sou · GMB331 · 1999-01-01 00:00:00 — För barn med psykiska/psykosociala problem finns i flera kommu- ner särskilda undervisningsgrupper, t.ex. skoldaghem. Uppskattnings- vis finns ca 100 skoldaghem eller motsvarande i landet och antalet ökar (S:t Örjans specialenhet i ). +OSTNADEN PER BARN ELLER INSATS Kostnaden per elev och år är i och i gymna- sieskolan. Det föreligger dock stora skillnader mellan kommunerna. För varierar elevvårdskostnaden mellan /elev och /elev. &¶R¤NDRINGAR ¶VER TID Kostnader för elevvård har använts som mått på förebyggande insatser inom skolan. Kostnaderna för elevvård fördelat på antal inskrivna ele- ver i grund- resp. gymnasieskola presenteras i tabellerna 7.10 och 7.11. 4ABELL !NDEL AV TOTALA KOSTNADER SOM GICK TILL ELEVV¥RD Kostnad per elev och Andel av totala elev- år (kronor) kostnaden (%) * Utöver skolläkare, skolsköterska, skolkurator och skolpsykolog omfattas även skolvärd, personlig assistent och elevförsäkringar i definitionen av elev- vård detta år. Redovisningsprinciperna har ändrats , varför uppgifterna inte är helt jämförbara. var elevvårdskostnaden högre men beräkningen inkluderade även kostnaderna för andra insatser. Uppgifter från vår enkät visar dock att kostnaderna till elevvård är större, av totala elevkost- naden. Däri ingår dessutom kostnader för specialpedagoger och elev- assistenter. 4ABELL !NDEL AV GYMNASIESKOLANS TOTALA KOSTNADER SOM GICK TILL ELEVV¥RD Kostnad per elev och år Andel av totala elevkostnaden 1,3* * Utöver skolläkare, skolsköterska, skolkurator och skolpsykolog omfattas även skolvärd, personlig assistent och elevförsäkringar i definitionen av elev- vård detta år. Redovisningsprinciperna har ändrats , uppgifterna är därför inte helt jämförbara. Kostnaderna för elevvård minskar som Till- ståndsbeskrivning 1997 visar att antalet elever i behov av särskilt stöd ökar. Utbildningen i särskolan syftar till att ge utvecklingsstörda barn och ungdomar en till varje elevs förutsättning anpassad utbildning. Den obligatoriska särskolan består av grundsärskola och träningsskola. Därefter kan eleverna välja gymnasiesärskola. var ca 13 900 elever inskrivna i samtliga huvudmäns särskolor. Av dessa gick i grundsärskolan, i träningsskola, i gymnasie- särskola samt i integrerade grupper. Samtliga huvudmäns totala kostnad uppgick till . Av detta gick till den obligatoriska särskolan och gick till gymnasiesärskolan. var ca 13 900 elever inskrivna i särskolan. Kostnaden per elev inskriven i särskola är i genomsnitt (inom obligatoriska särskolan och inom gym- nasiesärskolan). Den totala kostnaden per elev skiljer sig alltså inte mycket åt mellan den obligatoriska särskolan och gymnasiesärskolan. Elevvården utgör i genomsnitt för samtliga huvudmän av elevkostnaden; inom den obligatoriska särskolan och inom gymnasiesärskolan. I begreppet elevvård för särskolan ingår kostnader för skolhälsovård, kurator, elevförsäkringar m.m. Detta innebär att den genomsnittliga kostnaden för elevvården inom särskolan ligger på ca /elev, men den varierar mellan /elev och /elev. I många kommuner är elevantalet mycket lågt. Det är framför allt i dessa kommuner som extremt höga eller ex- tremt låga kostnader förekommer. Sammanfattningsvis är elevvårdskostnaden högre i gymnasiesär- skolan än i den obligatoriska särskolan. Inom barnomsorgen finns särskilda resurser för barn i behov av särskilt stöd. Till barn med psykiska/psykosociala problem har kommunerna rapporterat flera olika åtgärder som används för att stödja barnen och personalen. Enligt vår enkät satsar av kommunerna resurser på extra stödpersonal, dvs. personal som skall hjälpa det enskilda barnet och avlasta övrig personal. av kommunerna har svarat att de har speciella avdelningar eller särskilda grupper inom den ordinarie barnomsorgen för barn i särskilda behov. Konsultteam finns i av kommunerna. Konsultteamen ska ge personalen handledning om det uppstår svårigheter med barn som har problem. I av fallen har man svarat placering av barn, vilket