sou · GMB392 · 1999-01-01 00:00:00 — CARPI FORMAZI ONE – Centro di Formazione Professionale ed eccellenza nel settore tessile – è una struttura in grado di offrire un continuo aggiornamento della professionalità del settore tessile, garzie al lavoro di ricerca, alle dotazioni tecnologiche ed alle metodologie di insegnamento tel. CARPI TRADE è un consorzio di aziende che intendono aprirsi a processi di internazionalizzazione e ricerca di nuovi mercati tel. QUALI TY I è un marchio di qualità per le aziende del settore tessile abbigliamento che intendono rendere visibile le caratteristiche di autenticità, qualità e trasparenza dei loro prodotti tel. EXPO è un consorzio che associa imprese artigiane e piccole imprese della provincia di . Il Consorzio eroga diversi servizi per lo sviluppo delle esportazioni relativamente ai settori abbigliamento, meccanica, edilizia e alimentare tel.+39 59 252632. – Politik för småföretag och tillväxt För att få underlag för ytterligare internationella jämförelser beöktes i samverkan med den 16–Från deltog professor och från Småföretagsdelegationens sekretariat deltog huvudsekreteraren . För tillväxten av företag och samhällsekonomin i stort är förutsätt- ningarna för företagen av strategisk betydelse. Sättet att se på dessa frågor har varierat mycket kraftigt över tiden i . efter var vi inne i en period där staten styrde genom detaljerade regleringar och direkta ingripanden. kännetecknades av detaljerade regleringar, statlig styrning från regeringen genom direkta beslut och ett högt skattetryck parat med goda möjligheter att planera sig ur det formella skattetrycket, i samverkan med regeringen. har vi en dominerande ideologi i form av avregleringar och generella system. Den offentliga sektorn skall svara för de generella förutsättningarna. Staten skall inte påverka utvecklingen för särskilda företag eller branscher. Skattetrycket har sänkts för företagen. EU-medlemskapet har inneburit en återgång i politiken – i så måtto att ökat fokus har lags vid bidrag och regleringar. Särskilt i områden av landet som varit geografiska målområden har fokuseringen lokalt/- /kommunalt och regionalt på åtgärder som kunnat ge EU-stöd varit stort. Den regionalisering av tillväxtpolitiken som planeras i , tillsammans med reformeringen av , innebär att förutsättningarna att integrera EU:s regionalpolitik och svensk tillväxt och regionpolitik förbättras. För att få en relief på den svenska politiken studeras ett område som kännetecknats av snabb och uthållig tillväxt – trots ekonomiska problem i regionen på senare tid25. För detta har studerats. Vad kännetecknar den offentliga politiken där? Hur samverkar företag och offentliga organ? Vilka drivkrafter finns för tillväxt i företagen? I ett viktigt avseende skiljer sig emellertid utgångspunkterna i från den svenska verkligheten. Arbetslösheten uppfattas inte som ett stort problem – i vart fall inte . Företagsutveck- lingsinsatser fokuseras därför inte på att generera arbetstillfällen – utan snarare på hur produktiviteten skall höjas så att arbetskraften räcker till. I ett viktigt avseende är emellertid förutsättningarna i och helt likartade. Båda länderna är mycket storföretags dominerade. För att strukturera vårt besök gjordes en preliminär frågelista (se sid. 88). Denna är dock närmast att betraktas som en check-lista – så att inga viktiga områden missas. Vi ha medvetet valt att inte känna oss låsta av dessa frågor utan följa upp de trådar som vi fick i träffar med företag, forskare och myndigheter i . För att samla in material samt få synpunkter och underlag besöktes såväl företag, myndigheter med företagsutvecklande ansvar som forskare (se sid. 89). Svenska Ambassaden i var genom oss mycket behjälplig med att planera och boka besök. Då resan företogs i samverkan med – som har ett omfattande utbyte med – har även Lunds Universitets kontakter i använts för att samla in uppgifter. 