sou · GMB3141d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Utgångspunkten är att stridsåtgärder inte är tillåtna, men att immunitetsskydd mot straffansvar och skadeståndsskyldighet föreligger under vissa, i lag angivna, förutsättningar. Kol- lektivavtal leder inte till fredsplikt om det inte uttryckligen framgår av avtalet. Ett beslut om strejk skall föregås av medlemsomröstning. Särskilda bestämmelser reglerar användandet av strejkvakter. Lockout kan endast vara tillåten som en svarsåtgärd. Sympatiåtgärder är inte tillåtna. Det finns inga regler om varsel. -EDLINGSINSTITUT: !DVISORY #ONCILIATION AND !RBITRATION 3ERVICE !#!3 -EDLARNAS BEFOGENHETER: Medlingsverksamheten bygger på frivillighet. Med- larna har inga formella befogenheter. 3TATLIGA INGRIPANDEN: Förekommer inte . SOU 1998:141 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM 135 Protestvågen kulminerade i samband med en stor gruvarbetar- strejk , vilken tvingade regeringen att temporärt införa treda- garsvecka och att utlösa nyval på frågan om det var regeringen eller facket som skulle styra landet. 3OCIALT KONTRAKT UNDER ANDRA H¤LFTEN AV TALET Den konservativa regeringen förlorade valet och en labourregering bildades på grundval av vallöfte om ett socialt kontrakt med fackföre- ningsrörelsen. Kontraktet innebar bl.a. att de nya arbetsrättsliga reglerna till största delen togs bort. Dessutom aktualiserades, på motsvarande sätt som i , frågan kring industriell demokrati och frågan om förstärkning av anställningsskyddet och arbets- miljölagstiftningen. Den nya regeringen förde också till att börja med en mer expansiv finanspolitik. I gengäld utlovade 45# att medverka i en frivillig uppgörelse om löner m.m. Riktlinjer infördes om att avtalsperiodernas längd skulle uppgå och att löneökningarna endast skulle syfta till att vidmakthålla den uppnådda reallönenivån före skatt. Speciella satsningar skulle dock göras för att förbättra de lågavlönades och kvinnornas relativa position. Under den nya regeringens första år misslyckades emellertid försöken att begränsa de nominella löneökningarna. För uppmättes en nominell löneökningstakt på . Efter ett fall i BNP – 1975, som bland annat fick till följd att arbetslösheten ökade kraftigt, tog tillväxten återigen fart . dämpa- des såväl den nominella löneökningstakten som inflationen. Ökningen av arbetslösheten avtog och bytesbalansen förbättrades. Den goda tillväxten ledde dock till att löneökningstakten återigen tog fart . Den nya löneexplosionen inleddes inom industrin, men betydande krav på kompensation restes framför allt bland de offentliganställda. Inflationstakten ökade och bytes- balansen tenderade återigen att försvagas. – 1979 drog en våg av strejker fram, särskilt inom den offentliga sektorn. blev missnöjet med de fackliga organisationernas agerande allt mer utbrett och knäckte slutligen den försvagade . Torypartiet under ledning kom till makten . 136 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM )NFLATIONSBEK¤MPNING VIA EN STRAM PENNINGPOLITIK OCH STEGVIS BEGR¤NSNING AV DE FACKLIGA ORGANISATIONERNAS MAKT Den nya konservativa regeringen övergav de tidigare misslyckade för- söken att få kontroll över inflationsutvecklingen via olika former av rätts- liga, administrativa och inkomstpolitiska åtgärder. Istället begränsades den inhemska efterfrågan via framför allt en stram penningpolitik. Det ledde till en förbättring av bytesbalansen och en förstärkt valutakurs. innebar det att effekten av den internationella lågkonjunkturen förstärktes. BNP sjönk med sammanlagt – 1981 och arbetslösheten steg från ca 5 till . Den kraftiga strukturom- vandlingen ändrade maktrelationerna mellan arbetsgivare och fackliga organisationer. I syfte att mera långsiktigt försvaga de fackliga organisationernas makt genomförde den nya konservativa regeringen dessutom en reformering av den arbetsrättsliga lagstiftningen. Ett annat viktigt inslag i regeringens politik var omfattande avregleringar och privatiseringar. Offentlig verk- samhet