innebär att man gett förtur till barnomsorgsplats, enligt 16 § SoL behov av särskilt stöd (referensen syftar på den gamla 16 § SoL, numera införd i 2 a kap. 9 § skollagen SFS 1997:1212). har svarat att man minskat eller skurit ner på antal barn i barngrupperna där det finns ett barn i behov av särskilt stöd. Av enkätsvaren framgår det dessutom att av kommunerna har tillgång till psykologer för att stödja denna barngrupp. Studier visar att (bl.a. samt en rapport från ) antalet barn inom barnomsorgen som behöver sär- skilt stöd på grund av psykiska/psykosociala problem varierar avsevärt, på enhetsnivå. Barnomsorgen beskrivs utförligare i avsnitt 6.2. Kostnaden för hela barnomsorgen uppgick till ca . Av dessa går ca , eller , till insatser för barn med psykiska/psykosociala problem. +OSTNADER PER BARN ELLER INSATS Inom barnomsorgen ges extra resurser till barn i behov av särskilt stöd, t.ex. genom resurspersonal, nedskrivning av antal barn i barngruppen. Som ett stöd till personalen i arbetet med dessa barn kan handledning av psykolog, specialpedagog eller annan kunnig person ges, eller per- sonalen kan vidareutbilda sig. Uppgift om hur många barn som bevil- jats stöd inom barnomsorgen för psykiska/psykosociala problem är svår att uppskatta, men enligt våra kommunenkäter uppgick resurserna till ca . Inom barnomsorgen finns ca 500 000 barn inskrivna (av samtliga barn i åldersgruppen). Kostnaden per barn uppgår därför till ca per barn och år. Resurserna är något större i storstäderna, och då främst i och . har publicerat en rapport om barn som be- höver särskilt stöd i barnomsorgen (1997:7). I rappor- ten delas barn i behov av särskilt stöd in i tre undergrupper, funktions- hindrade barn, barn med tal- och språksvårigheter och barn med be- teendeproblem/psykosociala problem. Rapporten visar att kommuner- nas kostnader för insatser för samtliga barn i behov av särskilt stöd var i genomsnitt i storleksordningen per heltids- inskrivet barn () i barnomsorgen. Kostnaderna fördelar sig rela- tivt jämnt för de tre grupperna, vilket innebär att insatser för barn med beteendeproblem/psykosociala problem uppskattas uppgå till en kost- nad på ca /barn. Även denna rapport visar att kostnaderna per barn är något högre i storstäderna, och då främst i och med ca /barn. Uppskattningsvis föds ca 100 000 barn och så gott som samtliga kommer i kontakt med MVC och BVC. MVC och BVC utför en viktig del av hälso- och sjukvårdens förebyggande arbete. Verksamheten är främst hälsobefrämjande och sjukdomsförebyggande, men d ess möjlig- heter till tidig upptäckt av såväl medicinska som sociala problem spelar en stor roll i barns hälsa. MVC och BVC har därmed unika möjligheter till att tidigt identifiera problem och det bedrivs omfattande psy- kosocialt förebyggande arbete. MVC/BVC:s insatser för att förebygga psykiska problem hos barn beskrivs i avsnitt 4.2. Barnhälsovården har en budget på ca /år och mödravårdens budget uppgick till . Det finns inga nationella empiriska studier som har analyserat hur stor del av MVC:s och BVC:s kostnader som går till att föreb ygga psykisk ohälsa. Utifrån erfarenheterna från en studie av förekomst av psykoso- ciala problem hos barnfamiljer (1995) upp- skattas kostnadsandelen för psykosocialt förebyggande insatser till av resp. verksamhets totala budget. I den refererade studien hade allvarligare psykiska problem och vi har uppskattat att denna grupp får dubbelt så stora insatser som normalfamiljen. Det innebär att kostnaden för psykosocialt förebyggande insatser inom MVC uppgick till ca och för BVC uppgick kostnaden för motsvarande insatser till ca . Barnets första levnadsår är det mest kostnadskrävande, med ca /barn (ca utgörs av kostnad för vaccinationer). Där- efter kostar barnhälsovården /barn och år. Ge- nomsnittet för samtliga barn blir ca . går till psyko- socialt förebyggande arbete, vilket innebär ca /barn. görs ca 1,3 miljoner barnmorskebesök och 300 000 läkar- besök inom MVC. Den sammanlagda kostnaden per