sou · GMB3107 · 1999-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppgift att utreda och föreslå hur en lagstiftning med förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder bör vara utformad. Den särskilde utredaren skulle vidare ha i uppgift bl.a. att analysera och ta ställning till om reglerna om anställningsfrämjande åtgärder i lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder (främjandelagen) helt kan utgå ur lagen eller om de behövs till viss del i omarbetat skick och lämna förslag på förändringar i lagstiftningen. Med stöd av nämnda bemyndigande förordnades riksdagsledamoten att vara särskild utredare. Utredningen har antagit namnet . förordnades numera rättschefen , , att ingå i utredningen som expert fr.o.m. . förordnades departementssekreteraren , , att ingå i utredningen som expert fr.o.m. . förordnades kanslirådet , , att fr.o.m. ingå i utredningen som expert. förordnades följande personer att fr.o.m. ingå i en särskild referensgrupp till utredningen. , och Ungdomar, , i , , Föreningen och Skrivsvårigheter, , De , Mental hälsa, , , , , , Neurologiskt , , , , , , kommun , , , , och , Akademikers . entledigades med verkan fr.o.m. att ingå i referensgruppen och förordnades att ingå i denna grupp fr.o.m. . entledigades med verkan fr.o.m. att ingå i referensgruppen. förordnades att fr.o.m. ingå i denna grupp. Som sekreterare anställdes, , hovrättsassessorn . Utredningen lämnade delbetänkandet Förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder (SOU 1997:176) med förslag till lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder. Som sekreterare anställdes, , kammarrättsassessorn . Utredningen överlämnar nu slutbetänkandet Främjandelagen – en översyn (SOU 1998:107), med förslag till dels lag om åtgärder för att främja anställning av vissa arbetssökande, dels lag om varsel vid driftsinskränkning. $%, ) .¥GRA UTG¥NGSPUNKTER F¶R ARBETET )NTERNATIONELLA¥TAGANDEN OCH %UROPEISKA UNIONEN &R¤MJANDELAGENS ANST¤LLNINGSFR¤MJANDE REGLER I ETT ST¶RRE SAMMANHANG Förhållandet mellan olika lagstiftningar ........................... Något om arbetsgivarens rättigheter och skyldigheter...... Uppsägning och turordning............................................... Allmänt om lagstiftningen................................................. Innehållet i relevanta bestämmelser .................................. Lagen om allmän försäkring ............................................. &R¤MJANDELAGENS REGLER OM ANST¤LLNINGSFR¤MJANDE¥TG¤RDER Bakgrunden till lagstiftningen........................................... Ändringar i de anställningsfrämjande reglerna ................. 4.4 Innehållet i reglerna om anställningsfrämjande åtgärder ..56 4ILL¤MPNINGEN AV DE ANST¤LLNINGSFR¤MJANDE REGLERNA 4IDIGARE ¶VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG Ett samhälle för alla (SOU 1992:52)................................. Förslagets fortsatta behandling ......................................... Departementspromemorian (Ds 1996:56)......................... Förslagets fortsatta behandling ......................................... 6.4Vårt delbetänkande (SOU 1997:176) och propositionen 1997/98:179....................................................................... 6.5.11982 års handikappkommittés slutbetänkande (DsA –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG Förekomsten av dubbelreglering....................................... Utgångspunkter för redogörelsen och analysen ................ 7.1.2Främjandelagens regler om överläggningar och Annan lagstiftning beträffande arbetsanpassning etc. ...... 7.1.4Våra slutsatser beträffande förekomsten av Konsekvenser av dubbelregleringen ............................... Förslag till ny lag ............................................................ Skyldigheten att lämna uppgifter .................................... Skyldigheten att överlägga .............................................. 