på lokal nivå konkurrensutsattes och privata entreprenörer, som tog över offentliga verksamheter, gavs rätt till fri lönesättning, vilket möjliggjorde lägre löner än för motsvarande grupper i offentlig sektor. Det ledde till en försvagning av den fackliga styrkan bl.a. inom den offentliga sektorn. Organisationsgraden inom den snabbt expanderande privata tjänstesektorn var dessutom av tradition låg. Små och medelstora företag gynnades skattemässigt. togs vidare de tidigare inkomstrelaterade tilläggen till arbetslöshetsförsäkringen bort. infördes ett system med in work benefits för att ytterligare stärka det privatekonomiska utbytet av att gå från arbetslöshet till anställ- ning. Efterhand växlades inflationen ner till en låg nivå och det brittiska pun- dets värde stabiliserades. tilltog även tillväxten och arbetslösheten sjönk tillbaks till som lägst . Även reallöneutvecklingen inom det brittiska näringslivet kom att bli god . Den kraftiga expansionen ledde dock till att inflationen återigen tog fart som bytesbalansen ånyo försämrades. ,¥GKONJUNKTUR OCH D¤REFTER F¶RNYAD SNABB TILLV¤XT P¥ TALET För att bemästra den snabbt ökande inflationen stramades penningpolitiken åt. Den internationella lågkonjunkturen kom därför att slå hårt mot den brittiska ekonomin. BNP sjönk med sammanlagt – 1991 och SOU 1998:141 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM 137 arbetslösheten steg till . Penningpolitiken lättades dock upp betydligt i samband med valutakrisen , då bröt sig ur den europeiska växelkursmekanismen (). har en serie reformer av socialförsäkringssystemen genomförts. Syftet har varit att ytterligare stärka det privatekonomiska utbytet av arbete och att öka de långtidsarbetslösas möjligheter till att få en anställning. Inkomstprövade ersättningssystem har gjorts mer förmån- liga för de som arbetar minst . De sociala avgifterna av en anställning har tagits bort för de arbetsgivare som anställer en långtidsarbetslös. Speciella bidrag till långtidsarbetslösa i samband med att de börjar en anställning har dessutom införts. Den ekonomiska tillväxten efter krisen har varit god och inflationen har hållit sig kvar på en låg nivå. Även problemen med bytesbalansen har avtagit och arbetslösheten har sjunkit tillbaka till utan att inflationen har ökat. Det anglosaxsiska rättssystemet bygger i princip på prejudikat ( COMMON ), som kompletteras eller ersätts av lagstiftning. Varken i prejudikat eller i lag finns det något grundläggande positivt skydd för fackliga rättig- heter. Vad som gäller får sökas i spridda principer i prejudikat och i de kompletterande lagbestämmelserna, som finns på området. Historiskt kännetecknas utvecklingen av konflikträtten i av stora motsättningar mellan arbetstagare och arbetsgivare. Fackliga organisationer var länge förbjudna. Att uppmana till eller delta i en strejk kunde vara både straffbelagt och skadeståndsgrundande. påbörjades en utveckling som ledde till att strejker blev möjliga att genomföra utan rättsliga följder för fackliga organisationer och enskilda. Metoden var lagstiftning, som med- förde immunitet mot åtal och mot skadeståndsanspråk för fackföreningar och arbetstagare. I praxis upprätthölls dock vissa begränsningar för immu- niteten, som t.ex. att en strejk måste ha ett godtagbart motiv. Det var fortfarande kriminellt att spärra tillträde till en arbetsplats, men PEACEFUL PICKETING dvs. utpostering av strejkvakter, var inte förbjuden så länge man gick lugnt till väga. Det kan nämnas att utpostering av strejk- vakter traditionellt är ett väsentligt inslag i en brittisk strejk och att de rättsliga reglerna kring detta har stor betydelse. Syftet är vanligen att förmå icke-strejkande arbetstagare och presumtiva strejkbrytare att vara lojala med de strejkande samt att övertala leverantörer och tjänsteutövare 138 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM att inte bistå företaget strejken pågår. Lagstiftning om immunitet blev alltså det grundläggande elementet i lagstiftningen