sou · GMB3141d3 · 1999-01-01 00:00:00 — )NOM DE FLESTA AVTALSOMR¥DENA ING¥ AVTAL MED EN L¶PTID P¥ CA ¥R !VTALEN KAN DOCK OM N¥GON PART S¥ ¶NSKAR I FLERA FALL S¤GAS UPP EFTER CA TV¥ ¥R 4IDPUNKTEN VID VILKEN PARTERNA HAR M¶JLIGHET ATT S¤GA UPP AVTALEN VARIERAR I BETYDANDE GRAD MELLAN OLIKA SEKTORER OCH BRANSCHER )NOM VERKSTADSINDUSTRIN HAR PARTERNA M¶JLIGHET ATT S¤GA UPP AVTALET REDAN EFTER M¥NADER D V S FR¥N NOVEMBER ) DE AVTAL SOM HAR SLUTITS INOM DEN KOMMUNALA SEKTORN SAKNAR PARTERNA M¶JLIGHET ATT S¤GA UPP AVTALEN I F¶RTID 3¥V¤L ,/ S GEMENSAMMA L¶NEKRAV SOM NIV¥N P¥ AVTALET INOM PAPPERS OCH MASSAINDUSTRIN D¤R AVTAL SL¶TS F¶RST KOM ATT P¥VERKA NIV¥N F¶R DE FLESTA AV DE L¶NEAVTAL SOM TR¤FFADES $EN AVTALADE L¶NE¶KNINGSTAKTEN INOM PAPPERS OCH MASSAINDUSTRIN INKLUSIVE DE AVS¤TTNINGAR SOM &ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER GJORDES F¶R ATT GE DE LOKALA PARTERNA M¶JLIGHET ATT F¶RHANDLA OM ARBETSTIDSF¶RKORTNINGAR UPPGICK TILL PROCENT $ET VAR MER ¤N EN PROCENTENHET L¤GRE ¤N I MOTSVARANDE AVTAL ¥R OCH N¥GRA TIONDELAR L¤GRE ¤N I DET AVTAL SOM TR¤FFADES F¶R ¥R ) DE KOSTNADSBER¤KNINGAR SOM PRESENTERADES I ANSLUTNING TILL DET NYA AVTALET GJORDE PARTERNA GEMENSAMT BED¶MNINGEN ATT L¶NEGLIDNINGEN UNDER HELA DEN TIDIGARE AVTALSPERIODEN JANUARI Ó DECEMBER HADE UPPG¥TT TILL Ó PROCENT $EN ¥RLIGA L¶NEGLIDNINGEN UNDER DE KOMMANDE TRE ¥REN BER¤KNADES HAMNA P¥ UNGEF¤R SAMMA NIV¥ VILKET SKULLE INNEB¤RA EN TOTAL L¶NE¶KNINGSTAKT P¥ CA Ó PROCENT .IV¥N INOM PAPPERS OCH MASSAINDUSTRIN BLEV RIKTM¤RKE F¶R M¥NGA AV DE F¶RHANDLINGAR SOM BEDREVS INOM ANDRA DELAR AV INDUSTRIN 3KILLNADER I AVTALSKONSTRUKTION OCH UTBETALNINGSTIDPUNKTER MELLAN OLIKA BRANSCHER G¶R DET SAMTIDIGT SV¥RT ATT J¤MF¶RA NIV¥N I DE OLIKA AVTALEN )NOM T EX VERKSTADSINDUSTRIN TR¤FFADES ETT M¥NADER L¥NGT AVTAL MED I HUVUDSAK TV¥ TIDPUNKTER F¶R L¶NEJUSTERINGAR D¤R DEN ANDRA TIDPUNKTEN KOMMER EFTER M¥NADER &¶R METALLARBETARNA UPPG¥R DET TOTALA L¶NEUTRYMMET SOM TILL SIN HELHET F¶RDELAS LOKALT TILL PROCENT VID DEN F¶RSTA TIDPUNKTEN OCH PROCENT VID DEN ANDRA 4ILL DET KOMMER TV¥ L¶NE¶VERSYNER AV VILKA DEN SENARE SKALL GE L¤GST PROCENT $ET F¶RSTA ST¶RRE AVTALET UTANF¶R INDUSTRIN AVS¥G ARBETARE INOM PARTI OCH DETALJHANDEL (ANDELSANST¤LLDAS F¶RBUND ST¤LLDE KRAV I ENLIGHET MED DEN L¥GL¶NEPROFIL SOM PR¤GLADE ,/ F¶RBUNDENS GEMENSAMMA L¶NEKRAV %FTERSOM M¥NGA ANST¤LLDA INOM HANDELN ¤R L¥GAVL¶NADE OCH DE I ALLM¤NHET BRUKAR HA EN MYCKET LITEN L¶NEGLIDNING ANS¥G DE ATT DET GENOMSNITTLIGA PROCENTUELLA P¥SLAGET I DERAS AVTAL M¥STE VARA H¶GRE ¤N DEN NIV¥ P¥ STRAX UNDER PROCENT SOM HADE ETABLERATS INOM INDUSTRIN /S¤KERHETEN VAR DESSUTOM STOR I DE OLIKA BED¶MNINGAR SOM GJORDES AV DEN TROLIGA L¶NEGLIDNINGEN F¶R ARBETARE OCH TJ¤NSTEM¤N INOM INDUSTRIN $ET AVTAL SOM SLUTLIGEN TR¤FFADES F¶R ARBETARE INOM PARTI OCH DETALJHANDEL KOM ATT LIGGA N¥GRA TIONDELAR ¶VER PROCENT EXKLUSIVE L¶NEGLIDNING KOMMUNALA SEKTORN FANNS KRAV P¥ SPECIELLA SATSNINGAR F¶R DE L¥GAVL¶NADE .IV¥N P¥ DET AVTAL