sou · GMB386 · 1999-01-01 00:00:00 — 6DPDUEHWH ± LQWH ELVWnQG Redan från starten har de svenska insatserna i Central- och Öst- varit inriktade på samarbete, kunskapsutveckling och erfaren- hetsutbyte. Det långsiktiga målet är att bygga upp ett fungerande och reguljärt grannlandssamarbete på alla nivåer. Under den genomgripan- de omvandlingsprocess som de nya demokratierna i genomgår har dessa självfallet ett stort behov av stöd från och andra europeiska grannländer. Det rör sig dock om ett stöd . Det långsiktiga målet är , vilket regeringen betonar, ett bestående och reguljärt samarbete grannländer 'HQ VYHQVND SROLWLNHQ 19 Det är först när vi kommit dithän som förutsättningarna finns för att förverkliga visionen om en dynamisk nordeuropeisk region. En fungerande rättsstat är inte bara en förutsättning för att åstadkomma en demokratisk samhällsutveckling. Rättsstaten med en fungerande och effektiv förvaltning är också en viktig förutsättning för att skapa tillväxt och ekonomisk utveckling. Regeringen har successivt lyft fram betydelsen av demokrati och mänskliga rättigheter i det svenska utvecklingssamarbetet, oavsett var i världen detta bedrivs. I en skrivelse (skr. 1997/98:76) som behandlades av redovisar regeringen strategin för att ytter- ligare öka insatserna inom detta område. Insatserna för ökad demokrati och respekt för mänskliga rättigheter spänner över ett brett fält och be- rör många samhällssektorer. Det handlar bl.a. om att utveckla det civila samhället med en mångfald av demokratiska organisationer, etablering av fria och oberoende media, effektiva demokratiska institutioner och procedurer som val och parlament samt sist men inte minst att man har en väl fungerande rättsstat. Rättsväsendet är ett av de områden som regeringen lyfter fram som strategiskt viktigt för att åstadkomma en demokratisk utveckling och en ökad respekt för mänskliga rättigheter. Denna prioritering av rätts- väsendets insatser återfinner man också i regeringens proposition angående utvecklingssamarbetet i (prop. 1997/98:70). Regeringen konstaterar att EU-medlemskapet ställer höga krav på en väl fungerande rättslig infrastruktur och ett effektivt rätts- väsende. Därför är insatser på detta område av stor betydelse för kandi- datländernas allmänna förmåga att leva upp till de krav som ett EU- medlemskap ställer. Det svenska stödet bör avse såväl rutiner och arbetsätt som attityder och förhållningssätt. Insatserna bör också vara relativt långsiktiga och omfatta hela rättskedjan med ett helhets- perspektiv på rättsproblematiken. Sammanlagt har till och med avsatt för bilateralt utvecklingssamarbete med länderna i . Sedan blivit medlem i EU har vi dessutom bidragit till EU:s samarbetsprogram med , Phare och Tacis. Medräknat dessa bidrag blir det totala 20 'HQ VYHQVND SROLWLNHQ Värt att notera är att insatserna i ligger utanför biståndsbudgeten. I årets ekonomiska vårproposition (prop. 1997/88:150) föreslår regeringen en ram för samarbetsprogrammet på , vilket ligger på ungefär samma nivå . Därutöver kommer också bidrag till EU:s budget för utvecklingsinsatser i området som varit . 2.3Kanalisering av anslagen till utvecklingssamarbetet har en samordnande roll för utvecklingssam- arbetet med . Anslagen för det bilaterala arbetet fördelas mellan , , samt, , . Utöver dessa anslag tillkommer bidrag till EU:s program. 6LGD DQVYDUDU I|U GHQ VW|UUH GHOHQ Av de 800 miljoner som det bilaterala samarbetet med omfattar ansvarar Sida för den större delen eller . Handläggningen inom Sida sker på en särskild avdelning, Sida-Öst, som bildades . då uppgifterna från bl.a. BITS och , och SIDA. Genom denna samordning har möjligheterna ökat till kraftsamling, flexibilitet och effektivitet inom utvecklingssamarbetet. De verksamheter som finansieras via Sida spänner över ett brett fält. Insatserna omfattar allt från institutionellt stöd på det ekonomiska och sociala området och näringslivsfrämjande insatser till demokratistöd, miljöinvesteringar och insatser för ökad kärnkraftssäkerhet. Sida utför inget eget lokalt arbete i samarbetsländerna. Tonvikten ligger i stället på förmedling. Utifrån de behov som finns i samarbets- länderna kan Sida hjälpa till med att anskaffa erforderlig kompetens i form av samarbetspartners (myndigheter, institutioner, organisationer, företag). Sida är normalt sett inte kontraktspart. Under förutsättning att Sida beslutar sig för att stödja en insats är det i så fall fråga om en finansiering av ett kontrakt eller avtal som slutits mellan samarbets- landet och en samarbetspartner. 