om konflikträtt. Som ett resultat legitimerades fackföre- ningsrörelsen och blev kollektivavtal vanligt förekommande. De fackliga organisationernas kvardröjande skepsis mot rättsväsendet gjorde att det inte restes krav på någon mera uttrycklig form av lagstöd för fackliga rättigheter. Kollektivavtalen var inte rättsligt bindande, men kom ändå att få en ver- kan både mellan avtalsparterna och på individuella anställningsavtal. Lagstiftning om minimilöner ansågs inte behövas. Statens roll blev att underlätta förhållandet mellan arbetsmarknadens parter, så att de själva kunde utveckla vad som skulle gälla på arbetsplatserna. hade det införts en lag om medling och ett statligt organ för medling hade inrättats. ansågs det arbetsrättsliga systemet fungera tämligen väl. blev emellertid strejker ett stort problem för industrin. Det framställdes krav både på att kollektivavtal skulle bli rättsligt bindande och på begränsningar i rätten att vidta stridsåtgärder. Den konservativa regeringen under ledning, som tillträdde , införde en ny lag som väsentligt inskränkte det tidigare gällande immunitetsskyddet. gjordes kollektivavtalen rättsligt bindande för det fall parterna inte kommit överens om något annat. Kollektivavtalsbrott kunde medföra skadestånd för den, som hade brutit mot avtalet. Det infördes också en skyldighet för organisationer att hindra sina medlemmar och andra från att handla i strid mot kollektivavtal. Lagen nådde dock inte sitt syfte. Då Labour vann valet avskaffades den och en ny lag infördes som, i stort sett återupprättade det tidigare rättsläget. När de konservativa under ledning av bildade rege- ring , gjordes ånyo stora inskränkningar i immunitetsskyddet. drabbades landet av långa och omfattande konflikter, främst inom gruvnäringen och tidningsbranschen. I flera uppmärksammade konflikter lyckades arbetsgivarna genomdriva sin uppfattning mot de fackliga organisationernas vilja. Efter begränsningen av den fackliga immuniteten minskade både antalet konflikter och förlorade konfliktdagar. +ORT OM G¤LLANDE R¤TT Kollektivavtalsförhandlingar sker alltid frivilligt. Det finns ingen skyldig- het för företag att förhandla med fackliga organisationer. Eftersom kollek- tivavtalet inte är rättsligt bindande får det inte någon direkt normerande verkan för de enskilda anställningsförhållandena. SOU 1998:141 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM 139 betstagare kan avtala om villkor, som avviker från kollektivavtalets be- stämmelser. Endast om det finns en uttrycklig hänvisning till kollektivav- talet hämtar det enskilda anställningsavtalet sitt innehåll från detta. Det föreligger alltså stora skillnader i fråga om kollektivavtalets betydelse mellan det brittiska systemet och det svenska. Det brittiska systemet bygger i princip på att frågor om anställningsv illkor, förmåner och rättig- heter löses på de enskilda arbetsplatserna. Fredsplikt följer endast om det finns en uttrycklig klausul om detta i ett kollektivavtal. Eftersom det hör till undantagen saknar kollektivavtalen i allmänhet betydelse för rätten att vidta stridsåtgärder. Som redovisats är konflikträtten inte heller reglerad i lag eller fastställd i rättspraxis. Den existerar genom regler om immunitetsskydd mot straff och skadestånd för de agerande organisationerna och arbetstagarna. De lagändringar som genomfördes efter det att de konservativa fick regeringsmakten består framför allt av begränsningar i den skade- ståndsrättsliga immuniteten. Den första lagen med inskränkningar i immu- nitetsskyddet infördes . Därpå följde lagar som skärpte be- stämmelserna 1982 och 1984. Ytterligare lagstiftning i linje med den ti- digare skedde i omgångar 1988, 1989 och 1990. stämmelserna på området i en lag. De är dock fortfarande svåra att överblicka både på grund av sin bakgrund i COMMON och på grund av att de är mycket komplicerade. -att begränsa immuniteten till att endast avse konfliktåtgärder som vidtas i fackligt syfte gentemot den egna arbetsgivaren och på den egna