graviditet beräknas till ca (1996:7). av kostnaderna går till psykosocialt förebyggande insatser vilket innebär ca /barn. skrevs ca 101 800 barn in på någon av landets barnmedicinska kliniker. Inom barnmedicinen vårdas i huvudsak kroppsligt sjuka barn men även ett stort antal barn och ungdomar med bl.a. anorexi eller andra ätstörningar. Psykosociala problem till följd av t.ex. diabetes och allvarliga allergier/astma kan också öka vårdbehovet. Att arbeta med psykosocialt förebyggande insatser är viktiga inslag inom barnmedicinen. Det finns i viss utsträckning tillgång till t.ex. psy- kolog och kurator och barnkliniken har ofta någon form av lekterapi. Hälso- och sjukvårdens totala kostnader för barnmedicinsk sjukvård uppgick till ca (exkl. barnpsykiatrin). av denna kostnad, dvs. ca , gick till somatisk vård (avser både sluten- och öppenvård) vid någon av landets barnkliniker. +OSTNAD PER BARN ELLER INSATS Inom landets samtliga barnmedicinska avdelningar vårdas och behand- las barn och unga med psykiatriska diagnoser, t.ex. är ca 160 ungdomar inskrivna med anorexi och ca 350 med diagnosen ätstörningar m.m. (EpC:s patientregister 1995). Därutöver behandlas ett okänt antal barn med andra psykosomatiska symtom inom barnmedicinska kliniker. Genomsnittligt antal vårddagar för patienter med diagnosen anorexi eller andra ätstörningar är . Kostnaden uppgår till per vårddag. Vården för anorexi och övriga ätstörningar vid barnmedicinska kliniker uppgår till en kostnad av ca /år. Till de psykosocialt föreb yggande insatserna inom barnmedicin kan nämnas t.ex. lekterapi och psykolog- och/eller kuratorstöd. Som ett ytterligare led i att stödja barnet under sin vistelse på barnsjukhuset erbjuds ofta en förälder att bo kvar tillsammans med barnet. En upp- skattning från ett av landets barnsjukhus visar att av budgeten går till psykosociala insatser. Kostnaden för dessa insatser inom barn- medicinsk slutenvård uppskattar vi till ca för riket. Ungdomsmottagningarna har som mål att förebygga fysisk och psykisk ohälsa. Arbetet består dels av individuell rådgivning, undersökning och behandling, dels av utåtriktad verksamhet. Till ungdomsmottagningar- na kan ungdomar komma med olika frågor och problem, från det helt normala och friska till vissa psykiska och medicinska problem. Urvalet för vår enkät till ungdomsmottagningarna utgjordes av två grupper, en med mindre mottagningar med traditionell personalsammansättning, öppettider etc., och en grupp med större mottagningar som utökat sin verksamhet med t.ex. psykologkompetens och mer omfattande kura- torstjänst. Ungdomsmottagningarna verksamhet beskrivs i avsnitt 6.3. Uppgifter från enkäten visar att de större mottagningarnas budget ligger på mellan 600 tkr/år och 2 500 tkr/år. Vi uppskattar dock att UM:s verksamhet på nationella nivå uppgår till en kostnad av ca . Baserat på ca 200 mottagningar bedömer vi att kostna- den för att bemöta ungdomar med psykiska problem inom UM har upp- skattats till ca . +OSTNAD PER INSATS ELLER BARN Resultatet från vår enkät och andra källor talar för att av dessa besök föranleddes av psykiska/psykosociala orsaker. Baserat på ca 250 000 besök/år och en kostnad på ca för riket, upp- skattas kostnaden per person för psykosociala frågor uppgå till ca /besök. Barnhabiliteringen är en resurs för funktionshindrade barn och ungdo- mar. av barnen som har kontakt med barnhabiliteringen bedöms ha någon psykisk problematik enligt vår enkät. av barnen antas ha diagnosen autism eller autismliknande tillstånd, lika många har uttalad DAMP-problematik. Barn med funktionshinder löper dessutom en ökad risk att få psykiska problem under sin uppväxt. Barnhabiliteringens arbete med barn och ungdomar med psykiska problem beskrivs i avsnitt 6.6. Barnhabliteringens resurser uppgick enligt vår uppskattning till ca . +OSTNAD PER INSATS ELLER BARN En uppskattning för riket är att 20 000-30 000 barn i åldrarna kom i kontakt med barnhabiliteringen (ca 1-1,av samtliga i ålders- gruppen). Flera samstämmiga uppfattningar är att av dessa har psykiska problem. Cirka 6 000 barn och ungdomar inom barnhabli- teringen har någon form av psykiskt problem och/eller psykiatrisk störning. Kostnaden per barn inom barnhabiliteringen uppgick till ca . Enligt våra beräkningar utgör kostnaderna för insatser till barn och ungdomar med psykiska problem inom barnhabiliteringen till av de totala kostnaderna vilket vid handen ger ca . Fördelat på kostnad per barn blir det ca . 