'HQ VYHQVND SROLWLNHQ 21 Sidas arbete styrs utifrån de uppdrags- och målformuleringar som fastställts av regeringen i form av regleringsbrev, land- och sektor- strategier samt handlingsprogram. Genom sin lokala kännedom och genom löpande uppföljning och utvärdering har Sida ackumulerat en kunskap som gör det möjligt att styra insatserna på ett effektivt sätt, med den helhetssyn som är nödvändig för allt utvecklingssamarbete. En viktig uppgift för Sida är också att samarbeta med andra bi- ståndsgivare. Det räcker inte att bedöma de svenska insatserna isolerat. Den helhetssyn som ligger bakom landstrategierna kräver en sam- ordning också med andra biståndsgivare. 8WULNHVGHSDUWHPHQWHW DQVYDUDU I|U GHW VlNHUKHWVIUlPMDQGH VW|GHW Drygt 200 miljoner av det bilaterala stödet hanteras inom regerings- kansliet. Dessa medel är uppdelade på tre separata anslagsposter; säkerhetsfrämjande stöd, multilateralt stöd samt ett anslag till rege- ringens disposition. Regeringen fattar beslut i varje enskilt ärende och svarar för beredningen. Det säkerhetsfrämjande stödet kan användas för insatser i hela , men särskild prioritet ges insatser i närom- rådet, främst i de baltiska staterna men också i och i de nord- västra delarna av inklusive . Insatserna avser stöd för att stärka demokratins och rättsstatens institutioner, bekämpande av icke-militära säkerhetshot som t.ex. organiserad brottslighet och flyktingsmuggling, olaga hantering av vapen och kärnämnen. Inom för- svarsområdet prioriteras utbildnings- och rådgivningsinsatser. Stödet samordnas av en interdepartemental arbetsgrupp under ledning av bi- trädande statssekreteraren i . har totalt 300 miljoner utgått i säkerhetsfrämjande stöd. budget anslås 85 miljoner. Huvuddelen av samarbetet har gällt de tre baltiska länderna och omfattar bl.a. stöd till säkerhets- politisk kompetensutveckling, kust- och gränsbevakning, sjö- och luft- fart, polis, tull, civilförsvar och räddningstjänst. har också bi- stått de baltiska staterna att b ygga upp försvarsmakter under demokra- tisk kontroll. En del av stödet har använts för att öka de baltiska stater- nas förmåga att delta i PFF-samarbetet (Partnerskap för fred). budget finns också ett anslag till multilateralt stöd på . Inom ramen för det samarbete som bedrivs av interna- organisationer finns det behov av vissa särskilda satsningar. Regeringen vill ha en handlingsfrihet att aktivt kunna stödja angelägna 22 'HQ VYHQVND SROLWLNHQ Från detta anslag har exempelvis regeringen finansierat deltagande i . Slutligen finns en post på 78 miljoner till regeringens disposition. Med hänsyn till den snabba utvecklingen i länderna i Central- och Öst- är det nödvändigt att reservera obundna medel. Exempel på in- satser som har finansierats över denna post är hantering av radioaktivt avfall i , EU-relaterade stödinsatser för associationsländerna samt medel till i . roll som beredningsorgan för det säkerhets- främjande stödet kommer att minska. Regeringen kommer att delegera beredning och beslut avseende en del av insatserna till Sida. Rege- ringen kommer att ta ställning till vilka delar av stödet som skall dele- geras samt formerna för detta . (8 V SURJUDP DOOW YLNWLJDUH Det svenska bidraget till EU:s budget för utvecklingsinsatser i har uppgått till 335 miljoner . Det samlade stödet från EU uppgår till mycket betydande belopp och unionen är utan jämförelse den störste givaren i de berörda länderna. EU-stödet kanaliseras genom de