arbetsplatsen. Sympatiåtgärder är i stort sett omöjliga att genomföra med bibehållen immunitet. Det gäller både åtgärder till stöd för en primärkonflikt i och åtgärder till stöd för en primärkonflikt i annat land. -att hindra arbetstagare från att vidta stridsåtgärder för att värva medlemmar till sin fackliga organisation eller hjälpa andra arbetstagare att få till stånd förhandlingar med sin arbetsgivare. -att kräva medlemsomröstning minst stridsåtgärder vidtas. En förutsättning för immunitet är att detaljerade bestämmelser kring omröstningsförfarandet iakttas till fullo. Det finns också regler om hur det skall gå till vid fackliga val m.m. -att göra det möjligt att utkräva skadestånd inte bara, som tidigare, av fackliga förtroendemän utan även av de fackliga organisationerna som sådana. Det är en allmän föreställning att denna bestämmelse har haft betydelse för den väsentliga ökning, som har skett av antalet mål i domstol - 1990. -att vidmakthålla och utöka möjligheten att avskeda eller säga upp strejkande arbetstagare. -att förbjuda en arbetsgivare att neka en arbetssökande anställning eller 140 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM säga upp en arbetstagare därför att denne inte är medlem i en viss fackförening eller är oorganiserad. Denna ändring syftar till att hindra tillämpningen av s.k. organisationsklausuler, dvs. avtal mellan en arbetsgivare och en facklig organisation om att samtliga arbetstagare skall vara medlemmar i den fackliga organisation, som är part i avtalet. En arbetsgivare kan vända sig till domstol och begära förbud av en strejk. Sådana förelägganden spelar stor roll och har blivit betydligt vanligare . Utpostering av strejkvakter anses fortfarande vara tillåten, så länge det inte rör sig om mer än sex personer som själva deltar i strejken och som står placerade i anslutning till den egna arbetsplatsen. En strejkvakt som gör något otillåtet kan förlora sitt immunitetsskydd. Om alltför många strejkande samlas vid arbetsplatsen, kan det vara ett skäl för en domstol att förbjuda stridsåtgärden. Den brittiska lagstiftningen blev 1989 och 1991 föremål för kritik från ILO-organen, som ansåg att den inte uppfyllde kraven i de konventioner, som berör rätten till fria kollektivavtalsförhandlingar och strejk. , som tillträdde , väntas inte återinföra någon av de skyddsregler, som tidigare gällt. Däremot har beslut fattats om att infö- ra lagstadgade minimilöner. Vidare diskuteras om en skyldighet att under vissa förutsättningar erkänna fackliga organisationer skall införas i lag. Förhandlingssystemet har decentraliserats under och koordinering av lönebildningen är svag. Andelen löntagare som om- fattas av kollektivavtal har minskat. har av arbetstagarna sina löner bestämda i kollektivavtal. Parallellt har en decent- ralisering skett av kollektivavtalsförhandlingarna. Andelen arbetstagare som omfattas av centrala kollektivavtal har minskat från 1980 till 1990. Det är inte ovanligt vid nyetableringar av företag att arbetsgivaren bjuder in ett antal fackförbund, som får redovisa vad de kan tillföra före- taget om de skulle bli erkända som förhandlingspart. Företag, som önskar fackliga motparter, kan välja att erkänna en eller flera organisationer. var det vanligt med många fackliga organisationer på samma arbetsplats. är det vanligast att det endast finns en eller två organisa- tioner för arbetare respektive tjänstemän på en arbetsplats. Det förekom- mer även att arbetsgivaren, som villkor för att erkänna fler än en organisa- tion, kräver att dessa skall samförhandla. SOU 1998:141 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM 141 fördes förhandlingar på nationell nivå inom verkstadsindu- strin. Avtalen innehöll minimilöner för yrkesutbildad, kvalificerad och okvalificerad arbetskraft. Vidare innehöll avtalen bestämmelser om ar- betstidens längd och lediga helgdagar. Därtill ingick även förhandlings- ordningar för att lösa konflikter mellan parterna. valde arbetsgi- varna inom verkstadsindustrin