SOM TR¤FFADES F¶R DE ,/ ANSLUTNA INOM DEN KOMMUNALA SEKTORN KOM ATT HAMNA P¥ UNGEF¤R SAMMA NIV¥ SOM INOM HANDELN 0¥ STATENS OMR¥DE INF¶RDES SOM HUVUDPRINCIP ATT DE LOKALA PARTERNA FASTST¤LLER OCH F¶RDELAR L¶NEUTRYMMET /M DE LOKALA PARTERNA INTE KAN ENAS FASTST¤LLS L¶NEUTRYMMET TILL CA PROCENT SAMTIDIGT SOM SPECIELLA INDIVIDGARANTIER UTL¶SES &ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER ) EN RAPPORT SOM UTARBETATS P¥ UPPDRAG AV UTREDNINGEN SE BILAGA G¶RS EN BED¶MNING AV DEN TOTALA ¥RLIGA L¶NE¶KNINGSTAKTEN UNDER TIDSPERIODEN Ó INOM ETT TAL AVTALSOMR¥DEN "ED¶MNINGEN BASERAS P¥ EN BER¤KNING AV L¶NEUTFALLET I AVTALEN OCH EN UPPSKATTNING AV DEN SANNOLIKA L¶NEGLIDNINGEN INOM VARJE AVTALSOMR¥DE ) DE FLESTA FALL LIGGER DEN UPPSKATTADE TOTALA L¶NE¶KNINGSTAKTEN MELLAN OCH PROCENT PER ¥R !VTALSR¶RELSEN V¤NTAS SAMMANTAGET INNEB¤RA EN NEDV¤XLING AV L¶NE¶KNINGSTAKTEN ) GENOMSNITT F¶R HELA ARBETSMARKNADEN BER¤KNAS TIML¶NERNA HA ¶KAT MED PROCENT PER ¥R UNDER TRE¥RSPERIODEN Ó $E BED¶MNINGAR AV L¶NEUTVECKLINGEN UNDER TRE¥RSPERIODEN Ó SOM PRESENTERAS I RAPPORTEN TYDER P¥ ATT TIML¶NERNA I GENOMSNITT KAN KOMMA ATT ¶KA MED PROCENT PER ¥R $ET FINNS EMELLERTID FORTFARANDE EN BETYDANDE OS¤KERHET OM STORLEKEN AV L¶NEGLIDNINGEN M M $EN KOMMER ATT VARA BEROENDE AV BL A HUR STARK TILLV¤XTEN I EKONOMIN BLIR OCH TRYCKET P¥ ARBETSMARKNADEN %N STARK TILLV¤XT OCH STIGANDE BRISTTAL P¥ OLIKA TYPER AV ARBETSKRAFT TENDERAR ATT DRA UPP L¶NEGLIDNINGEN SAMTIDIGT SOM EN FORTSATT L¥G INFLATION TENDERAR ATT H¥LLA DEN NERE ,¶NTAGARNAS REALA K¶PKRAFTSUTVECKLING BER¤KNAS BLI MYCKET GOD UNDER PERIODEN Ó 2EALL¶NERNA BER¤KNAS I GENOMSNITT ¶KA MED DRYGT PROCENT ¥R &¶R HELA DEN TRE¥RIGA AVTALSPERIODEN F¶RV¤NTAS REALL¶NERNA STIGA MED CA PROCENT EFTERSOM INFLATIONEN BED¶MS BLI MYCKET L¥G 2EALINKOMSTUTVECKLINGEN KOMMER ATT BLI BETYDLIGT B¤TTRE ¤N VAD DEN SKULLE HA BLIVIT OM DE INFLATIONSF¶RV¤NTNINGAR SOM FANNS I SLUTET AV N¤R L¶NEKRAVEN I FLERA FALL LADES FAST HADE INFRIATS 5TVECKLINGEN EFTER DET ATT AVTALEN TECKNATS I B¶RJAN AV ¥R LIKNAR I DETTA AVSEENDE TILL VISS DEL H¤NDELSEUTVECKLINGEN EFTER AVTALSR¶RELSEN ¥R $EN S¤NKTA INFLATIONSTAKTEN HAR ¤VEN UNDER BIDRAGIT TILL S¤NKTA INFLATIONSF¶RV¤NTNINGAR &¶RV¤NTNINGARNA OM EN MYCKET GOD K¶PKRAFTSUTVECKLING ¤VEN UNDER OCH HAR D¤RF¶R ST¤RKTS 3ETT UTIFR¥N F¶RETAGENS PERSPEKTIV KAN DE KRAFTIGA REALA L¶NEKOSTNADS¶KNINGARNA INNEB¤RA EN PRESS P¥ L¶NSAMHETEN $ETTA EFTERSOM ¤VEN PRODUCENTPRISUTVECKLINGEN F¶RV¤NTAS BLI D¤MPAD -¶JLIGHETEN ATT H¶JA PRISERNA ¤R SM¥ SAMTIDIGT SOM L¶NEKOSTNADERNA PER TIMME STIGER /M KOSTNADSSTEGRINGEN INTE KAN NEUTRALISERAS GENOM 3AMMANST¤LLNING AV RESULTATET AV ¥RS AVTALSR¶RELSE RAPPORT UTARBETAD AV #HRISTINA %UR©N VID +ONJUNKTURINSTITUTET &ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER STIGANDE PRODUKTIVITET S¥ D¤MPAS L¶NSAMHETEN VILKET P¥ SIKT TENDERAR ATT D¤MPA SYSSELS¤TTNINGSUTVECKLINGEN ,OKAL L¶NEBILDNING OCH AVTAL OM ARBETSTIDER $EN TREND SOM HAR FUNNITS SEDAN FLERA ¥R