7.3.5Bestämmelserna om arbetsförmedlingstvång respektive Föreläggande vid vite, m.m............................................. Skyddet för den facklige företrädaren, m.m.................... 7.3.9Undantag från de anställningsfrämjande reglerna, m.m. 128 7.3.10 Ikraftträdande m.m.......................................................... $%, )) )NTERNATIONELLA¥TAGANDEN OCH %UROPEISKA UNIONEN &R¤MJANDELAGENS REGLER OM VARSEL Bakgrunden till lagstiftningen......................................... Ändringar i varselreglerna............................................... Innehållet i varselreglerna ............................................... överväganden och förslag ................................. –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG En ny lag.......................................................................... Förslag beträffande varselreglerna .................................. Innehållet i ett varsel ....................................................... Alternativ till varsel ........................................................ Ställningen för den facklige företrädaren........................ Straffansvar för oriktig uppgift ....................................... Undantag från varselreglerna, m.m................................. $%, )) %KONOMISKA KONSEKVENSER M M 13.1Förslag till lag om åtgärder för att främja anställning av 13.1.1Förslag till lag om ändring i lagen (1976:157) om skyldighet för arbetsgivare att anmäla plats till den Förslag till lag om varsel vid driftsinskränkning ............ 13.2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ........................................ Vårt uppdrag har enligt kommittédirektiven varit att analysera och ta ställning till om reglerna om anställningsfrämjande åtgärder i lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder (främjandelagen) helt kan utgå ur lagen eller om de behövs till viss del i omarbetat skick och lämna förslag på förändringar i lagstiftningen. Härtill har vi haft att eventuellt utarbeta ett förslag till en separat varsellag. Vid analysen har vi haft att beakta att främjandelagens bestämmelser om skyldighet för arbetsgivaren att överlägga med om åtgärder för att förbättra arbetsförhållandena för redan anställda äldre arbetstagare och arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga i betydande mån innebär en dubbelreglering. Detta med hänsyn till bl.a. bestämmelserna i arbetsmiljölagen (1977:1160) om arbetsmiljöns beskaffenhet och om anpassning av arbetsförhållanden till arbetstagarens särskilda förutsättningar. Främjandelagen innehåller, förutom anställningsfrämjande regler för äldre arbetstagare och arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga samt äldre arbetssökande och arbetssökande med nedsatt arbetsförmåga, även regler om varsel till länsarbetsnämnden. För de båda, sinsemellan rätt olika, regelkomplexen innehåller lagen vidare gemensamma Övriga bestämmelser. Tyngdpunkten i betänkandet kommer att ligga på de anställningsfrämjande reglerna. Dessa behandlas i del I (kapitel 1–7). I del II (kapitel 8–11) följer en redogörelse för varselreglerna och olika överväganden beträffande dessa regler. Del III (kapitel 12–13) innehåller bl.a. författningskommentarer till de lagförslag som läggs fram i betänkandet. I KAPITEL i betänkandets första del, anges några utgångspunkter för utredningsarbetet såvitt avser de anställningsfrämjande reglerna. Som framgår av avsnittet kan vårt uppdrag i denna del sägas innebära att vi skall undersöka och ta ställning till i vilken omfattning det kan ställas samma krav på arbetsgivaren beträffande anpassningsverksamhet etc. för redan anställda med stöd av främst arbetsmiljölagen som med stöd av en tillämpning av främjandelagen (främjandelagen kräver agerande från länsarbetsnämndens eller sida för att arbetsgivarens ansvar enligt lagen skall inträda). I den mån det kan ställas samma krav på arbetsgivaren, kan det ifrågasättas om det ändå finns skäl att behålla de anställningsfrämjande reglerna; i oförändrat eller förändrat skick; i samma lag