat- sas på forskning. För internationella jämförelser brukar forskningskost- nadernas andel av bruttonationalprodukten ofta användas som mått. Sve- rige ligger, något som ofta framhålls, väl till vid sådana internationella jämförelser av FoU-insatserna. har varit det land som satsat relativt sett mest på FoU, om man mäter insatserna som andel av bruttonationalprodukten (BNP). Detta innebär dock självfallet inte att i absoluta tal hör till de stora forskningsnationerna. De fem största FoU-nationerna är , Ja- pan, , och . svarar ensamt för av all FoU inom , de fem största FoU- länderna tillsammans för . insatser motsvarar drygt en procent av de samlade FoU-insatserna i världen. (Uppgifterna är hämtade ur and Technology Indicators /MSTI/ 1998:1 .) ökade FoU-insatserna i flertalet . avsattes i genomsnitt av BNP i dessa länder till FoU. har insatserna däremot minskat inom hela OECD- området. var genomsnittet av BNP. I de flesta län- der var detta resultatet av nedskärningar på den statliga budgeten, fram- för allt minskningar inom försvarsforskningen. Näringslivets insatser totalt låg kvar på en jämn nivå. har man i flera länder, bland annat , och beslutat öka resurserna för grundforskning. ökar i anslagen till , , och , , . Budgeten för NSF och NIH kan komma att fördubblas under de kommande fem – tio åren. I har en tidigare planerad nedskärning av forskningsanslagen er- satts av en ökning . Trots ekonomiska svårigheter har forskningsbudgeten i ökat . Regeringen i tillkännagav att anslagen till grundforsk- ning ska ökas med , dvs. i det närmaste 15 miljarder kro- nor med början . I ökas de statliga forskningsanslagen med 500 miljoner mark –1999, dvs. sammanlagt 1,5 miljarder mark, vilket innebär en ök- ning . förstaplacering när det gäller FoU-andelen av BNP bygger framför allt på stora insatser från några få storföretag och på – fram till nu – relativt stora insatser inom försvarsforskning. Att BNP i haft en svag utveckling har också haft betydelse för relationstalet. ligger, trots den omfattande försvarsforskning som ingår i statistiken, under OECD-genomsnittet när det gäller den andel av forsk- ningsresurserna som är statligt finansierade. I svarade staten (, för vilket uppgifter funnits tillgängliga för OECD- länderna) för av FoU-insatserna. Genomsnittet för var . I var andelen , i och i . Också i de andra nordiska länderna svarade staten för en större andel av de samlade FoU-insatserna än i : , och . (Siffrorna avspeglar givetvis inte bara skillnader mellan länder- na i fråga om det statliga engagemanget i forskning utan också i fråga om näringslivets inriktning och struktur och därmed sammanhängande skillnader i fråga om näringslivets FoU.) Vid internationella jämförelser måste beaktas att de svenska anslagen till universitet och högskolor innehåller betydande belopp för studiefi- nansiering för doktorander. Detta höjer den svenska anslagsnivån. Studi- efinansieringen i andra länder kan ske på annat sätt – t.ex. genom att doktoranderna lånar pengar till sin försörjning – eller ligga på en lägre nivå än de svenska doktorandtjänsterna. Studiefinansieringen ingår då inte alls eller med lägre belopp per doktorand i andra länders forsknings- anslag. Dessa avser i stället i större utsträckning egentliga forsknings- medel. Motsvarande kan gälla för lokalkostnaderna. Också de kan bidra till att de svenska insatserna överskattas i statistiken jämfört med insat- serna i andra länder. Medel för lokalkostnader utgör en fjärdedel av de svenska universitets- och högskoleanslagen till forskning. Också här kan ordningen för att finansiera och redovisa lokalkostnader variera, med följd att andra länders forskningsanslag i större utsträckning kan avse direkta forskningskostnader. Den svenska försvarsforskningen – och därmed den sammanlagda statliga FoU-finansieringen – har minskat väsentligt i omfattning. har kostnaderna för minskat med , bland annat till följd av att JAS-planet i hu- vudsak är färdigutvecklat. Hur detta påverkar rangordning in- ternationellt med avseende på FoU-insatserna finns ännu inga uppgifter om. De statliga forskningsinsatserna uppgår för till sammanlagt . Uppgifter om näringslivets FoU-insatser finns inte än 1995. Då uppgick näringslivets FoU-finansiering till sammanlagt . nansiärers, bl.a. forskningsstiftelsernas, insatser kan uppskattas till (även detta belopp är delvis uppskattat utifrån in- satserna ). Om näringslivets och andra finansiärers insat- ser nu antas uppgå i varje fall till belopp, blir den sammanlag- da FoU-finansieringen i cirka 58,5 miljarder kro- nor. Av detta svarar staten för , näringslivet för och andra finansiärer för . Den statliga budgeten delas in i 27 utgiftsområden. Anslagsbeloppen för dessa utgiftsområden och hur mycket inom varje område som avsätts till forskning och utvecklingsarbete redovisas i nedanstående tabell. En närmare redovisning av vilka