25 Under vårt besök i presenterade () den ekonomiska rapporten . Några uppgifter ur den kan spegla ekonomi. Den årliga tillväxttakten i några sektorer var: tillverkningsindustri , byggnadsindustri , handel , finansiella tjänster , transporter och kommunikationer . Detta innebär en minskad tillväxttakt i nästan alla branscher i jämförelse med . För tillverkningsindustrin och byggnadsindustrin är dock till- växttakten högre än . Arbetslösheten var (), vilket anses som högt. 4 SME policy – en bakgrund Utvecklingen av lokalt entreprenörskap och småföretag har blivit allt mer viktigt för ekonomiska utveckling. Utvecklingen av SME:s uppfattas som ett nyckelområde för att utveckla som ett betydelsefullt centrum för global business och total business – vill utvecklas till ett total business center. Lokala SME:s26 spelar en stor roll i ekonomi, SME svarar för 27: Trots detta släpar lokala SME:s efter utländska företag inom flera områden, särskilt kan nämnas produktivitet, ledarskap, marknadsföring och teknologi. Därför är det en prioriterad uppgift i den statliga politiken att förbättra SME-sektorns konkurrenskraft och utvecklings potential. tog () initiativ till en plan för SME-utveckling. Sex regeringsmyndigheter deltog i arbetet – (), (), (), (), (). TDB och EDB samarbetade inom ramen för en utveckla en SME-politik som skulle utveckla den lokala småföretagssektorn. Detta ledde till utformningen av ett self-help paket för under namnet SME-initiativet. SME-initiativet hjälper lokala SME:s att växa och bli oberoende genom följande sju instrument: ·Skattemässiga förmåner och tillgång till finansiellt stöd ·Rådgivning i företagsutveckling och etablering av partnerships ·Expertstöd till produktivitetsförbättrande insatser, inklusive utbild- ning ·Internationell marknadsföring och design ·Ökad användning av IT ·Teknologisk förnyelse, automatisering, innovation 26Lokala SME definieras som företag med lokalt ägande och med () mindre än milj. för tillverkande företag eller antal anställda mindre än 100 i servicesektorn. 27Uppgifterna är inte helt entydiga, vi har också fått uppgifter om att SME:s andel av antal företag är och att andelen av förädlingsvärdet är . · Ett särskilt Upgrading Program (LIUP). De problem småföretag i har kan beskrivas på följande sätt 28 område för område: ·Brist på erfarenhet och kunskap om marknader ·Svag utveckling av formgivning och förpackning ·Liten grad av internationell konkurrens ·Otillräckligt nätverk, otillräckliga kunskaper ·Otillfredsställande infrastruktur i tilltänkta länder ·Otillräckligt kapital och mänskliga resurser (), som grundades , är den myndighet som har huvudansvaret för att leda, utveckla och genomföra ekonomiska och industriella utvecklingsstrategier för . Huvuduppgiften är att utveckla Singapre t ill a global city, som attraherar utländska investeringar och är en god bas för fortsatt expansion i regionen. Viktiga punkter i EDB:s arbete är bl.a. följande program: Manufac- 2000, International Business 2000, , Co-Investment, Innovation Development, , Regionalisation samt Industry 21. ·Manufacturing 2000 (M2000) Målet är att tillverkningsindustrins andel av BNP skall vara samt att andelen av sysselsättningen skall vara större än . ·International Business 2000 (IBH2000) Ett program för att främja utvecklingen i tjänstesektorn, baserat på en kluster-ansats. Målet är att utveckla till ett inter- nationellt affärscentrum och service gateway i området Asia- Pacific. Med denna satsning vill man locka till sig fler regionala företagssatsningar från internatioella företag. Viktiga faktorer här är transporter, kommunikationer, medier, utbildning samt sjuk- och hälsovård Målet här är att välja ut 200 företag och stödja deras utveckling så att minst 100 har en omsättning om minst 100 S$ . arbete sker i samverkan med Productivity and (). (PLE:s) i övrigt se nedan under PSB – avsnittet Industry Development. Stödja samverkan mellan internationella storföretag och lovande lokala företag. The Innovation Development Scheme (IDS) startades för att stödja