särskilda programmen Phare och Tacis. Phare, som riktar sig till alla de centraleuropeiska länderna, och delar av , har en budget på . Tacis, som riktar sig till länderna inom OSS och , har en årlig budget på . Mer- parten av Phares medel, , går till direkta investeringsstöd medan förutses gå till institutionsuppb yggnad. Ytterligare medel kommer att satsas på kandidatländerna . Rätts- och inrikesfrågor är ett av fyra prioriterade områden i det sk. Twinningprogrammet som syftar till att möta kraven i Accession Partnership, dvs. EU:s bedömning av vilka krav som måste uppfyllas för medlemskap. EU:s program har kritiserats från en mängd olika håll. Kritiken har framför allt gällt den långsamma hanteringen och den låga utnyttjande- graden av medlen. Inte minst från mottagarländerna har man kunnat notera en tilltagande kritik mot omfattande konsultinsatser av kartlägg- ningskaraktär som inte har resulterat i genomförbara projekt. Från svensk sida har vi, i likhet med många andra, kritiska syn- punkter framför allt vad avser Phare. Regeringen kommer därför att verka för att EU:s insatser vidareutvecklas och effektiviseras. Rege- ringen menar dessutom att det finns anledning till en viss optimism i detta avseende. har fått genomslag för vissa prioriteringar i 'HQ VYHQVND SROLWLNHQ 23 EU:s samarbetsprogram, exempelvis avseende rättsligt- och inrikes- samarbete, miljöfrågor, gränsöverskridande samarbete och det ökade engagemanget i Östersjö- och Barentsregionerna. Regeringens bedömning är att EU-programmen kommer att öka i betydelse. I samband med utvidgningsarbetet kommer framför allt Phare-insatserna att kunna spela en viktig roll och medlemsländerna kommer då också att få ett större inflytande över programmens utform- ning. Mot bakgrund av den vikt som regeringen lägger vid europaintegra- tionen är det nödvändigt att de svenska bilaterala insatserna samordnas bättre med Phare. Det är också regeringens ambition att de svenska engagemangen i Phare-projekten skall öka väsentligt. 3 Insatserna inom rättsområdet Utvecklingssamarbetet inom rättsområdet utgör volymmässigt en mycket liten andel av det totala svenska stödet till Central- och Öst- . I pengar räknat rör det sig om för hela . Detta skall ställas mot anslaget för det totala svenska bilaterala stödet som uppgick till 6.500 miljo- ner. Rättsområdet svarade alltså för en procent av de samlade svenska insatserna. Kostnaderna är emellertid ett dåligt mått för att värdera insatserna inom rättsområdet. Rättsområdets mycket strategiska betydelse för ut- vecklingen av demokrati och välstånd går inte att mäta i kronor och ören. Framför allt vore det orimligt att jämföra krona för krona med andra insatser. Ett annat och mera offensivt sätt att uttrycka det är att vi med ganska blygsamma medel, rent kostnadsmässigt, kan uppnå be- tydande effekter på utvecklingen i ett samarbetsland om insatserna sker inom rättsområdet. En satsning på rättsområdet är m.a.o. strategisk. Även om kostnaderna är ett trubbigt mått, så kan de ändå vara an- vändbara i en mera avgränsad mening, nämligen om man vill följa ut- vecklingen av insatserna inom rättsområdet över tiden. Eftersom rege- ringen så tydligt har fastslagit att insatserna inom detta område skall öka , är det viktigt att ha någon utgångspunkt att mäta från. Av de totala insatserna på 66 miljoner inom rättsområdet svarar rättsväsendet för merparten eller 53 miljoner. Kostnaden för den svenska andelen av uppgår till 10 miljo- ner och resterande del av stödet har gått till olika icke-statliga organi- sationer. .XQVNDSV|YHUI|ULQJHQ |NDU som samarbetet har pågått har rättsväsendets myndigheter genomfört insatser till en sammanlagd kostnad av 53 mil- joner kronor. Den verkliga kostnaden ligger ca 14 miljoner högre efter- som myndigheterna först har fått full kostnadstäckning 26 ,QVDWVHUQD LQRP UlWWVRPUnGHW för sina insatser. I de följande diagrammen har vi dock bortsett från dessa 14 miljoner och redovisar endast de anslag som har utgått från UD och