TILLBAKA ATT GE PARTERNA P¥ DEN LOKALA NIV¥N ST¶RRE M¶JLIGHETER ATT P¥VERKA F¶RDELNINGEN AV L¶NE¶KNINGARNA MELLAN OLIKA INDIVIDER F¶RST¤RKTES UNDER ¥RS AVTALSR¶RELSE $ET S K ,EDARAVTALET SOM INTE INNEH¥LLER N¥GRA ¶VERENSKOMMELSER OM SPECIFICERADE L¶NE¶KNINGAR P¥ CENTRAL NIV¥ F¶LJDES AV EN LIKNANDE ¶VERENSKOMMELSE MELLAN !,-%'! OCH *53%+ F¶R ANST¤LLDA INOM )4 OMR¥DET (ANDELSTJ¤NSTEM¤NNEN KOM MED SIN MOTPART 3VERIGES (ANDELSARBETSGIVARE ¶VERENS OM ATT PARTERNA P¥ DET LOKALA PLANET SKALL F¥ V¤LJA MELLAN TV¥ OLIKA F¶RHANDLINGSMODELLER $EN ENA AV DESSA GER DE LOKALA PARTERNA FULL FRIHET ATT BEST¤MMA L¶NE¶KNINGARNAS STORLEK OCH F¶RDELNING 3AMMA TENDENS FANNS INOM DEN OFFENTLIGA SEKTORN 0¥ STATENS OMR¥DE INF¶RDES SOM HUVUDPRINCIP ATT DE LOKALA PARTERNA FASTST¤LLER OCH F¶RDELAR L¶NEUTRYMMET )NOM DEN KOMMUNALA OCH LANDSTINGSKOMMUNALA SEKTORN BLEV DE S K VERKSAMHETSPOTTERNA KVAR $ESSA INF¶RDES P¥ F¶RS¶K I ¥RS AVTAL OCH INNEB¤R ATT ETT VISST UTRYMME AVS¤TTS SOM KAN F¶RDELAS LOKALT OAVSETT DE ANST¤LLDAS FACKLIGA TILLH¶RIGHET 3JUKSK¶TERSKORNA KOM I SAMBAND MED ¶VERSYNEN AV DET L¶PANDE ¥RSAVTALET ¶VERENS MED ARBETSGIVARNA OM ATT L¤GGA STOR VIKT VID DEN LOKALA L¶NEBILDNINGEN UNDER AVTALETS ¥TERST¥ENDE L¶PTID 5TVECKLINGEN MOT ATT GE DEN LOKALA L¶NEBILDNINGEN EN ¶KAD ROLL HAR G¥TT L¤NGST P¥ TJ¤NSTEMANNAOMR¥DET $EN LOKALA L¶NEBILDNINGEN HAR DOCK GIVITS EN ST¶RRE ROLL ¤VEN INOM M¥NGA AVTAL P¥ ARBETARSIDAN ) VERKSTADSINDUSTRINS NYA AVTAL F¶R B¥DE METALLARBETARE OCH TJ¤NSTEM¤N F¶RDELAS HELA DET ¶VERENSKOMNA UTRYMMET LOKALT DOCK MED VISSA INDIVIDGARANTIER ANDRA INDUSTRIBRANSCHER SOM ST¥L OCH METALL SAMT LIVSMEDELSBRANSCHERNA F¶RDELAS DE ¶VERENSKOMNA L¶NE¶KNINGARNA LOKALT $E PRIVATANST¤LLDA ARBETARNA UTANF¶R INDUSTRIN KOM I ¥RS AVTALSR¶RELSE I ALLM¤NHET ¶VERENS OM ATT EN VISS DEL AV L¶NE¶KNINGARNA SKULLE UTG¥ SOM GENERELLA L¶NEP¥SLAG OCH EN ANNAN DEL VARS STORLEK VARIERAR MELLAN OLIKA BRANSCHER F¶RDELAS LOKALT 0ARTERNA P¥ DEN LOKALA NIV¥N GAVS DESSUTOM I FLERA FALL ST¶RRE M¶JLIGHETER ¤N TIDIGARE ATT BYTA L¶NE¶KNINGAR MOT KORTARE ARBETSTID 3PECIELLA AVTAL KAN DESSUTOM TR¤FFAS OM ARBETSTIDERNAS F¶RL¤GGNING )NOM VISSA DELAR AV INDUSTRIN ¶KADE VIDARE ARBETSGIVARNAS M¶JLIGHET ATT P¥VERKA ARBETSTIDERNAS F¶RL¤GGNING )NOM DE FLESTA AVTALSOMR¥DENA &ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER TR¤FFADES SLUTLIGEN ¶VERENSKOMMELSER OM ATT PARTERNA P¥ DEN LOKALA NIV¥N P¥ OLIKA S¤TT B¶R ST¤RKA DE ANST¤LLDAS M¶JLIGHETER TILL KOMPETENSUTVECKLING 3NABBARE L¶NE¶KNINGAR ¤N I OMV¤RLDEN 4ROTS ATT AVTALSR¶RELSEN INNEB¤R EN NEDV¤XLING AV DEN NOMINELLA L¶NE¶KNINGSTAKTEN BER¤KNAS DE SVENSKA TIML¶NERNA FORTS¤TTA ATT ¶KA SNABBARE ¤N I V¥RA VIKTIGASTE KONKURRENTL¤NDER ) TABELL REDOVISAS DEN GENOMSNITTLIGA L¶NE¶KNINGEN I %UROPA ENLIGT /%#$ S BED¶MNING I JUNI &ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER 4ABELL 'ENOMSNITTLIG L¶NEKOSTNADS¶KNING I N¤RINGSLIVET0ROCENT PER¥R &ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER +¤LLA /%#$ %CONOMIC /UTLOOK * $EN GENOMSNITTLIGA L¶NEUTVECKLINGEN I DE L¤NDER SOM BER¤KNINGEN AV DEN S K EUROPANORMEN BASERAS P¥ LIGGER ENLIGT DESSA /%#$ SIFFROR P¥ CA PROCENT &LERTALET AV DE L¤NDER SOM KOMMER ATT DELTA I DEN &ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER MONET¤RA UNIONEN VID DESS START DEN JANUARI HAR EN L¤GRE L¶NE¶KNINGSTAKT $EN BER¤KNADE GENOMSNITTLIGA L¶NE¶KNINGSTAKTEN I DE BLIVANDE %-5 L¤NDERNA LIGGER RUNT PROCENT %-5 L¤NDERNAS GE NOMSNITT DRAS SAMTIDIGT UPP N¥GOT AV .EDERL¤NDERNA 0ORTUGAL OCH )RLAND D¤R TILLV¤XTEN F¶R N¤RVARANDE ¤R MYCKET SNABB SAMT AV 3PANIEN OCH )TALIEN D¤R NEDV¤XLINGEN AV INFLATIONSTAKTEN HAR SL¤PAT EFTER N¥GOT ) 4YSKLAND LIGGER L¶NE¶KNINGSTAKTEN RUNT PROCENT 3ENARE UPPGIFTER FR¥N /%#$ TYDER P¥ ATT DEN GENOMSNITTLIGA EUROPEISKA L¶NE¶KNINGSTAKTEN UNDER ¥R KAN KOMMA ATT BLI N¥GOT L¤GRE ¤N DE OVAN REDOVISADE BED¶MNINGARNA &¶R ATT UPPN¥ EN GOD SYSSELS¤TTNINGSUTVECKLING M¥STE DEN SVENSKA L¶NEKOSTNADSUTVECKLINGEN ANPASSAS TILL UTVECKLINGEN I V¥RA VIKTIGASTE KONKURRENTL¤NDER $EN DEFINITIVA L¥SNINGEN AV V¤XELKURSERNA INOM %-5 KOMMER ATT S¤TTA H¥RD PRESS P¥ DE L¤NDER VARS L¶NEUTVECKLING UNDER EN L¤NGRE TID AVVIKER FR¥N GENOMSNITTET F¶R HELA %-5 REGIONEN /M 3VERIGE L¤NGRE FRAM SKULLE V¤LJA ATT G¥ MED I %-5 KOMMER DETTA F¶RH¥LLANDE ¤VEN ATT F¥ EN DIREKT BETYDELSE F¶R DEN SVENSKA L¶NEBILDNINGEN )NFLATIONSRESTRIKTIONEN I EKONOMIN KOMMER DOCK ATT VARA FORTSATT STARK ¤VEN OM 3VERIGE V¤LJER ATT ST¥ UTANF¶R VALUTAUNIONEN %-5 BLOCKETS RELATIVA BETYDELSE VID BED¶MNINGEN AV DEN SVENSKA KONKURRENSKRAFTEN KOMMER DESSUTOM TROLIGEN ATT ¶KA OAVSETT OM VI G¥R MED ELLER V¤LJER ATT STANNA UTANF¶R %-5 6Forskarnas synpunkter på parternas förslag till åtgärder 5TREDNINGEN HAR L¥TIT ETT ANTAL FORSKARE INOM NATIONALEKONOMI STATSKUNSKAP OCH JURIDIK SKRIVA RAPPORTER SOM KAN BELYSA DE AV PARTERNA PRESENTERADE F¶RSLAGEN TILL F¶RB¤TTRINGAR AV L¶NEBILDNINGEN &ORSKARNA FICK ¤VEN MOT BAKGRUND AV SINA ERFARENHETER OCH DEN FORSKNING SOM HAR BEDRIVITS OM L¶NEBILDNING FRAMF¶RA ¥TG¤RDER $E RAPPORTER SOM FORSKARNA ¶VERL¤MNAT TILL UTREDNINGEN PRESENTERADES VID ETT SEMINARIUM I SEPTEMBER BILAGORNA Ó ) DETTA KAPITEL SAMMANFATTAS FORSKARNAS RAPPORTER 3AMMANST¤LLNINGEN BEGR¤NSAS TILL DE ASPEKTER P¥ F¶RSLAGEN SOM FORSKARNA SJ¤LVA HAR .¥GON V¤RDERING AV TYNGDEN I OCH UNDERBYGGNADEN F¶R DE OLIKA ARGUMENT SOM HAR FRAMF¶RTS HAR EJ GJORTS ) DET F¶RSTA AVSNITTET BEHANDLAS F¶RSLAGEN OM ATT MEDLARNA SKALL GES BEFOGENHET ATT AGERA TIDIGT I F¶RHANDLINGSPROCESSEN OCH ATT SKJUTA P¥ KONFLIKTER SAMT F¶RSLAGET OM F¶RL¤NGD VARSELTID &LERA AV FORSKARNA HAR DESSA TRE F¶RSLAG SAMLAT ) DE F¶LJANDE AVSNITTEN Ó BEHANDLAS F¶RSLAGEN OM TIDSM¤SSIG SAMORDNING AV F¶RHANDLINGARNA SAMMANL¤GGNING MEDLEMSOMR¶STNING ANNAN KONFLIKTL¶SNINGSMETOD BEGR¤NSAD R¤TT TILL SYMPATI¥TG¤RDER OCH INF¶RANDET AV EN PROPORTIONALITETSPRINCIP !VSLUTNINGSVIS PRESENTERAS I AVSNITT DE F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER F¶R ATT