innovationsprojekt i kluster av företag genom att främja företagens innovationsförmåga, innovationsinfrastrukturen i före tagen. För att unyttja knappa resurser – arbetskraft, mark, nyttigheter och bostäder – på bästa sätt för att främja uthållig tillväxt. Bland åtgärder som vidtas märks utbildning och information kring behovet av ingenjörer och naturvetenskaplig kompetens samt rekrytering av personal från utlandet. Främja att företag från etablerar sig i andra länder i regionen. I detta syfte har bl.a. satsat resurser på utvecklingen av industriområden i grannländerna. Detta är ett nytt program – där tillgången på uppgifter var begränsad. Enligt muntliga uppgifter är nyckelmålen i detta att se industri och service samlat samt att höja kunskapsinnehållet – målet är att av de anställda skall vara skilled. The Productivity and (), som bildades genom en sammanslagning av () och (), har som huvudmål att höja produktiviteten i ekonomin för att stärka konkurrenskraft och tillväxt. PSB är primärt ansvarigt för statliga insatser för utveckling av SME:s i . Det övergripande målet är att leda ansträngningarna att höja den totala faktorproduktiviteten (TFP) för att bibehålla konkurrens- kraft, stärka den ekonomiska tillväxten och lägga grunden för en bättre livskvalitet för medborgarna. I detta arbete har sex huvudområden identifierats; development, Industry Development, Technology Application, Standards and Quality Development, Productivity Promotion och : Målet här är att höja arbetskraftens kompetens så att den kan möta kraven från företagen och att förbättra användandet av mänskliga resurser i alla delar av ekonomin. Det första målet – skills upgrading – att tillförsäkra företagen tillgång på arbetskraft med rätt kvalifikationer när kraven ständigt förändras – arbetar man på att nå genom en målsättning som påminner om livslångt lärande. PSB stödjer både off-the-job training och on the job training. Det andra målet – improving utilisation of human resources – avser att höja såväl kompetensen – för att varje människa skall bli mer produktiv – som den andel av befolkningen som ingår i arbetskraften – för att fler människor skall vara tillgängliga för anställning i företagen. Detta mål skall uppnås genom dels omstrukturering av e konomin, dels snabbare tillväxt i SME-sektorn. Bakgrunden är att ekonomi – liksom den svenska – kan beskrivas som dualistisk, bestående å ena sidan av MNF:s med hög teknologisk nivå, internationellt aktiva och snabbt utvecklande – men å andra sidan mindre kopplade till för den framtida tillväxten, och å andra sidan SME:s som ofta har en lägre kompetensnivå, är mindre konkurrenskraftiga och utvecklas långsammare, men är starkare kopplade till för den framtida tillväxten. När det gäller restructuring of the econnomy avses insatser för att utveckla ekonomiska kluster, underlätta för SME:s att samarbeta för att uppnå skalfördelar och synergier. Inom ramen för denna ansats samarbetar PSB med företagens egna organisationer, företagsledare och relevanta offentliga organisationer – för att uppnå insatser som kan lyfta hela branscher. När det gäller tillväxt inom SME-sektorn – accelerating growth of small and medium-sized enterprises – har PSB två angreppssätt – broad-based assistence och focused assistence. Inom ramen för broad-based assistence tillhandahåller PSB genom sitt en first stop 29 facilitet för alla SME:s som är angelägna om att växa och uppgradera sin kompetens. Genom ett samarbete med flera andra statliga enheter har företagen därefter tillgång till mer än 60 statliga utvecklingsprogram. Inom ramen för focused assistence väljer PSB ut lovande SME 30 (PSME31) – som sedan får hjälp att växa och utvecklas först till lovande lokala företag (PLE:s 32) och därefter, via EDB 33, hjälp till att utvecklas till asiatiska multinationella företag (Asian MNC:s). Inom teknologiområdet kompletterar PSB den teknikutvecklingsroll som () har. Detta sker dels genom att stödja investeringar i ny teknik, dels