eller i en ny lag. +APITEL innehåller en redogörelse för internationella åtaganden och EG-rätt, som i olika avseenden berör frågan om anställningsfrämjande åtgärder; ur både ett vidare och ett snävare perspektiv. I KAPITEL redovisar vi översiktligt de bestämmelser i arbetsmiljölagen m.fl. författningar som innehåller föreskrifter beträffande arbetsanpassning etc. och som är av betydelse och intresse vid den förhållandevis avgränsade bedömning som vi alltså inledningsvis skall göra enligt kommittédirektiven. En noggrann genomgång av relevanta bestämmelser görs i ett senare avsnitt. +APITEL innehåller en redogörelse för främjandelagens anställningsfrämjande regler. ) KAPITEL , beträffande tillämpningen av de nu aktuella reglerna, lämnar vi en sammanfattning av resultaten av den enkätundersökning som arbetsrättskommitté genomförde samt redovisade i sitt betänkande Arbetsrättsliga utredningar – bakgrundsmaterial utarbetat av sekretariatet vid arbetsrättskommitté (SOU 1994:141). Av resultaten framgår att främjandelagen, såvitt avser de anställningsfrämjande reglerna, kan sägas ha haft liten direkt betydelse för sysselsättningsmöjligheterna för personer med funktionshinder. Lagen har dock fyllt en preventiv funktion. Av KAPITEL framgår att de anställningsfrämjande reglerna varit föremål för diskussioner, överväganden och förslag vid ett antal tillfällen, bl.a. i samband med förslag till lagstiftning om diskriminering. Att främjandelagen kommit att diskuteras i samband med lagförslag om diskriminering är naturligt då frågan om främjande av på arbetsmarknaden utsatta grupper, som t.ex. funktionshindrade, tangerar frågan om diskriminering av samma grupper. Som exempel kan nämnas att handikapputredning i sitt slutbetänkande Ett samhälle för alla (SOU 1992:52) ansåg att det av utredningen framlagda förslaget till lag om arbetslivets tillgänglighet för funktionshindrade direkt kunde ersätta de anställningsfrämjande reglerna i främjandelagen. I KAPITEL analyserar vi och redogör för förekomsten av dubbelreglering. Vi drar där slutsatsen att det för redan anställda äldre personer och personer med nedsatt arbetsförmåga, föreligger dubbelreglering som bör få till följd att främjandelagens anställningsfrämjande regler ändras till att omfatta endast äldre arbetssökande och arbetssökande med nedsatt arbetsförmåga. bakgrund av denna ingripande förändring föreslår vi att de anställningsfrämjande reglerna inordnas i en ny lag; lag om åtgärder för att främja anställning av vissa arbetssökande. I samband med denna förändring bör, anser vi, även varselreglerna inordnas i en ny lag; lag om varsel vid driftsinskränkning. Vad beträffar förslaget om en ny lag med regler om anställningsfrämjande åtgärder kan sammanfattningsvis nämnas följande. Vi föreslår att det s.k. arbetsförmedlingstvånget utmönstras, dvs. att någon motsvarande bestämmelse inte införs i den nya lagen. Vi föreslår vidare att det införs en möjlighet att vitesförelägga arbetsgivaren att vidta åtgärder för att främja anställning av äldre arbetssökande och arbetssökande med nedsatt arbetsförmåga. Möjligheten att meddela ett sådant vitesföreläggande kan i viss mån anses träda i stället för möjligheten att förordna om arbetsförmedlingstvång. Denna möjlighet att förelägga vid vite kommer vidare att ersätta den nu föreliggande möjligheten att meddela anvisningar. Avsikten är att möjligheten att meddela föreläggande vid vite dels skall kunna resultera i förbättrade möjligheter för de personer som omfattas av den föreslagna lagen att erhålla anställning, dels skall kunna fylla en preventiv funktion. Vi föreslår att endast länsarbetsnämnden ges befogenhet att meddela vitesförelägganden. huvudsakliga uppgifter enligt den nya lagen kommer då att vara att efter överklagande överpröva länsarbetsnämndens beslut om vitesföreläggande samt att hålla branschöverläggningar och med anledning därav meddela anvisningar för branscher eller delar därav. Genom våra förslag kommer det huvudsakliga ansvaret för