F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN SOM FORSKARNA SJ¤LVA HAR FRAMF¶RT 2APPORTERNA ¤R SKRIVNA AV GENERALDIREKT¶R 3USANNE !CKUM !GELL VID )NSTITUTET F¶R ARBETSMARKNADSPOLITISK UTV¤RDERING PROFESSOR 3TEINAR (+ARL /VE -OENE VID 3OSIAL¸KONOMISK INSTITUTT 5NIVERSITETET I /SLO PROFESSOR 2ICHARD &REEMAN VID (ARVARD 5NIVERSITY OCH . "%2 .ATIONAL "UREAU FOR %CONOMIC 2ESEARCH PROFESSOR $AVID -ETCALF VID #ENTRE FOR %CONOMIC 0ERFORMANCE ,ONDON 3CHOOL OF %CONOMICS PROFESSOR .ILS %LVANDER VID 5PPSALA UNIVERSITET PROFESSOR .IKLAS "RUUN VID 3VENSKA HANDELSH¶GSKOLAN I (ELSINGFORS OCH !RBETSLIVSINSTITUTET I 3TOCKHOLM SAMT PROFESSOR !NTOINE *ACOBS VID 4HE #ATHOLIC 5NIVERSITY OF "RABANDT I 4ILLBURG 6.1Agera tidigt, skjuta på konflikt och förlängd varselperiod De förslag, som har framförts, innebär i korthet att medlarna bör ges befogenheter att, i samråd med parterna, säkerställa att en sådan tidsplanering samt ordning för förhandling och tvistelösning kommer till stånd mellan parterna, som främjar att nya avtal träffas innan de gamla löpt ut. Vidare har föreslagits att så snart en part har varslat om konfliktåtgärder skall överläggningar ske med en riksförlikningsman, som skall kunna besluta om tvångsmedling och skjuta upp eller avbryta stridsåtgärder så länge som medlingen pågår. Förslag har dessutom framförts om att den nuvarande lagstadgade varseltiden innan konflikt får träda i kraft bör förlängas. &LERA AV FORSKARNA HAR KONSTATERAT ATT F¶RSLAGEN HAR SOM GEMENSAMT SYFTE ATT GE PARTERNA TILLR¤CKLIGT MED TID F¶R ATT S¤KERST¤LLA ATT ALLA M¶JLIGHETER ATT P¥ FREDLIG V¤G N¥ ETT AVTAL PR¶VAS (-OENE ANSER DOCK ATT TIDSASPEKTENS BETYDELSE F¶R L¶NEBILDNINGEN I SIG KAN F¶RV¤NTAS VARA RELATIVT LITEN &REEMAN FRAMH¥LLER ATT MEDLING RENT ALLM¤NT ¤R BRA EFTERSOM DET MINSKAR RISKEN F¶R KONFLIKTER MEN DET ¤R TVEKSAMT OM MEDLING I SIG KAN ¥STADKOMMA S¥ MYCKET N¤R DET G¤LLER L¶NEBILDNINGEN I SAMH¤LLET SOM HELHET $ET FINNS ANDRA REFORMER SOM KAN F¶RMODAS HA ST¶RRE EFFEKT &LERA AV FORSKARNA MENAR ATT DET KAN HA EN VISS BETYDELSE OM MEDLARNA GES ¶KADE BEFOGENHETER ATT I SAMR¥D MED PARTERNA S¤KERST¤LLA EN TIDSPLANERING SAMT ORDNING F¶R F¶RHANDLINGAR OCH TVISTEL¶SNING SOM FR¤MJAR ATT NYA AVTAL TR¤FFAS INNAN DE GAMLA L¶PT UT %LVANDER ANSER ATT M¶JLIGHETER SOM MOTSVARAR DEM SOM FINNS I INDUSTRIAVTALET B¶R GENOM ALLM¤NT H¥LLNA FORMULE RINGAR I LAG TILLF¶RAS DET STATLIGA MEDLINGSINSTITUTET $E B¶R DOCK VARA DISPOSITIVA I F¶RH¥LLANDE TILL KOLLEKTIVAVTALSL¶SNINGAR SE VIDARE AVSNITT )NDUSTRIAVTALETS OPARTISKE ORDF¶RANDE ¤R ENLIGT %LVANDER DEN VIKTIGASTE INNOVATIONEN BLAND ARBETSMARKNADSPARTERNAS INITIATIV TILL F¶RB¤TTRINGAR $E OPARTISKA ORDF¶RANDENA KAN TR¤DA IN P¥ ETT TIDIGT STADIUM OCH AKTIVT VERKA F¶R EN FREDLIG UPPG¶RELSE $E HAR VIDAREUTVECKLAT DEN INFORMELLA F¶RST¤RKNING AV F¶RLIKNINGSMANNAINSTITUTET SOM SKETT GENOM DEN MEDLINGSVERKSAMHET SOM BEDRIVITS AV MEDLARE UNDER SENARE ¥R !CKUM !GELL FRAMH¥LLER ATT DET BLAND PARTERNA REDAN F¶REFALLER FINNAS EN