genom att uppmuntra förnyelse i industrin. Inom ramen för arbetet med att stödja investeringar i ny teknik – promoting investment in technology – stödjer PSB utvecklingen i olika branscher. Detta sker i första hand genom att etablera kopplingar som underlättar för företagen att få tillgång till befintlig teknik. Detta kan ske genom att man etablerar samarbete och allianser med partners – såväl i som utomlands. PSB tillhandahåller också information om patent genom sitt . För att uppmuntra förnyelse i industrin – encouraging i nnovation in industry – samarbetar PSB med NSTB samt relevanta forsknings- institut och forskningscentra för att kunna tillhandahålla ett heltäckande och aktuellt paket för utveckling och förnyelse av produkter och processer. Här ingår också stöd för att kommersiali- sera nya och innovativa produkter. PSB biträder även med testning och analys av tjänster, produkter och processer. Spridning och tillämpning av ny teknik är en prioriterad uppgift inom PSB. · Standards and Quality development 29Man betonar att first-stop innebär att man inte har ambitionen att kunna hjälpa till med allt – utan snarare kunna hjälpa till med mycket och förmedla övrigt till rätt instans. 30Målsättningen är att kunna hantera en grupp utvalda företag på ca 200 totalt . Eftersom företagen befinner sig i denna grupp blir det antal som väljs ut ganska begränsat. 31PSME = Promising SME:s. Inom detta område är PSB:s mål att hjälpa företag från att få tillgång till världsmarknaden genom att ha högkvalitativa produk- ter som uppfyller internationella krav. För att uppnå detta mål arbetar PSB med tre instrument, ökad tillgänglighet på export- marknader, ökad produktivitet och förbättrad kvalitet. När det gäller att öka tillgängligheten på exportmarknaderna – improving overseas market access – är PSB:s kanske främsta medel att uppnå ömsesidiga överenskommelser om standards med viktigaste handelspartners. Härigenom kan företags produkter lättare säljas på export. För att öka produktiviteten – improving productivity – utvecklas produkt- och processtandards som kan minska spill och kostnader samt standards som förbättrar tillverkningstid och minskar resurs- behovet i tillverkningen. Här satsas även särskilt på utveckling av cluster inom områden med låg produktivitet. För att höja kvaliteten – improving quality – satsas på ett brett program för kvalitetsförbättring, mätning och bedömning av kvalitet. Målet är att tillförsäkra att Singapore-producerade produkter uppfyller internationella krav. Att höja produktiviteten har varit en viktig faktor sedan ProduktivitetsRörelsen startades . Fokus inom detta område är dels att påverka attityderna så att de främjar produktivitet – installing a mindset for productivity – dels att främja en näringslivsmiljö som är positiv för produktivitetsutvecklingen. Inom detta område driver PSB en rad program som syftar till att utveckla företag och individer. Inom området utveckla företagen – Developing enterprises – finns ett antal program. Bland dessa kan nämnas: –Scheme (LEFS) –Local Enterprise Technical Assistance Scheme () –Innovation Development Scheme (IDS) LEFS och tillhandahåller främst kapital på förmånliga villkor medan IDS biträder vid innovation av produkter, processer, tillämpningar och tjänster. Inom ramen för utveckling av individer – Developing Individuals – handhar PBS en särskild fond – – för att stödja komptensuppgradering. Dessa medel används även till utbildning utanför det område som konventionellt sett betraktas som företagsutbildning. () startades och har tre huvudmål: datorisera den offentliga sektorn (som man menar varit mycket framgångsrikt), utveckla befolkningens IT-medvetenhet (1997 hade av hemmen PC) samt utveckla till en internationell software-hub. 1986 t illkom ett fjärde mål – FoU inom IT – detta sköts nu genom ett särskilt institut bildat tillsammans med National Science and () och (). NCB:s arbete med SME har tre huvudmål: stödja utvecklingen av en IT-kultur i