7.4Sammanställning av samhällets direkta kostnader för vård och stöd till barn och ungdomar med psykiska problem Vi har i nedanstående tabell försökt illustrera samhällets kostnader för barn och ungdomar med psykiska problem. Tabellen innehåller upp- gifter om de aktörer som har till uppgift att arbeta med dessa barn och ungdomar samt storleksordningen på resurserna de förfogar över. Ta- bellen är en sammanställning av uppgifterna i avsnitt 7.2.1-7.2.9. I första kolumnen anges aktör, i den andra kolumnen anges aktörens kostnader för insatser riktade mot målgruppen barn och ungdomar med psykiska problem. Tredje kolumnen anger verksamhetens totala bud- get. I den fjärde kolumnen anges hur stor andel av verksamhetens totala budget som går till insatser riktade mot målgruppen. I den femte och sista kolumnen beskrivs hur stor andel av samhällets totala kostnader för hela problemområdet som den enskilda aktören står för. 4ABELL 3AMH¤LLETS KOSTNADER F¶R BARN OCH UNGA MED PSY KISKA PSYKOSOCIALA PROBLEM F¶RDELAT P¥ SAMH¤LLETS AKT¶RER OCH DE RESURSER SOM AKT¶RERNA F¶RFOGAR ¶VER 3AMTLIGA KOSTNADER KRONOR OCH ¤R APPROXIMATIVA V¤RDEN budget(mkr) insatserna (%) )&/ g HEM OCH (6" )&/ FAMILJE )&/ ¶VRIGA SiS - § 12-hem Andel av de sammanlagda kostnaderna Källa: , , , , (1996- års uppgifter). * Baseras på definition av elevvård, dvs. det arbete som utförs av skolläkare, skolsköterska, skolpsykolog och skolkurator. Anmärkningsvärt är att i enkät anges ett högre procentuellt värde för elevvårdskostnaden. Enligt våra kommunenkäter har genomsnittskostnaden för elevvården uppskattats till av den totala elevkostnaden. Förklaringen till detta är troligen att kommunerna även inkluderar specialpedagoger och elevassistenter i definitionen av elevvård. Av tabellen kan utläsas att det offentliga samhällets kostnader för barn och unga med psykiska problem uppgick till . Resurserna kommer från olika håll. Av dessa ca finansieras ca av kommunerna. finansieras av landstingen och ca av staten. Samman- ställningen visar att kommunerna står för de största kostnaderna för barn och ungdomar med psykiska/psykosociala problem. Av de går ca till förebyg- gande åtgärder. går till riktade insatser som vård, behandling och placeringar utanför hemmet. De riktade insatserna, vård och behandling samt placering utanför hemmet, står för av kostnaderna, medan förebyggande insatser utgör av samhällets totala kostnader. Av kommunernas totala kostnader går till föreb yggande ar- bete. Motsvarande del av landstingens kostnader är något högre och uppgår till av den totala budgeten. 7.5Sammanställning av kostnaden per barn eller insats för de olika instanserna I nedanstående tabell har vi sammanställt kostnaderna per insats för de olika aktörerna. När det gäller förebyggande insatser som ges av MVC, BVC, barnmedicin, skola, särskola och inom barnomsorg och UM är insatserna generella och riktas i huvudsak till en hel grupp. För dessa insatser har vi angivit kostnad per barn. När det gäller kostnader för BUP och kostnader för IFO:s familje- hems- och HVB-placeringar redogörs dygnskostnad eller annat mått på genomsnittskostnader. På liknande sett redovisas kostnaderna inom barnhabiliteringen och barnmedicin. 