verksamheter som är knutna till de olika utgiftsområdena lämnas i Bilaga 3. Hälsovård sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Kultur, medier, trossamfund och fritid Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Regional utjämning och utveckling Allmän miljö- och naturvård Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Allmänna bidrag till kommuner Avgifter till Europeiska gemenskapen (Källa: SCB: U 17 ) Utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning, innehåller de största beloppen till FoU. Här finns anslagen till universitet, högskolor och forskningsråd. Det därnäst största området är utgiftsområde 24, Nä- ringsliv, med anslagen till , , och till rymdforskning. FoU-utgifterna finns i SCB:s statsbudgetanalys också redovisade en- ligt en av statistiska myndigheter i använd ändamålsindelning. Enligt denna fördelar sig FoU-utgifterna på följande sätt. Jordbruk, skogsbruk, jakt och fiske Fysisk miljö och naturvård Socialvård, social miljö, trygghet Kulturutbud, massmedia, fritidsverksamhet Offentlig förvaltning, ekonomisk planering och övrig samhällsservice Utforskning och utnyttjande av jorden och atmosfären (Källa: SCB) Anslagen till universitet och högskolor är uppdelade i skilda anslag till den grundläggande högskoleutbildningen respektive till forskning och forskarutbildning. har statsmakterna fördelat medlen under universitets- och högskoleanslagen till forskning och forskarutbildning utifrån den "klassiska" fakultetsindelningen i humanistisk, teologisk, ju- ridisk, samhällsvetenskaplig, medicinsk, farmaceutisk, odontologisk, matematisk-naturvetenskaplig och teknisk fakultet. Till uni- versitet anvisas också medel för temaorganiserad forskning. Fakultetsan- slagen uppgår för till sammanlagt . När det gäller fakultetsanslagen svarar statsmakterna också för för- delningen geografiskt genom anslagen till de olika universiteten och hög- skolorna. För fördelas universitetens och högskolornas anslag till forskning och forskarutbildning enligt följande. (Källa: Regleringsbrev för avseende anslag till universitet och högskolor m.m.) Betydande kostnader för klinisk medicinsk och odontologisk forskning och forskarutbildning finansieras via särskilda ersättningar till sjuk- vårds- respektive tandvårdshuvudmännen. Sammantaget uppgår dessa ersättningar för till i det närmaste . Ersätt- ningarna avser även kostnader för vissa utbildningar, framför allt läkar- och tandläkarutbildningarna. Större delen av ersättningarna – 65 pro- cent, enligt SCB – avser dock forskning och forskarutbildning. För forskning vid de små och medelstora högskolorna anvisas medel – sammanlagt – utan upp- delning på fakultetsområden. Beloppet fördelar sig mellan de berörda högskolorna enligt följande: (milj.kr.) Huvuddelen av den nuvarande forskningsrådsorganisationen inom Ut- bildningsdepartementets område har funnits . Då inrättades , Medi- cinska forskningsrådet och samt . har tillkommit , först inom nu inom Utbildnings- departementet. Anslagen till forskningsråden under Utbildningsdeparte- mentet uppgår för till sammanlagt . Systemet har varit ett forskningsråd – ett anslag till forsk- ning, dvs. indelningen i forskningsråd har också varit ett utryck för de termer i vilka statsmakternas fördelningar av forskningsmedlen gjorts. förfogar forskningsråden och över följande belopp för finansiering av forskning: (miljoner kr onor) (inkl. m.m.) (Källa: Regleringsbrev för avseende anslag till Nationella och internationella forskningsresurser under utgiftsområde 16 m.m.) Forskningsråden fördelar också vissa belopp utöver vad som anvisas under de egna anslagen. Alla forskningsråden förfogar således över vissa särskilda medel, sammanlagt , för jämställdhetsåtgär- der vid universitet och högskolor. disponerar särskilda medel, , för energiforskning. förfogar också som tillfällig kompensation för beslutad neddragning av medel för bland annat deltagande i internationell forskningssamverkan. 5.1.5Forskning för särskilda samhällsbehov. Mer betydande sektorsforskningsanslag finns inom områdena Totalför- svar, Hälsovård, sjukvård och social omsorg, Arbetsmarknad och ar- betsliv, Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande, Energi, Kommunikationer, Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar samt Näringsliv. Om man ser insatserna i förhållande till totalbeloppen för utgiftsom- rådena är sektorsforskningsanslagen störst inom områdena Näringsliv och Energi. För många utgiftsområden avsätts inga särskilda resurser alls till FoU. Det gäller några av de ekonomiskt tyngsta utgiftsområdena. Inom andra är FoU-resurserna mycket begränsade i förhållande till ut- giftsområdets storlek. 