AMBITION ATT STARTA F¶RHANDLINGARNA TIDIGT I SYFTE ATT F¶RS¶KA KOMMA FRAM TILL EN NY ¶VERENSKOMMELSE INNAN DET GAMLA AVTALET L¶PER UT "EFOGENHETER F¶R MEDLARE ATT TR¤DA IN TIDIGT I F¶RHANDLINGSPROCESSEN KAN SKAPA M¶JLIGHETER TILL F¶RB¤TTRINGAR AV L¶NEBILDNINGEN MEN MEDF¶R ¤VEN RISKER %LVANDER MENAR ATT EN F¶RHANDLINGSPROCESS UNDER MEDVERKAN AV MEDLARE SOM TR¤DER IN I GOD TID INNAN DET GAMLA AVTALET L¶PER UT KAN BIDRA TILL ATT UTVECKLA ETT KLIMAT AV ¶MSESIDIGHET TILLIT OCH SAMARBETSVILJA $ET KAN MINSKA RISKEN F¶R ¶PPNA KONFLIKTER OCH F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN -ETCALF P¥PEKAR ATT DET ¥ ANDRA SIDAN KAN FINNAS EN RISK F¶R ATT DE AVTAL SOM SLUTS INTE INNEH¥LLER L¶SNINGAR SOM P¥ ETT EFFEKTIVT S¤TT BIDRAR TILL EN SNABB PRODUKTIVITETSTILLV¤XT OM PARTERNA I F¶R H¶G GRAD F¶RLITAR SIG P¥ MEDLARNAS AGERANDE F¶R ATT L¶SA INTRESSEKONFLIKTER AGERANDE I SIG KAN GE UPPHOV TILL EN MER D¤MPAD NOMINELL L¶NEUTVECKLING ¤R INTE MYCKET VUNNET UR SYSSELS¤TTNINGSSYNPUNKT OM PRODUKTIVITETSTILLV¤XTEN SAMTIDIGT BLIR L¤GRE 3K¤LET ¤R ATT ¶KNINGEN AV ENHETSARBETSKOSTNADEN I S¥ FALL KAN KOMMA ATT BLI FORTSATT H¶G !TT PARTERNA B¶RJAR SINA F¶RHANDLINGAR TIDIGT ¤R I SIG INGEN GARANTI F¶R ATT DE TECKNAR AVTAL TIDIGARE ¤N DE ANNARS SKULLE HA GJORT &LERA AV FORSKARNA BL A &REEMAN (-OENE FRAMH¥LLER ATT DE VERKLIGA F¶RHANDLINGARNA S¤LLAN KOMMER IG¥NG F¶RR¤N DET ¤R N¶DV¤NDIGT &ORSKNING OM MEDLING P¥ ARBETSMARKNADEN TYDER P¥ ATT F¶RHANDLARNA ALLTID TENDERAR ATT TA I ANSPR¥K HELA DEN TID SOM FINNS TILLG¤NGLIG OCH ATT MEDLINGSARBETET BLIR EFFEKTIVARE JU N¤RMARE DEN DEFINITIVA TIDSGR¤NSEN F¶RHANDLARNA KOMMER (-OENE MENAR D¤RF¶R ATT BIDRA TILL ETT EFFEKTIVARE MEDLINGSARBETE SAMTIDIGT SOM F¶RL¤NGNINGAR AV DEN TIDSPERIOD UNDER VILKEN F¶RHANDLINGARNA BEDRIVS I SIG INTE KAN F¶RV¤NTAS HA N¥GON AVG¶RANDE BETYDELSE F¶R M¶JLIGHETERNA ATT N¥ EN UPPG¶RELSE %NLIGT &REEMAN KAN INTRESSANTA EXEMPEL I DETTA AVSEENDE H¤MTAS FR¥N AVTALSF¶RHANDLINGARNA P¥ DEN AMERIKANSKA ARBETSMARKNADEN $¤R INLEDER PARTERNA OFTA F¶RHANDLINGARNA FLERA M¥NADER INNAN DET GAMLA AVTALET L¶PER UT $ET KR¤VS DOCK INTE S¤LLAN HOT OM STREJK OCH LOCKOUT F¶R ATT F¶RHANDLINGARNA SKALL KOMMA IG¥NG P¥ ALLVAR 6AD G¤LLER F¶RSLAGEN OM R¤TTEN ATT SKJUTA P¥ STRIDS¥TG¤RDER OCH L¤NGRE VARSELTIDER FRAMH¥LLER (-OENE ATT DE GER MEDLARNA ¶KADE M¶JLIGHETER ATT KOORDINERA F¶RHANDLINGARNA INOM OLIKA BRANSCHER 3TRIDS¥TG¤RDERNA KAN DESSUTOM F¥ MINDRE SKADLIGA EFFEKTER OM DE SOM KONFLIKTEN SL¥R EMOT F¥R L¤NGRE TID P¥ SIG ATT F¶RBEREDA SIG INF¶R KONFLIKTEN !CKUM !GELL FRAMH¥LLER ATT DESSA F¶RSLAG ¤VEN KAN ¶KA INCITAMENTEN HOS PARTERNA ATT L¶SA KONFLIKTEN P¥ EGEN HAND OM PARTERNA UPPFATTAR MEDLING SOM ETT HOT %LVANDER ANSER ATT M¶JLIGHETERNA ATT TVINGA PARTERNA TILL MEDLING B¶R LAGF¤STAS I F¶RTYDLIGAD FORM $ET B¶R FINNAS EN M¶JLIGHET TILL UPPSKOV AV EN VARSLAD KONFLIKT S¥SOM I INDUSTRIAVTALET $ET B¶R DOCK INTE FINNAS N¥GON R¤TT F¶R MEDLAREN ATT AVBRYTA P¥G¥ENDE STRIDS¥TG¤RDER !NDRA FORSKARE ¤R TVEKSAMMA TILL F¶RSLAGENS EFFEKTER MEN FRAMH¥LLER ATT DET I VISSA SEKTORER KAN FINNAS N¥GOT ATT VINNA MED ATT BEORDRA UPPSKOV MED STRIDS¥TG¤RDER &REEMAN MENAR ATT PARTERNA TROLIGEN KOMMER ATT KALKYLERA IN UPPSKOVET I TIDSPLANEN F¶R F¶RHANDLINGEN S¥ ATT TIDEN F¶R F¶RHANDLINGEN UTSTR¤CKS MED UPPSKOVSTIDEN "RUUN FRAMH¥LLER ATT DET I SIG INTE FINNS N¥GRA SAKLIGA SK¤L SOM TALAR EMOT BEFOGENHETEN ATT SKJUTA P¥ STRIDS¥TG¤RDER MEN ATT DET FINNS EN RAD TEKNISKA OCH R¤TTSLIGA FR¥GOR SOM KAN DISKUTERAS $ET G¤LLER BL A VEM SOM SKALL FATTA BESLUTET SAMT HUR L¤NGE OCH UNDER VILKA F¶RUTS¤TTNINGAR STRIDS ¥TG¤RDERNA F¥R SKJUTAS UPP "RUUN MENAR ATT DET B¶R VARA F¶RLIKNINGSMANNEN SOM GES I UPPGIFT ATT BED¶MA BEHOVET AV ETT UPPSKOV 4IDEN F¶R UPPSKOV B¶R VARA H¶GST DAGAR ) SYNNERHET OM F¶RHANDLINGSTABELLEN SAMORDNAS KAN M¥NGA MEDLINGSUPPDRAG KOMMA SAMTIDIGT VILKET TALAR F¶R ATT TIDEN INTE B¶R VARA ALLTF¶R KORT &¶RLIKNINGSMANNEN B¶R GES EN L¥NGTG¥ENDE FRIHET ATT PR¶VA F¶RUTS¤TTNINGARNA 5PPSKOV B¶R I VART FALL BETINGAS AV N¥GOT BEHOV SOM ANSLUTER TILL MEDLINGSVERKSAMHETEN 6ARSELSKYLDIGHETEN B¶R ¤VEN OMFATTA S¥DANA ¥TG¤RDER SOM INTE INNEFATTAS I DET URSPRUNGLIGA VARSLET /M MEDLARNA GES ¶KADE BEFOGENHETER ¤R DET ENLIGT !CKUM !GELL VIKTIGT ATT DET FINNS TYDLIGA REGLER F¶R MEDLARNAS VERKSAMHET /M MEDLAREN PRIM¤RT SKALL SE TILL SAMH¤LLSEKONOMISKA INTRESSEN S¥ B¶R HAN HON INTERNALISERA DE NEGATIVA EXTERNA EFFEKTER T EX ¶KAD ARBETSL¶SHET OCH D¤RAV H¶JDA SKATTER SOM KAN UPPST¥ VID F¶R H¶GA L¶NE¶KNINGAR $ET ¤R VIDARE V¤RT ATT BETONA DEN PEDAGOGISKA ROLL SOM ETT F¶RST¤RKT MEDLINGSINSTITUT SKULLE KUNNA HA F¶R ATT UPPN¥ SAMSYN HOS ARBETSMARKNADENS PARTER OM VAD DEN SVENSKA ARBETSMARKNADEN T¥L I FORM AV H¶JDA L¶NER UTAN NEGATIVA SYSSELS¤TTNINGSEFFEKTER -AN KAN ENLIGT !CKUM !GELL DRA PARALLELLER TILL DEN ROLL SOM CHEFEN F¶R EN OBEROENDE RIKSBANK HAR $ET INNEB¤R BL A ATT MAN M¥STE TA ST¤LLNING TILL UNDER VILKA F¶RUTS¤TTNINGAR EN MEDLARE SKALL KUNNA AVS¤TTAS -AN B¶R ¤VEN FUNDERA ¶VER VILKA INCITAMENT MEDLARE HAR ATT SE TILL HELA EKONOMINS INTRESSE OCH HUR MAN GARANTERAR MEDLARNAS OBEROENDE OCH MEDLARNAS F¶RTROENDE HOS ARBETSMARKNADENS PARTER $ET ¤R ENLIGT !CKUM !GELL SLUTLIGEN VIKTIGT ATT ¤VEN BEAKTA DE SAMMANTAGNA KONSEKVENSERNA AV DE OLIKA F¶RSLAG SOM HAR FRAMF¶RTS /M T EX R¤TTEN ATT SKJUTA P¥ VARSLADE STRIDS¥TG¤RDER PARAS MED SLUTBUDSMETODEN HAR MAN I PRAKTIKEN BER¶VAT DE FACKLIGA ORGANISATIONERNA DERAS KONFLIKTR¤TT *ACOBS FRAMH¥LLER ATT STUDIER AV DEN STATLIGA MEDLINGSVERKSAMHETEN I OLIKA EUROPEISKA L¤NDER VISAR ATT DET FINNS VISSA GEMENSAMMA DRAG MELLAN DE OLIKA SYSTEMEN %TT ¤R SUBSIDIARITET $EN STATLIGA MEDLAREN BRUKAR KOMMA IN F¶RST N¤R MEDLING INTE ORDNAS P¥ ANNAT S¤TT -EDLARNA HAR S¤LLAN R¤TT ATT ANV¤NDA TV¥NGS¥TG¤RDER OCH F¶RS¶KER I ALLM¤NHET ATT F¥ TILL ST¥ND ETT SAMARBETE MED PARTERNA )BLAND F¶REKOMMER VISSA INSLAG AV TV¥NG $ET KAN G¤LLA SKYLDIGHET ATT INFINNA SIG HOS MEDLAREN ATT F¥ MEDLARBUD OFFENTLIGGJORDA ELLER ATT H¥LLA