företagen, stödja utveckling av bra IT-applikationer för SME samt utveckling av IT-företag inom SME-sektorn. De metoder man har är i första hand följande: IT-Awareness, Incentive, , IT-Schemes och . Föra att uppnå en ökad medvtenhet om IT-frågor i företagen har man bl.a. TV-program, IT-Awareness seminarier och ett nyhetsbrev till företagen. För att främja datautvecklingen i SME finns även ekonomiska stöd. De två viktigaste är Local Enterprise Computerisation Program (LECP) – opereras av NCB, bidrag upp t ill för förstudier och konsultinsatser – och Financing Scheme (LRFS) – bankförmedlade lån för investering i hårdvara. Stöd till kluster/gr upper av företag, oftast branschvis. Ett exempel är BookNet – datorisering av förlag, grossister och bokhandel. Projektet omfattade sex små bokhandlare, tre större kedjor och fem förlag/grossister. 8 Guan-Xi – företag och nätverk 34 34 Detta avsnitt baseras på ett samtal med samt Entrepreneur- ship and SME:s in the Singaporean Context (Competitiveness of the Economy, , red; Toh Mun Heng och ) Företagskulturen i är mycket influerad av kinesiska tradi- tioner – av befolkning har kinesiskt ursprung och konfusianism ingår i skolutbildningen. Viktiga element i den kinesiska företagskulturen i är: makt, familj, ansikte/prestige, flexibilitet och överlevnad samt Guanxi. Makt, klass och hierarki är viktiga inslag i den kinesiska affärs- kulturen. Därför är autonomi – att själv bli boss – en viktig drivkraft för kinesiska entreprenörer. Familjens, gruppens betydelse är mycket stor i kinesisk affärskultur. Modellen för en kinesisk organisation är familjen. Ansiktet/prestigen har mycket stor betydelse i kinesisk kultur, inte bara socialt utan även i affärsrelationer. Flexibilitet och överlevnad. I kinesisk affärskultur har flexibilitet ofta en större betydelse för framgången än strategisk planering. Kinesiska företagsledare är ofta adaptiva och pragmatiska – särskilt när det kan leda till en bra affär. Guanxi: Den bärande beståndsdelen i kinesisk affärskultur är inte det enskilda företaget – utan nätverket av företag. På kinesiska kallas detta guanxi – nätverk eller förbindelser. Nätverket, förbindelsen, kontakten har mycket större betydelse i kinesisk affärskultur än i västerländsk. Bra guanxi inom företaget och externt är en garanti för framgång – kommersiellt och personligt. Detta nätverk kan koppla till ursprungsort, klan eller dialekt. Nätverket ger tillit i affären. Förtroende och tillit har mycket stor betydelse i kinesisk affärskultur – när affären går utöver ett enkelt köp eller en enkel försäljning. 9 Offentlig sektor – struktur för tillväxt? Vad som slår en utifrån kommande betraktare av – efter ett kort besök – är den nära samverkan som finns mellan olika offentliga organ och mellan dem och den privata sektorn. Detta breda samförstånd verkar omfatta såväl olika raser som parterna på arbetsmarknaden. Samverkan mellan olika offentliga myndigheter och statliga företag verkar fungera mycket väl – såvitt en utomstående betraktare kan bedöma. När frågor berör flera organ verkar man var medveten om sin roll och drar åt samma håll – med gemensamma tag. Den offentliga sektorn – staten – samverkar intimt med den privata sektorn – för att främja långsiktigt hållbar ekonomisk tillväxt 35 Som svensk är det kanske lätt att jämföra med t.ex. samförståndsandan under Saltsjöbadstiden och den samverkan som känntecknade offentlig och privat sektor . Detta sker såväl genom statliga myndigheter – ministerier, boards och andra institutioner – som genom hel- eller delägda företag. Även vid sidan av formella samband verkar det finnas en förmåga att samordna resurser för att gemensamt värna om intressen – främst en uthållig tillväxt. Effekten av detta har blivit att man kunnat samordna sina resurser – ekonomiska och mänskliga – på ett såvitt vi kan bedöma mycket effektivt sätt. Genom tydliga prioriteringar har man lyft fram och satsat på nyckelområden för utveckling – frågor där ofta den offentliga sektorn tillhandahållit en effektiv infrastruktur för företagen – t.ex. effektiv hamn och en effektiv flygplats 36 – inklusive tullmyndighet och godshantering, effektiv och målmedveten satsning på utbildning . 