5.1.6Forskning och utvecklingsarbete inom näringslivet Företagen svarar sammantaget för huvuddelen, , av FoU-insatserna i . Även i ett internationellt perspektiv är företa- gens andel hög (genomsnitt inom : ). Till skillnad mot vad som gäller för övriga har FoU- utgifterna inom det svenska näringslivet ökat . Beräkna- de priser ökade industrins FoU-utgifter med dryga . Näringslivets FoU är framför allt koncentrerat till tillverkningsindust- rin. Tillverkningsindustrin svarade för av näringsli- vets FoU. Industrins FoU-insatser är också till stor del koncentrerade till ett fåtal stora koncerner. svarade sju stora koncerner för av tillverkningsindustrins FoU-utgifter. De branscher som gör de största FoU-insatserna är transportmedels- teleprodukt- och läkemedelsindustrin. Deras FoU-insatser utgör mer än hälften av näringslivets insatser, vilket framgår av nedanstående tabell som är uttryckt priser. (milj. kr) (Källa: Fakta och FoU och IT, Kunskaps- och informationssamhället, SCB 1998) Bara en mindre del – – av näringslivets FoU är grund- forskning eller tillämpad forskning. Återstoden, , är ut- vecklingsarbete. Andelen forskning skiljer sig mycket mellan olika bran- scher. Läkemedelsindustrins FoU utgörs till av forskning, vilket innebär att mer än en tredjedel av all forskning inom näringslivet utförs inom denna bransch. Genom avvecklingen av löntagarfonderna har betydande belopp över- förts till stöd för svensk forskning och forskarutbildning. Sju stiftelser har inrättats med uppgift att – uteslutande eller som del av sin verksam- het – finansiera olika insatser inom forskning och forskarutbildning. De är (ursprungligt stiftelsekapital anges inom parentes) -inom områden med anknytning till Östersjö- regionen och () -av högre utbildning och forskning (STINT) (ca ) -för industriell miljöekonomi vid () -och kompetensutveckling () (3,) -() (2,) -() () -och allergiforskning () . har därtill erhållit tillskott (1,) från tidigare löntagarfondsmedel. Jubileumsfonden har ett betydande kapital. Marknadsvärdet av Jubileumsfondens ka- pital var vid utgången av . Beträffande omfattningen och varaktigheten av forskningsstiftelser- nas insatser angavs vid riksdagsbehandlingen av de först inrättade stif- telserna: Enligt utskottets uppfattning innebär propositionens förslag att en sammanlagd resurs om penningvärde bör kunna ställas till forskningens förfogande efter en uppbyggnadsperiod. En framgångsrik förmögenhetsförvaltning bör kun- na medföra att stiftelsernas verksamhet utsträcks . (UbU 1992/93:16, s. 12) Forskningsstiftelsernas uppbyggnadsperiod måste nu sägas vara över och verksamheten i full gång. Forskningsstiftelsernas insatser enligt hit- tills fattade beslut av respektive styrelse kan sam- manlagt beräknas ligga på nivån . Möjligheterna till långsiktig forskningsfinansiering i stiftelsernas regi beror av värdeutvecklingen för stiftelsernas kapital och av styrelsernas utdelningspolicy. Värdet av stiftelsernas kapital uppskattades till . Flera av stiftelserna avser att dela ut realavkastningen av kapitalet och därmed hålla sin anslagsutdelning på en sådan nivå att verksamheten kan bibehållas permanent. 1998 beslutat att anslagsutdelningen ska läggas på en sådan nivå att dess verksamhet är helt avslutad , med perioden från omkring och fram som en avvecklingsperiod. Kommuner och landsting svarar endast för mindre belopp till FoU- finansiering. Uppgifterna om landstingens FoU-kostnader är därtill osäk- ra, på grund av oklarheter i fråga om redovisningen av de statliga bidra- gen till kostnader vid sjukhusen i anslutning till statligt finansierad forskning och forskarutbildning. Det finns ett antal privata forskningsfinansiärer i form av stiftelser och fonder. SCB redovisar i sin statistik över FoU inom den privata icke-vinstdrivande sektorn att insatserna för uppgick till . SCB:s uppgifter grundas på redovisningar från i det närmaste 350 olika enheter. 5.1.9EU:s ramprogram för forskning lade fram förslag till ett femte rampro- gram för forskningen avseende perioden –2002 (med direkt forsk- ningsfinansiering –2002). Det föreslagna pro- grammet består av ett antal temaområden och vissa andra aktiviteter. Programmet kommer att beslutas och budget fastställas . Den föreslagna budgetnivån är cirka 15 miljarder ECU eller ca /år. Med en svensk BNP-andel på blir den svenska andelen av kostnaderna ca /år. Hur mycket som kommer svensk forskning till godo beror av hur framgångsrika ansök- ningar med svenska deltagare är i fördelningsprocessen inom EU. har svenska forskare och företag sammantaget erhållit något mer än vad som svarar mot den svenska delen av kostnaderna för EU:s ramprogram. EU-stödd forskning kräver nationell medfinansiering. av högre utbildning och forskning (STINT) har hit- tills haft i uppgift att svara för viss sådan medfinansiering. Stiftelsens åtagande har dock bara gällt EU:s fjärde ramprogram, som avslutas . STINT har beslutat att inte medverka med finansie- ring i projekt som får stöd från EU:s femte ramprogram annat än efter bedömningar från fall till fall. 5.1.10Inte bara kvantitet utan också kvalitet