MEDLEMSOMR¶STNING OM MEDLARBUD 0¥ VISSA H¥LL ¤R DET F¶RBJUDET ATT STREJKA F¶RE MEDLING +ONVENTIONERNA P¥ OMR¥DET TILL¥TER EN AVKYLNINGSPERIOD UNDER VILKEN PARTERNA TVINGAS AVVAKTA MED STRIDS¥TG¤RDER (-OENE FRAMH¥LLER ATT F¶RSLAGEN ¤VEN KAN ANALYSERAS UTIFR¥N MODERN SPELTEORI -EDLARNA KAN SPELA EN VIKTIG ROLL N¤R DET G¤LLER ATT UNDERL¤TTA INFORMATIONSFL¶DET MELLAN PARTERNA D¤MPA ¶VERDRIVNA F¶RV¤NTNINGAR OM UTFALLET AV EN KONFLIKT SAMT ATT G¶RA DET L¤TTARE F¶R PARTERNA ATT FR¥N TIDIGARE POSITIONER &¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R DETTA ¶KAR OM MEDLARNA KOMMER IN P¥ ETT TIDIGT STADIUM I F¶RHANDLINGSPROCESSEN ) DE SPELTEORETISKA MODELLERNA ¤R HOTEN OM KONFLIKT VIKTIGA F¶R UTFALLET AV EN F¶RHANDLING /M S¥V¤L ARBETSTAGARNA SOM ARBETSGIVARNA AGERAR RATIONELLT OCH DERAS M¶JLIGHETER ATT G¶RA EN REALISTISK BED¶MNING AV DET SANNOLIKA UTFALLET AV EN KONFLIKT ¤R DENSAMMA TENDERAR DE ATT HITTA EN L¶SNING UTAN ATT HOTEN VERKST¤LLS "¥DA PARTER KAN P¥ S¥ S¤TT UNDG¥ DE H¶GA KOSTNADER SOM OFTA ¤R F¶RKNIPPADE MED KONFLIKTEN (ICKS PARADOX 'ENOM ATT BIDRA TILL ETT SAKLIGT INFORMATIONSFL¶DE OCH I M¶JLIGASTE M¥N MOTVERKA DEN ASYMMETRI SOM KAN FINNAS I TILLG¥NGEN TILL SAKLIG INFORMATION KAN MEDLARNA MEDVERKA TILL ATT ¶VERENSKOMMELSER TR¤FFAS P¥ FREDLIG V¤G ) SITUATIONER D¤R PARTERNA BUNDIT UPP SIG H¥RT VID SINA RESPEKTIVE POSITIONER KAN MEDLARNA DESSUTOM IBLAND UNDERL¤TTA EN L¶SNING AV KONFLIKTEN GENOM ATT TA P¥ SIG EN DEL AV DEN KRITIK MOT KOMPROMISSF¶RSLAGET SOM ANNARS SKULLE HA RIKTATS MOT F¶RHANDLARNA 6.2Tidsmässig samordning av förhandlingarna Förslaget innebär i korthet att samtliga nya riksavtal om löner och allmänna anställningsvillkor bör sluta vid ett gemensamt datum. Det bör prövas vilka ytterligare åtgärder som behövs för att åstadkomma en tillräcklig grad av samordning mellan avtalsperiodernas längd. ) DE RAPPORTER SOM FORSKARNA HAR ¶VERL¤MNAT TILL UTREDNINGEN FRAMH¥LLS ATT DET KNAPPAST FINNS R¤TTSLIGA M¶JLIGHETER ATT F¶RBJUDA PARTERNA ATT TR¤FFA AVTAL F¶R ANNAN TID ¤N DE SJ¤LVA ¶NSKAR 4IDSM¤SSIG SAMORDNING KAN D¤RF¶R BARA ¥STADKOMMAS AV PARTERNA SJ¤LVA "RUUN MENAR ATT DET ¤VEN KAN ST¤LLAS IFR¥GA HURUVIDA DET ¤R REALISTISKT ELLER INTE ATT I FRAMTIDEN UPPR¤TTH¥LLA DEN GRAD AV CENTRALISERING AV F¶RHANDLINGSSYSTEMEN SOM EN TIDSM¤SSIG SAMORDNING F¶RUTS¤TTER %LVANDER MENAR ATT MEDLARNA EMELLERTID B¶R HA M¶JLIGHET ATT ERBJUDA PARTERNA EN BRED FRIVILLIG SAMORDNING AV AVTALSPERIODERNAS L¤NGD %N F¶RUTS¤TTNING F¶R ATT TIDSM¤SSIGT SAMORDNADE F¶RHANDLINGAR SKALL GE UPPHOV TILL N¥GRA POSITIVA EFFEKTER P¥ L¶NEBILDNINGEN ¤R ENLIGT &REEMAN ATT N¥GON BRANSCH ELLER SEKTOR TILL¥TS S¤TTA EN NORM F¶R ¶VRIGA DELAR AV ARBETSMARKNADEN GENOM ATT SLUTA AVTAL F¶RE ¶VRIGA I EN AVTALSR¶RELSE 0ARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN B¶R D¤RF¶R KOMMA ¶VERENS OM VEM SOM SKALL G¥ F¶RST /M DET UPPKOMMER OKLARHETER KRING FR¥GAN OM VILKEN BRANSCH SOM S¤TTER BLI SV¥RT ATT UPPN¥ NYA ¶VERENSKOMMELSER SNABBT OCH FREDLIGT