Sida. 5lWWVYlVHQGHWV LQVDWVHU L gVWHXURSD Ser man enbart till totalsiffrorna, skulle rättsväsendet ha mins- kat sitt engagemang under den senaste programperioden. Totalsiffrorna ger emellertid inte en rättvis bild av verksamheten. Under de inledande fanns en mycket kraftig tonvikt på utrustning. av polisens totala insatser bestod av utrustning som exempelvis begagnade bilar, datorer, kriminalteknisk utrustning samt radiokommunikationssystem. Tonvikten på utrustning var naturlig av flera skäl. I grunden fanns ett mycket stort behov i mottagarländerna, eftersom man vid den tid- punkten led en brist även på de mest elementära områdena. Från svensk sida ville man komma igång snabbt med insatserna och då var det mest effektivt att satsa just på en modernisering av utrustningen. Initialt fanns också en osäkerhet både på mottagarsidan och från svensk sida hur de mera långsiktiga behoven såg ut. har insatserna ändrat karaktär. De mest skriande bristerna på utrustningssidan förefaller nu ha blivit avhjälpta. Både mottagare och givare har börjat tänka mer långsiktigt, och är så gott som samtliga insatser inriktade på kunskapsöver- föring och utbildning. Det enda undantaget härvidlag är att polisens insatser i fortfarande så gott som uteslutande handlar om leveranser av utrustning. ,QVDWVHUQD LQRP UlWWVRPUnGHW 27 En mera rättvis bild av hur verksamheten har utvecklats över tiden får man alltså om siffrorna rensas för utrustningsleveranser. Kvar blir då de insatser som handlar om kompetensöverföring och kunskapsupp- byggnad, dvs. de personalmässigt mera resurskrävande insatserna som kommer att dominera utvecklingssamarbetet framöver. Som framgår av nedanstående diagram har rättsväsendet nu kommit över uppb yggnads- fasen och ligger insatserna på en väsentligt högre nivå än något . Siffrorna för avser dessutom enbart de pro- jekt som är beslutade t.o.m. juni månad. En helårsprognos landar ca 3-5 miljoner högre. 5lWWVYlVHQGHWV LQVDWVHU L gVWHXURSD NXQVNDSV|YHUI|ULQJ Om man fortfarande håller sig enbart till de insatser som rör kun- skapsöverföringen, kan man konstatera att Polisen och Kriminalvården tillsammans svarar för av rättsväsendets engagemang. 28 ,QVDWVHUQD LQRP UlWWVRPUnGHW 5lWWVYlVHQGHWV LQVDWVHU L gVWHXURSD NXQVNDSV|YHUI|ULQJ har haft löpande kontakter med de baltiska staternas justitie- och inrikesministerier. Initiativ till att de rättsvårdande myndigheterna kunde engagera sig i olika insatser på rättsområdet togs , och tanken var då att det var myndig- heterna som skulle vara genomförare. Regeringen betonar nu inför den kommande programperioden att de svenska insatserna bör omfatta hela rättskedjan med ett helhetspers- pektiv på rättsproblematiken (prop. 1997/98:70). Någon sådan sam- manhållen insats från rättsväsendet har inte existerat. Med något enstaka mindre undantag har samtliga insatser skett myndig- hetsvis. Bortsett från en mindre insats i har heller inte Justitie- departementet varit involverat i samarbetet i någon mer organiserad form, även om man deltagit i ett antal mindre aktivi- teter i form av seminarier och rådgivningsinsatser. Även när man analyserar insatserna myndighetsvis är det i många fall svårt att se någon entydig linje i engagemangen: ·Polisens största och mest långvariga engagemang är . Tillsammans med polishögskolorna i de övriga nordiska länderna har den svenska be- drivit en omfattande utbildningsverksamhet som är gemensam för de baltiska länderna. I övrigt har polisen genomfört insatser före- trädesvis inom områden som immigrationskontroll, narkotika och kriminalteknik. Relativt många av engagemangen är förhållandevis små och utspridda. ,QVDWVHUQD LQRP UlWWVRPUnGHW 29 ·Kriminalvårdsstyrelsen är den av myndigheterna som har haft den mest strukturerade verksamheten. Det viktigaste skälet är att deras insats bygger på kartläggning av hur fängel- serna i uppfyller internationella konventioner. Med denna kartläggning som bas har KVS etablerat ett lång- siktigt samarbete mellan s.k. tvillinganstalter