36Även inrikes transporter av gods i grannländerna sköts oftast snabbast och smidigast via . 37Man har byggt upp ett av bästa utbildnings- väsenden – inklusive ett mycket framstående universitet. Inför resan till sammanställdes en översiktlig lista på områden och frågor som borde belysas. Dessa har närmast fungerat som guidelines. De frågor vi var intresserade av strukturerades på följande sätt: 1Samverkan mellan statliga myndigheter och företag -planering av affärsutveckling -offentlig FoU och SME 2Samverkan mellan stora och små företag -hur ser bilden ut? -finns särskilda fora för sådan samverkan ? -finns offentliga åtgärder för att stödja sådan samverkan? -vilka är de kritiska faktorerna? -hur ser bilden ut? -finns särskilda forum för sådan samverkan? -finns offentliga åtgärder för att stödja sådan samverkan? -vilka är de kritiska faktorerna? 4Tekniköverföring till företag – särskilt SME -hur ser bilden ut ? -finns särskilda offentliga insatser för detta ? -hur arbetar då de offentliga organen (vilka medel)? -resultat av olika insatser? 5Exportsatsningar – särskilt vad avser SME -hur ser bilden ut ? -finns särskilda offentliga insatser för detta? -hur arbetar då de offentliga organen (vilka medel)? -resultat av olika insatser Institutioner och personer som besöktes För att samla in material besökte vi såväl företag som offentliga institutioner. Vi besökte följande: , Managing Director of och tillika President ofSwedish in (SBAS) , Director, Europe Wyne Leong, Assistant , country officer, , senior officer, , Dy Director, International Relations , Dy Divisional Director, Industry , Dy Director, Upgrading , Program Manager (SME:s), Industry & Development , Doctor, Lecturer, Kulwant , vice-dean, , PhD, Lecturer, Departement of Geography , senior director, Marketing, Stödprogram administrerade av ()38 38 Källa, political economy of transnational corporations: a study of the regionalization of Singaporean firms. Sedan detta skrevs har huvuddelen av programmen som avser Start-up och Growth överförts till PSB. 92 Bilaga 2 SOU 1998:92 Några myndigheter av betydelse för näringspolitiken Här anges som exempel några myndigheter och organisationer som redovisas som myndigheter, med intresse ur ett näringspolitiskt perspektiv (källa 1997 utgiven av and the Arts). kontroll av el- och handel, främja före- kommelser, reglering, vägar/gator, reglera post och tele (inkl transporter) Företag med statligt ägande I finns en grupp företag som spelar en viktig roll i landets utveckling samt har ägarkoppling och personsamband med staten – GLC:s – de viktigaste redovisas nedan.39 Sektor/-företag (S$ 000) - ST Shipbuilding & 39 Källa Kulwant och Strategies and Su ccesses of in , , . Uppgifterna avser 1995. Sektor/-företag (S$ 000) 2,591,107 , EU-medlemskap och småföretagsfrågor En arbetsgrupp ur Småföretagsdelegationen besökte EU- kommissionen, den Svenska Representationen vid EU samt företrädare för svenska och utländska intresseoganisationer i . Gruppens primäruppgift var att samla information om program och erfarenheter från småföretagssamverkan. Vid sidan härav ville arbetsgr uppen också gripa tillfället att förmedla sina intryck när det gäller behovet av förstärkt svenskt arbete med EU-påverkan, särskilt när det gäller småföretagsfrågor. Inom kommissionen hanteras småföretagsfrågor i första hand inom DG XXIII. DG XXIII har ett brett ansvarsområde med inriktning på småföretagspolitik, hit räknas bl.a. SME-frågor, näringspolitik, turism, handel och kooperativa frågor. Noteras bör att expertgrupp för att förbättra företagsklimatet – BEST– hör t ill DG XXIII. DG XXIII har utarbetat flera såväl horisontella som sektorsprogram för bl.a. småföretagsutveckling och kooperativ utveck- ling respektive handel, hantverk och turism.