tillämpningen av de anställningsfrämjande reglerna och tyngdpunkten i ärendehanteringen att i högre grad än tidigare ligga på länsarbetsnämnden. Ärendehanteringen torde bli förenklad. Vidare renodlas roll. beslut i ärenden om vitesföreläggande skall enligt den nya lagen få överklagas hos länsrätten. Därigenom har vi efterkommit den allmänna strävan att befria regeringen från förvaltningsärenden. Vad därefter beträffar varselreglerna, dvs. den andra delen av betänkandet, kan nämnas följande. +APITEL innehåller en kort redogörelse för internationella åtaganden och EG-rätt, bl.a. såvitt gäller rådets direktiv /129/EEG av om tillnärmning av medlemstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar, ändrat genom rådets direktiv /56/EEG. Detta direktiv syftar till en förbättring av skyddet för arbetstagare vid uppsägning p.g.a. arbetsbrist och innehåller föreskrifter om de anställdas rätt till information och förhandling i sådana situationer. Direktivet knyter därmed an till två skilda regelsystem i svensk rätt, dels bestämmelserna om information och förhandling i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet, dels främjandelagens regler om varsel till länsarbetsnämnd. Direktivet har också föranlett ändringar i båda dessa regelsystem. I KAPITEL lämnas en redogörelse för de nu gällande varselreglerna samt tidigare överväganden och förslag beträffande dessa. I KAPITEL ges en sammanfattning av arbetsrättskommittés enkätundersökning, såvitt avser varselreglerna. Av svaren framgår att varselreglerna i det stora hela fungerat väl. +APITEL innehåller överväganden och förslag beträffande lagen om varsel vid driftsinskränkning. Lagförslaget bygger i stora delar på främjandelagens regler om varsel. Merparten av de nu gällande reglerna har i princip efter endast språklig översyn flyttats över till den föreslagna lagen. Främjandelagen, i relevanta delar, är således att se som en direkt föregångare till den föreslagna lagen. Förarbetena till främjandelagens varselregler kommer därmed att även fortsättningsvis, i relevanta delar, kunna tjäna till vägledning för de lagstadgade reglerna om varsel till länsarbetsnämnden. Enligt den föreslagna lagen föreligger skyldighet att varsla endast vad gäller driftsinskränkning som kan medföra uppsägning; alltså inte för driftsinskränkning som kan medföra permittering eller att anställning begränsad till etc. inte övergår i fortsatt anställning. beslut att vitesföreläggande en arbetsgivare att komplettera lämnat varsel med vissa uppgifter, föreslås även fortsättningsvis kunna överklagas hos beslut i överklagandeärenden föreslås kunna överklagas hos länsrätten, som i stället för regeringen blir sista instans. Vi kommer därmed in på den tredje och sista delen av betänkandet. I KAPITEL redovisar vi bl.a. de ekonomiska konsekvenserna av våra förslag. +APITEL , slutligen, innehåller våra författningskommentarer till bl.a. de ovan redovisade föreslagna lagarna. Förslag till lag om åtgärder för att främja anställning av vissa arbetssökande 1 § Denna lag har till ändamål att främja anställning av äldre arbetssökande och arbetssökande med nedsatt arbetsförmåga. TG¤RDER F¶R ATT FR¤MJA ANST¤LLNING 3KYLDIGHET ATT L¤MNA UPPGIFTER 2 § En arbetsgivare är skyldig att på uppmaning av länsarbetsnämnden lämna uppgift 1.om arbetsstyrkans storlek och sammansättning med avseende på arbetstagarnas ålder, kön och huvudsakliga arbetsuppgifter, 2.om antalet arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga samt 3.om förestående förändringar i arbetsstyrkan såsom uppsägningar, permitteringar, omplaceringar eller lediga platser som kan föranleda anställning. Om arbetsgivaren inte rättar sig efter en uppmaning att lämna uppgift, får länsarbetsnämnden förelägga arbetsgivaren att fullgöra sin skyldighet. 