i och de bal- tiska staterna. KVS har också inlett ett samarbete för att bygga upp en personalutbildning för fängelsepersonal. ·Domstolsverket inledde ett samarbete med respektive Lett- land . Riksåklagaren anslöt till detta samarbete , då också samarbetet med inleddes. Insatserna, som främst bestod av seminarier och besöksutbyten, har dock varit av liten omfattning. Den sammanlagda kostnaden 1996 ligger på ca . och fram har inga insatser gjorts. slöts avtal om ett samarbete mellan och respektive avseende utveckling av domstolsorganisationen. ·Riksåklagaren och inledde gemen- samt ett samarbete med sina lettiska motsvarigheter avseende narkotikabekämpning. Den första insatsen som ägde rum omfattade en utbildningsdel och en praktisk del med fallstudier. ·Justitiedepartementets enda formaliserade insats är ett sam- arbete med det estniska . Det handlar om ett utbyte exempelvis i form av praktiktjänstgöring och rådgivning. Genomförandet har påbörjats . Sida finansierar den inledande fasen med . ,QVDWVHUQD L GH EDOWLVND VWDWHUQD GRPLQHUDU Rättsväsendets insatser är mycket starkt koncentrerade till de baltiska staterna. Av de 53 miljoner som rättsväsendet totalt har erhållit i anslag har 48 miljoner eller avsett insatser i , och . 30 ,QVDWVHUQD LQRP UlWWVRPUnGHW 5lWWVYlVHQGHWV LQVDWVHU L gVWHXURSD NXQVNDSV|YHUI|ULQJ är den enda myndigheten inom rättsväsendet som över huvud taget engagerat sig utanför de tre baltiska staterna och då rör det sig om enstaka projekt i och . Insatserna i Ryss- land har enbart handlat om finansiering av utrustning. Även mellan de olika baltiska staterna finns skillnader. och har stått för merparten av samarbetsprojekten medan utvecklingen i varit långsammare. har dock flera projekt startats i och det finns skäl att tro på en jämnare fördel- ning av de framtida insatserna. Merparten av den stora gemensamma kostnaden för de baltiska staterna avser , den gemensamma utbildningssatsningen från de nordiska länderna inom polisområdet. Det svenska samarbetet med länderna i har bedrivits på bred front, och ett stort antal myndigheter och organisationer har varit engagerade. Kommittén har haft kontakter med ett antal av dessa för att undersöka i vad mån deras erfarenheter kan vara av intresse för rättsväsendets myndigheter i deras fortsatta arbete. Framför allt har vi intresserat oss för hur samarbetet har organi- serats och finansierats. Vi har valt att särskilt studera sex verksamheter med sinsemellan mycket olikartade sätt att lägga upp arbetet. Ut- gångspunkten har alltså varit att få ett allsidigt underlag; vi har därvid inte beaktat huruvida just dessa sex verksamheters arbetssätt kan anses vara representativa eller ej för det svenska utvecklingssamarbetet i stort. De sex myndigheter/verksamheter vi studerat presenteras kortfattat nedan, för en fylligare presentation hänvisas till bilaga 1. 6ZHGLVK ,QWHUQDWLRQDO 3URMHNW 1XFOHDU 6DIHW\ 6,3 SIP är en operativt självständig enhet inom Statens kärnkraftsinspek- tion (SKI). Stödet inom kärnkraftsäkerhetsområdet har till riktats till i . Totalt har , via SIP, satsat nästan 230 miljoner på att förbättra säkerheten i . Insatserna omfattar tre områden. ·Myndighetssamarbete som syftar till att bygga upp en fungerande kontrollmyndighet och att utveckla det legala ramverket för driften. ·Industrisamarbete i form av teknikstöd och kunskapsöverföring. ·Tekniska förbättringar av säkerhetskaraktär i form av anläggnings- investeringar. SIP har sammanlagt nio anställda som driver verksamheten, svarar för kontakterna med mottagarna samt sköter de upphandlingar som är aktu- ella. Övriga delar av SKI är inte involverade i samarbetet. Anslagen till SIP:s verksamhet kommer från Sida men fastställs av regeringen i Sidas regleringsbrev. Anslagen är baserade på den årliga budget som SIP presenterar. Den löpande verksamheten med de olika beslut som krävs hanteras helt av SIP. Inom SNV har ett särskilt Östeuropaprojekt bildats för att hantera ut- vecklingssamarbetet. har projektet erhållit anslag på sammanlagt . SNV:s insatser syftar till ·att stödja mottagarländernas ministerier/myndigheter så att de kan utveckla en effektiv miljöorganisation ·att stödja länderna i deras arbete för att kunna leva upp till interna- åtaganden ·att biträda länderna i anpassningen av lagar och förordningar till EU:s krav. Projektledningen består av ett mindre sekretariat på sammanlagt tre personer. För att genomföra de olika insatserna engageras företrädesvis personal från . Kostnaderna för SNV:s Östeuropaprojekt täcks av anslag från Sida men fastställs av regeringen i Sidas regleringsbrev. Utbetalningen av anslaget sker årsvis baserat på projektets budget. De löpande besluten i projektet tas i en styrgrupp bestående av de ledande befattningshavarna på samt en representant från Sida. *HQHUDOWXOOVW\UHOVHQ *76 bedriver GTS ett utvecklingssamarbete med den lettiska tullen. Projektet förväntas vara slutfört . Den totala kostnaden har för hela perioden beräknas till . GTS insatser är uteslutande inriktade på utbildning och målet är att bygga upp ett komplett utbildningssystem för de 1800 anställda i den lettiska tullen. Det handlar bl.a. om grundläggande utbildning av tulltjänstemän, utbildning av lärare samt chefs- och ledningsutveckling. Som grund för samarbetet har Generaltulldirektören på den uppdrag tecknat avtal med det lettiska finansministeriet i två omgångar. För att genomföra och leda insatserna har en gemensam projektgrupp bildats. Från lettisk sida ingår bl.a. skatteministern och generaldirektören för tullen. Från svensk sida ingår fyra chefer från GTS samt den svenske projektledaren (tullens utbildningschef). GTS Lettlandsprojekt finansieras via UD:s medel för säkerhets- främjande insatser. Medlen har utbetalats till tullen i två omgångar i samband med avtalens undertecknande, då det också har funnits detal- jerade projektplaner. 6WDWLVWLVND &HQWUDOE\UnQ 6&% () som är en resultatenhet inom SCB bedriver en omfattande tjänsteexport. Verksam- heten som bedrivs på affärsmässiga grunder har en årlig omsättning på . Den viktigaste marknaden för ICO är ut- vecklingsländer i tredje världen, endast en fjärdedel av omsättningen är hänförbar till . ICO:s engagemang är vanligtvis mycket långvariga eftersom de oftast handlar om institutionsuppb ygg- nad. I är däremot insatserna kortare och det handlar vanligt- vis om delprojekt består av sju personer som hanterar övergripande frågor som marknadsföring, anbudsförfaranden, reseplanering och fak- turering. Konsulter för att genomföra de enskilda uppdragen hämtas från SCB:s olika enheter. ICO lämnar offerter på de insatser som man bedömer vara intres- santa, ibland är insatserna direktupphandlade och ibland är det fråga om normal anbudsupphandling. Alla uppdrag är dock biståndsfinansie- rade. omsättningen är betald av Sida medan resterande del kommer från olika internationella biståndsorgan. +lOVR RFK VMXNYnUGHQV gVWHXURSDNRPPLWWp g(. ÖEK är en ideell förening med ca 30 medlemmar (statliga myndigheter, vård- och personalorganisationer samt enskilda personer med anknytning till svensk hälso- och sjukvård). ÖEK:s insatser är avsedda att vara ett stöd för hälso- och sjukvård samt angränsande sociala verksamheter. Man bedriver också ett psykiatriskt utvecklingsarbete. I bedrivs dessutom ett fysisk, psykiskt och socialt rehabiliteringsarbete. har ÖEK inte drivit några egna projekt. Det är i stället de olika medlemmarna (myndigheter, landsting, enskilda läkare) som har stått för utförandet och för detta har man sökt bidrag från ÖEK. Före- ningens roll har alltså varit finansiärens. Antalet beviljade bidrag (exkl. Bosnien) för uppgick till drygt 300. Flertalet bidrag ligger i storleksklassen 10.000 – ; genomsnittsbeloppet ligger på . Vanligtvis täcker bidragen kostnaderna för resor och logi. Övriga kostnader förväntas medlemmarna stå för själva. Insatserna har alltså ett utpräglat gräsrotsperspektiv där enskilda medlemmar är både initiativtagare och utförare. ÖEK disponerar ca på årsbasis.