4ABELL 3TYCKKOSTNAD PER BARN ELLER INSATS F¶R RESP VERKSAMHET Kostnad/barn alt. ca /barn och år ca 100 000 barn/år ca /barn och år Ca 100 000 graviditeter/år ca /barn/år ca 455 672 inskrivna 1-6 ca /elev/år ** ca 948 900 elever ca /elev/år ** ca 310 000 elever ca /elev/år ca 13 900 barn inskrivna i ca 250 000 besök till UM ca 101 800 inskrivna/år + Vård och beh. ca /vårddygn eller ca /inskrivet barn ca /besök och 50 000 - 60 000 ärenden ca 2 000 barn och unga placerade i HVB den 31/12 1996 IFO -§ 12-hem ca /dygn (fastställd ca 450 barn och unga (kommun och SiS) vårdplats) ca /dygn placerade i § 12-hem den (fakturerad vårdplats) 31/12 1996 ca 8 100 barn och unga den 31/12 1996 ca 500 barn med diagno- sen anorexi eller ätstör- ca /inskrivet barn i ca 6 000 barn har psykiska problem inom barnhab. (autism, DAMP eller annat psykiskt problem) Källa: , , , , (1996- års uppgifter). *Observera att antalet barn för flertalet verksamheter redovisas , medan IFO:s uppgifter rör antalet barn som är föremål för en viss åtgärd (). **Exkl. specialpedagoger och elevassistenter. För aktörerna i sammanställningen varierar resurserna för psykosocialt förebyggande arbete /person. Särskolan har dock en högre elevvårdskostnad som uppgår till ca /elev. Kostnaderna för IFO:s placeringar i HVB är höga. i § 12- hem kostar ca /dygn. Även kostnaden för HVB är höga, ca / dygn. Dygnskostnaden för en familjehemsplacering är ca /dygn, men en sådan placering varar ofta . Bristen på tillgänglig nationell statistik av IFO:s öppenvårdsinsatser medför att kostnadsberäkning för dessa insatser ej kan utföras. Den to- tala kostnaden för dessa insatser uppgick däremot till ca . Utredning och behandling inom BUP slutenvårdsklinik kostar i ge- nomsnitt ca /dygn. Eftersom den genomsnittliga vårdtiden är relativt lång blir kostnaderna per vårdtillfälle mycket höga. Det framgår även att av patienterna behandlas inom BUP:s öppenvård, medan behandlas inom BUP:s slutenvård. Över 500 barn och ungdomar behandlas för anorexi och andra ät- störningar inom barnmedicin till en kostnad av ca . 7.6Svårigheter att redovisa nyttan av insatserna Trots de omfattande belopp som insatserna för målgruppen tar i an- språk vet man mycket lite om effekterna av insatserna. Det finns universitetsanknuten forskning som rör barn och ungdo- mar och deras hälso- och levnadsförhållanden med undersökningar av epidemiologisk karaktär. Det finns också viss forskning kring olika problematik, både epidemiologisk och inriktad på diagnostik. Behand- lingsforskning förekommer dock sparsamt, framförallt råder det brist på systematiska effektstudier av breda socialt inriktade insatser. I översyn av den psykiatriska vården (Socialstyrel- sen 1997:8) refereras till ett antal effektstudier som har gjorts. Social- styrelsens slutsats är att utåtriktade symtom, oftast beteendestörningar, är svåra att komma till rätta med. En grupp ungdomar som kostar samhället omfattande resurser är de utagerande ungdomarna med psykiska problem som har placerats i HVB. En uppföljning av ungdomar som varit inskrivna i § 12-hem visar att av de ungdomar som hade allvarliga psykiska problem, efter utskrivning fortfarande var under vård (1996). av ungdomarna har varit placerade 3 gånger eller fler (m.fl. 1993). När det gäller den kliniska verksamheten och behandlingsresultaten är det viktigt att man där tar ett mer långsiktig ansvar för behandlings- resultatet. I vår enkät till BUP-kliniker har vi efterfrågat förekomst av systematiska uppföljningar av patienter. Svaren visar att systematiska uppföljningar görs i av fallen. För att utvärdera nyttan med insatserna krävs satsningar på utveck- ling av strukturerade och utvärderingsbara metoder och på behand- lingsforskning (se kapitel 10). Med frivillig verksamhet avses här allt arbete, alla aktiviteter och insat- ser som sker inom en frivillig organisation eller med en sådan organi- sation som huvudman. Med frivilliga insatser menas oavlönade ar- betsinsatser som i princip är fritt valda och bedrivs inom en organisato- risk ram. Frivilligorganisationer inom den sociala sektorn syftar pri- märt till att öka välfärd för individer och grupper. Man brukar skilja mellan direkt och indirekt social inriktning. Direkt social inriktning av- ser insatser som uttrycks i direkt relation till brukarna