att inte teckna centrala kollektivavtal. Bakgrunden var att de fackliga organisationerna krävde arbetstidsförkort- ningar, som arbetsgivarna inte var villiga att acceptera. Därefter har inte några nya kollektivavtal träffats på branschnivå inom verkstadsindustrin. Det enda, som fortfarande har giltighet från de tidigare kollektivavtalen, är bestämmelserna om förhandlingsordningar för att lösa tvister mellan parterna. har endast sex fall varit föremål för förhand- lingar på central nivå i enlighet med förhandlingsordningen. Knappt hälften av företagen inom verkstadsindustrin träffar kollek- tivavtal om löner. Avtalen träffas på företagsnivån. är täck- ningsgraden av kollektivavtal högre inom industrin än inom servicenäring- arna. Högst andel löner som regleras genom kollektivavtal återfinns inom den offentliga sektorn. Det sker ingen samordning av förhandlingarna. Arbetsgivarorganisatio- nerna förordar att företagen skall utgå från de egna förutsättningarna att betala lönehöjningar och inte följa den allmänna prisutvecklingen eller andra centrala index. Dock producerar arbetsgivarorganisationerna lö- nestatistik och bistår sina medlemmar med information om rådande löne- nivåer och lönestrukturer som vägledning för företagens lönesättning. Antalet konflikter på den brittiska arbetsmarknaden har minskat. förlorades 15 miljoner arbetsdagar i konflikter medan det 1994 endast noterades 0,3 miljoner konfliktdagar, vilket var den lägsta nivån . En förklaring är ändringarna i lagstiftningen. De fackliga organisationerna eftersträvar numera att dämpa konfliktviljan bland de lokala fackliga företrädarna för att undvika böter till följd av begränsningar i immuniteten. En annan bidragande faktor är de obligatoriska medlemsom- röstningarna före konfliktbeslut. En medlemsomröstning enligt gällande strikta regler är komplicerad att genomföra. Men när en majoritet av arbetstagarna väl har röstat för en konflikt, räcker det ofta att de fackliga organisationerna presenterar resultatet för att arbetsgivarna skall vara beredda att kompromissa för att uppnå ett avtal utan att konflikthotet sätts i verket. Ytterligare en förklaring till minskningen av antalet strejker är föränd- ringen av industristrukturen. De historiskt mest konfliktfyllda branscherna 142 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM såsom kol, stål, järnväg och varv har krympt kraftigt, medan de växande branscherna inte har samma tradition att lösa konflikter med strejkvapnet. Ändrade villkor för företagsamheten gör också att arbetsgivare och ar- betstagare i större utsträckning uppfattar att de har ett gemensamt intresse av att lösa motsättningar utan öppna konflikter. De hårda motsättningarna och våldsamheterna i samband med tidigare konflikter har varit avskräck- ande för många britter. I finns en särskild myndighet, !DVISORY #ONCILIATION AND !RBITRATION 3ERVICE !#!3 som bl.a. har till uppgift att underlätta parts- !#!3 har fyra huvuduppgifter nämligen att föreb ygga och lösa konflikter mellan parterna t.ex. i samband med kollektivavtalsför- handlingar, att bistå parterna med medling för att lösa frågor som annars kommer att bli föremål för prövning i domstol, att främja partssamverkan på enskilda arbetsplatser genom att ge ut informationsmaterial om gäl- lande bestämmelser samt att ge råd till parterna och att sprida kunskap om goda exempel. Det är frivilligt för parterna att anlita !#!3. Det stora flertalet av alla kollektivavtal som ingås innehåller emellertid en medlingsklausul, som hänvisar till !#!3. Parterna kan när som helst avbryta ett samarbete med förlikningsmän eller rådgivare från !#!3. Om parterna så begär kan !#!3 även erbjuda hjälp med skiljemannaförfarande. Som skiljemän anlitas personer som inte är anställda av !#!3. Medlingsuppdragen utförs av personer anställda av !#!3 men detta arbete utgör numera endast av den totala arbetstiden. Totalt hanterade !#!3 ca 1300 medlingar . I av fallen ledde processen fram till avtal. Den tidsmässigt mest omfattande uppgiften för !