3 § En arbetsgivare är skyldig att överlägga med länsarbetsnämnden eller den som nämnden förordnar om anställning av äldre arbetssökande eller arbetssökande med nedsatt arbetsförmåga samt om åtgärder för att främja sådan anställning, i syfte att träffa en överenskommelse. Till överläggning skall, förutom arbetsgivaren, berörda arbetstagarorganisationer kallas. Kallelsen av arbetsgivaren kan av länsarbetsnämnden förenas med vite. &¶REL¤GGANDE ATT VIDTA ¥TG¤RDER 4 § Om en arbetsgivare inte följer en överenskommelse som träffats enligt 3 § om åtgärder för att främja anställning av äldre arbetssökande eller arbetssökande med nedsatt arbetsförmåga, eller om en sådan överenskommelse inte kan träffas, får länsarbetsnämnden förelägga arbetsgivaren att vidta åtgärder för att främja sådan anställning. 5 § kan på framställan av en arbetsgivar- eller arbetstagarorganisation eller på eget initiativ ta upp överläggningar med organisationerna inom en bransch eller del därav angående åtgärder för att främja anställning av äldre arbetssökande eller arbetssökande med nedsatt arbetsförmåga. Styrelsen kan på grundval av vad som förekommit vid dessa överläggningar meddela anvisningar om sådana åtgärder för den bransch eller del därav som överläggningarna har avsett. Om en arbetsgivare inte iakttar meddelade anvisningar, kan länsarbetsnämnden kalla arbetsgivaren samt berörda arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer till överläggningar enligt 3 §. 6 § Ett föreläggande enligt 2 eller 4 § får förenas med vite. Innan ett föreläggande meddelas skall arbetsgivaren samt berörda arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer beredas tillfälle att yttra sig. 7 § beslut om vitesföreläggande enligt 6 § får överklagas hos . 8 § beslut i ärende om vitesföreläggande får överklagas hos länsrätten. Länsrättens beslut får inte överklagas. 4ALAN OM UTD¶MANDE AV VITE 9 § Talan om utdömande av vite förs av länsarbetsnämnden eller hos länsrätten. 3T¤LLNINGEN F¶R DEN SOM F¶RETR¤DER EN ARBETSTAGARORGANISATION 10 § För den som företräder en arbetstagarorganisation i frågor enligt denna lag och som inte omfattas av lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen äger 6 kap. 10–14 §§ arbetsmiljölagen (1977:1160) motsvarande tillämpning. 11 § Den som har tagit befattning med ett ärende enligt denna lag får inte obehörigen röja eller utnyttja vad denne därvid har fått veta om enskildas personliga förhållanden eller affärs- eller driftsförhållanden. I det allmännas verksamhet tillämpas i stället bestämmelserna i sekretesslagen (1980:100). I fråga om uppgifter som en myndighet enligt förevarande lag lämnar till en företrädare för en arbetstagarorganisation vid myndigheten eller vid någon annan myndighet gäller 14 kap. 9 § sekretesslagen. 3TRAFFANSVAR F¶R ORIKTIG UPPGIFT 12 § Den som vid fullgörande av uppgiftsskyldigheten enligt 2 § uppsåtligen eller av grov oaktsamhet lämnar oriktig uppgift, som inte saknar betydelse, döms till böter eller fängelse i högst . -EDGIVANDE TILL ¥TAL 13 § Allmänt åtal för brott som avses i 12 § får väckas endast efter medgivande av . 5NDANTAG FR¥N DE ANST¤LLNINGSFR¤MJANDE REGLERNA M M 14 § Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, får föreskriva undantag från 2–4 §§ samt meddela närmare föreskrifter för tillämpningen av dessa bestämmelser. Denna lag träder i kraft , då lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder upphör att gälla. Förslag till lag om ändring i lagen (1976:157) om skyldighet för arbetsgivare att anmäla ledig plats till den offentliga arbetsförmedlingen Anmälningsskyldighet enligt 2 § föreligger ej för arbetsgivare som avser att besätta den lediga platsen med 1.arbetstagare som redan är anställd hos arbetsgivaren, 2.arbetstagare som är medlem av arbetsgivarens familj, 3.arbetstagare som skall arbeta i arbetsgivarens hushåll, 4.arbetstagare som skall ha företagsledande eller därmed jämförlig ställning, 5.arbetstagare som enligt lag eller annan författning eller kollektivavtal har företrädesrätt till anställningen, 6.arbetstagare till anställning som förutsätter viss politisk, religiös eller annan ideell inställning, 7.arbetstagare till anställning som tillsätts genom valförfarande. Anmälningsskyldighet