eller direkta hjälpinsatser. Indirekt social inriktning är t.ex. att utveckla välfärden genom opinionsbildning. Frivilligorganisationernas roll i den offentliga sektorn kan vara av flera slag. De kan antingen komplettera, ersätta eller vara ett alternativ till det offentligas insatser för barn och ungdomar med psykiska/psy- kosociala problem. Organisationerna kan vara organiserade på olika sätt. Det gemensamma är att de arbetar på frivillig basis. Det finns ett stort antal frivilligorganisationer, och vi kan inom ra- men för denna utredning inte redogöra för dem alla. Vi skall i detta av- snitt övergripande redovisa några av dem. Inledningsvis redogörs en- skilt för de större organisationerna som inte endast är inriktade på en målgrupp med psykiska problem. Därefter redogörs mer generellt för de organisationer som bildats i syfte att stödja en specifik målgrupp med ett psykiskt handikapp. 7.7.1Röda korsets ungdomsförbunds jourhavande kompis Röda korset är en stor organisation med en mångfacetterad verksamhet. Röda korsets ungdomsförbund är en del av verksamheten som inriktas mot barn och ungdomar. En verksamhet som har betydelse för vår mål- grupp är jourhavande kompis, en jourtelefon för barn och ungdomar upp till . Cirka 130 ungdomar mellan arbetar ideellt och anonymt med verksamheten. Telefonjouren är tillgänglig (28 t/v). togs 5 900 samtal emot (plus lika många klick, dvs. att uppringaren lagt på vid svar) av jourtelefonen. Tabellen nedan visar problemfördelningen av de frågor som togs upp vid dessa samtal. $IAGRAM &R¥GEST¤LLNINGAR TILL JOURHAVANDE KOMPIS Av tabellen kan man utläsa att frågor som berör psykiska/psykosociala problem är mycket vanliga. Flest frågor berör dock kärlek, sex och samlevnadsfrågor vilket torde vara normalt för denna typ av jourtele- fon. Pojkar i stod för av samtalen. bedriver i huvudsak internationellt arbete, men medver- kar även nationellt i olika grupper och deltar i hearings om barnens rät- tigheter. är remissinstans och bevakar att svensk lagstift- ning följer på området. även, liksom (se nedan), stöd genom en speciell gruppverk- samhet för barn som växer upp i alkoholistfamiljer. Ett indirekt hjälpprogram för barn är projektet emellan. Där ges ett direkt stöd till föräldrar i sin föräldraroll. Rädda Barnens och ungdomar i kris är ett resurscentrum för hela . Förutom rådgivning och behandling, sprids där kunskap och erfarenhet så att stöd och behandling för de utsatta barnen kan spri- das vidare. driver även en pojkmottagning för sexuellt utnyttjade pojkar, unga förövare och dess offer. hade en kostnad för det svenska programmet på . Finansieringen skedde till största delen med bidrag bl.a. från Allmänna arvsfonden. 7.7.3BRIS (Barnens Rätt I Samhället) Även har en jourtelefon för barn och ungdomar. Totalt 11 169 (statistiskt behandlade) samtal inkom . Ytterligare ca 45 000 samtal kunde ej behandlas statistiskt (s.k. klick-samtal). Tele- fonen är öppen . I diagrammet nedan redovisas problemför- delningen av de frågor som togs upp vid dessa samtal. $IAGRAM &R¥GEST¤LLNINGAR TILL BARNENS HJ¤LPTELEFON av alla samtal som inkom var från flickor. I tabellen ser man att även här är det vanligaste problemet förhållanden och sexualitet. Finansieringen sker främst via avgifter, bidrag och anslag. Anslaget från uppgick till . och är två gruppverksamheter för anhöriga och vän- ner till alkoholister. fanns det 176 grupper och 17 Al- vuxna barn-grupper. Alateen är en gemenskap av unga Al-Anon- medlemmar, vanligen i tonåren. fanns det 18 Alateen-grupper. Grupperna träffas vanligtvis en eller för att dela erfarenheter, diskutera svårigheter, lära sig effektiva sätt att hantera sina problem och framförallt kanske att stödja och uppmuntra varandra. Varje Alateen-grupp behöver en aktiv, vuxen medlem som sponsor. Sponsorn tar aktivt del i gruppen genom att vägleda och dela med sig av sin kännedom om verksamheten. Det finns ett antal brukarorganisationer som bildats i syfte att stödja en specifik målgrupp.