#!3 är att hantera individärenden och för detta används 2/3 av den totala arbetstiden. Övrig arbetstid läggs främst på rådgivning till lokala parter. Totalt finns 650 anställda hos !#!3. Verksamheten bedrivs främst av lokalkontor, som finns utplacerade i skilda delar av . Endast ett fåtal ärenden klassificeras som centrala lönetvister och hanteras av tjänstemän på huvudkontoret. Många av dessa tvister rör enbart en arbetsgivare, men följderna av en konflikt är ofta sådana att det riskerar att drabba samhället i stort. Exempel på sådana lönetvister är de som berör flyget och kollektivtrafik. Medlingen i kollektivavtalsfrågor inriktas på att underlätta för parterna att lösa sina problem. Det sker bl.a. genom att medlaren försöker få par- terna att utveckla och tillämpa egna ordningar för konfliktlösning. Tillämpningen av egna förhandlingsordningar skall vara helt uttömda SOU 1998:141 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM 143 innan medlare från !#!3 går in och försöker lösa en tvist. Frivilligheten betonas starkt och utgångspunkten är att båda parter skall vara nöjda med en lösning. Medlarna lägger därför inte bud till parterna. Det är således stora skillnader i processen vid medling jämfört med vid skiljeförfarande. var i en svår ekonomisk kris. Arbetslös- heten steg kraftigt, emigrationen ökade, sysselsättningen föll och utlands- skulden växte. I det läget bestämde sig regeringen och arbetsmarknadens parter för att söka vända den negativa utvecklingen genom att ingå en överenskommelse om löner, skatter, m.m. Detta blev startskottet för den samförståndsmodell som fortfarande tillämpas. har haft en balanserad nominell löneutveckling och en påfallande snabb ekonomisk tillväxt. Det förklaras delvis av en snabb inströmning av utländska investeringar och väl använda EU-bidrag. Utvecklingen har främjats av det relativa lugnet på arbetsmarknaden med väsentligt färre strejker . hörde till de materiellt sett fattigaste länderna i , i sällskap med , och . BNP per capita uppgick till av genomsnittet för de övriga västeuropeiska staterna. är landets BNP per capita högre än genom- snittet för och helt i nivå med genomsnittet för EU. Denna inhämtning saknar varje europeiskt motstycke. )NDUSTRIALISERING OCH TILL TALETS MITT utveckling till industriland startade under den senare delen av . BNP har vuxit med , vilket betyder att en fyrdubbling skett på mindre än . Den höga tillväxten återspeglar till stor del att , från att ha varit en tämligen sluten eko- nomi, gradvis har öppnats mot omvärlden. Landet blev medlem av EEC . De utländska direktinvesteringarna, som senare har blivit ett mycket framträdande inslag i den irländska ekonomin, hade börjat öka . Inflödet av utländskt kapital torde ha påskyndat om 144 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM &AKTARUTA )RLAND !RBETSGIVARORGANISATIONER: )RISH "USINESS AND %MPLOYERS #ONFEDERATION )"%# och #ONSTRUCTION )NDUSTRY &EDERATION är de två främsta organisationerna. !RBETSTAGARORGANISATIONER: )RISH #ONGRESS OF 4RADE 5NIONS )#45 är huvudor- ganisation för 60 fackliga organisationer. /RGANISATIONSGRAD: . 4¤CKNINGSGRAD AV KOLLEKTIVAVTAL: Oklart men . &¶RHANDLINGARNA: Förhandlingsrätten är inte lagreglerad och någon förhandlings- skyldighet förekommer inte. En avtalsperiod inleds med att parterna, regeringen och ett antal intresseorganisationer tillsammans inom ett särskilt organ .ATIONAL %CONOMIC AND 3OCIAL #OUNCIL utarbetar riktlinjer för vilka löneökningar som är förenliga med en balanserad samhällsekonomisk utveckling. Denna rapport är underlag för ett samhällskontrakt om bl.a. löner mellan parterna, regeringen och andra intresseorganisationer. Med utgångspunkt från samhällskontraktet sker förhandlingar inom enskilda företag. Det är dock vanligt att företag inte förhandlar och tecknar kollektivavtal. Det gäller även företag som ingår i )"%#, som deltar som part i förhandlingar om samhällskonktrakt. +ONFLIKTR¤TT: Utgångspunkten är att stridsåtgärder är otillåtna.