föreligger ej heller, om den lediga platsen enligt överenskommelse mellan arbetsgivaren, berörd arbetstagarorganisation och Anmälningsskyldighet enligt 2 § föreligger ej för arbetsgivare som avser att besätta den lediga platsen med 1.arbetstagare som redan är anställd hos arbetsgivaren, 2.arbetstagare som är medlem av arbetsgivarens familj, 3.arbetstagare som skall arbeta i arbetsgivarens hushåll, 4.arbetstagare som skall ha företagsledande eller därmed jämförlig ställning, 5.arbetstagare som enligt lag eller annan författning eller kollektivavtal har företrädesrätt till anställningen, 6.arbetstagare till anställning som förutsätter viss politisk, religiös eller annan ideell inställning, 7.arbetstagare till anställning som tillsätts genom valförfarande. Anmälningsskyldighet föreligger ej heller, om den lediga platsen enligt överenskommelse mellan arbetsgivaren, berörd arbetstagarorganisation och arbetsförmedlingen skall förbehållas arbetstagare som avses i 8 § lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder. Regeringen eller, efter regeringens bestämmande, får, om särskilda skäl föreligger, för visst yrkesområde föreskriva ytterligare undantag från anmälningsskyldigheten. förbehållas arbetstagare som avses i g LAGEN OM ¥TG¤RDER F¶R ATT FR¤MJA ANST¤LLNING AV VISSA ARBETSS¶KANDE Regeringen eller, efter regeringens bestämmande, får, om särskilda skäl föreligger, för visst yrkesområde föreskriva ytterligare undantag från anmälningsskyldigheten. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om varsel vid driftsinskränkning Härigenom föreskrivs 1 följande 1 § En arbetsgivare som avser att genomföra en driftsinskränkning som kan medföra uppsägning skall inom den tid som anges i 2 § skriftligen varsla länsarbetsnämnden i det län där driftsinskränkningen genomförs, om minst fem arbetstagare berörs av inskränkningen. Detta gäller också om driftsinskränkningen av kan antas föra med sig att antalet uppsägningar sammanlagt uppgår till minst tjugo. 2 § Varsel om sådan driftsinskränkning som kan medföra uppsägning skall lämnas 1.minst två månader före driftsinskränkningen, om högst 25 arbetstagare berörs av uppsägning, 2.minst fyra månader före driftsinskränkningen, om fler än 25 men högst 100 arbetstagare berörs av uppsägning, 3.minst sex månader före driftsinskränkningen, om fler än 100 arbetstagare berörs av uppsägning. 3 § Om arbetsgivaren inte har kunnat förutse de omständigheter som driftsinskränkningen beror på så i förväg som anges i 2 §, skall varsel i stället lämnas . Varsel får dock aldrig lämnas senare än en månad före driftsinskränkningen. )NNEH¥LLET I ETT VARSEL 1 jfr rådets direktiv av om tillnärmning av medlemstaternas lagstiftning om kollektiva uppsägningar (EGT nr L 048, 22.02.1975, s. 29 [Specialutgåva Område 5 Volym 1 s. 185], Celex 375L0129), ändrat genom rådets direktiv /56/EEG (EGT nr L 245 , 22.08.1992, s. 3 [Specialutgåva Område 5 Volym 5 s. 162], Celex 392L0056). 4 § Ett varsel om driftsinskränkning som kan medföra uppsägning skall innehålla all relevant information om de planerade uppsägningarna och särskilt innehålla uppgift om 1.skälen till de planerade uppsägningarna, 2.antalet arbetstagare som avses bli uppsagda och vilka kategorier de tillhör, 3.antalet arbetstagare som normalt sysselsätts och vilka kategorier de tillhör, och 4.den tidpunkt då driftsinskränkningen är avsedd att genomföras och den tidsperiod under vilken uppsägningarna är avsedda att verkställas. , dock senast en månad före driftsinskränkningen, skall arbetsgivaren skriftligen komplettera varslet med 1.uppgifter om vilka arbetstagare som berörs av uppsägning, 2.relevant information om de förhandlingar som inför uppsägningarna har förts enligt 11 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet eller enligt motsvarande bestämmelser i kollektivavtal, och 3.en kopia av den skriftliga underrättelse som har lämnats till motparten enligt 15 § andra stycket lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet.