sou · GMB366d3 · 1999-01-01 00:00:00 — 72.Resurser måste även avsättas till stödåtgärder för utbildning av ordinarie lärare, tillhandahållande av resurscentra och av special- och resurslärare. Erforderliga tekniska hjälpmedel måste likaledes ställas till förfogande, för att det integrerade skolsystemet skall kunna fungera bra. En metodik som bygger på integreringsprincipen bör därför vara kopplad till en utbyggnad av stödtjänsterna på centrala och mellanliggande nivåer. 73.Att sammanföra de mänskliga, institutionella, logistiska, materiella och finansiella resurserna i olika regeringsdepartement (utbildning, hälsa, social välfärd, arbetsmarknad, ungdom osv), hos regionala och lokala myndigheter och andra specialiserade institutioner är ett effektivt sätt att maximera deras genomslagskraft. Om man vill kombinera både den pedagogiska och sociala aspekten på undervisningen av elever med behov av särskilt stöd, krävs det välfungerande ledningsstrukturer, som kan sätta de olika enheterna i stånd att samverka på såväl nationell som lokal nivå, som offentliga myndigheter och dem närstående organ därige- nom får en möjlighet att förena sina krafter med de förstnämndas. RIKTLINJER FÖR ÅTGÄRDER PÅ REGIONAL OCH INTERNATIONELL NIVÅ 74.Internationell samverkan bland statliga och icke-statliga, regionala och interregionala organisationer kan spela en mycket viktig roll när det gäller att stödja utvecklingen i riktning mot integrerade skolor. Med ut- gångspunkt i tidigare erfarenhet på detta område skulle internationella organisationer, mellanstatliga och icke-statliga samt bilaterala stödorgani- sationer kunna överväga förenade insatser vid genomförandet av följande strategiska tillvägagångssätt. 75.Tekniskt bistånd bör riktas in mot strategiska verksamhetsområ- den, där synergieffekter kan förväntas, särskilt i utvecklingsländerna. En viktig arbetsuppgift för det internationella samarbetet är att stödja lanse- ringen av pilotprojekt som syftar till utprovning av nya metoder och till kapacitetsuppbyggnad. 76.Om man organiserar regionala samprojekt eller nära samverkan mellan länder med likartad syn på undervisningen av barn med behov av särskilt stöd, skulle detta kunna leda till att man planerar förenade aktivite- ter inom ramen för existerande regionala eller andra samarbetsstrukturer. Sådana aktiviteter bör vara utformade så att man drar ekonomisk nytta av och utnyttjar de deltagande ländernas erfarenheter och främjar det natio- nella kunnandet. 77.Den viktigaste uppgiften som åvilar de internationella organisatio- nerna är att underlätta informationsutbyte, information om och resultat av pilotprogram på specialpedagogikens område mellan länder och regioner. Insamling av internationellt jämförbara indikatorer på framsteg i fråga om integrering i utbildningssystem och på arbetsmarknad bör bli en del av den världsomfattande utbildningsdatabasen. Knutpunkter skulle kunna inrättas i subregionala centra för att underlätta informationsutbytet. Existerande strukturer på regional och internationell nivå bör stärkas och deras aktivi- teter utsträckas till sådana områden som policyskapande, personalutbild- ning och utvärdering. 78.Det direkta resultatet av brist på information, fattigdom och dålig hälsa orsakar en stor del av funktionshindren. Eftersom andelen drabbade människor med funktionshinder internationellt sett ökar, särskilt i utveck- lingsländerna, borde samordnade internationella åtgärder vidtas i nära samverkan med nationella satsningar på att med utbildningens hjälp hejda orsakerna till funktionshinder, vilket i sin tur skulle minska förekomst och utbredning av funktionshinder och därigenom ytterligare minska trycket på det aktuella landets begränsade finansiella och mänskliga resurser. 79.Internationellt och tekniskt bistånd till undervisning av elever med behov av särskilt stöd härrör ur ett flertal källor. Det är därför väsentligt att säkerställa konsekvens och arbetsfördelning mellan FN-organisationerna och andra institutioner som tillhandahåller bistånd på detta område. 80.Internationell samverkan bör organiseras för att stödja avancerade utbildningsseminarier för skolledare och andra specialister på regional nivå och lägga grunden till samarbete mellan universitet/högskolor och andra utbildningsinstitutioner i olika länder för genomförande av jämförande studier och publicering av underlag och instruerande material. 81.Internationell samverkan bör användas som komplement vid utveckling av regionala och internationella intresseorganisationer för yrkesfolk som arbetar på att utveckla pedagogiken för undervisning av elever med behov av särskilt stöd och som hjälp vid skapandet och sprid- ningen av nyhetsblad och tidskrifter och genomförandet av regionala sammankomster och konferenser. 82.Internationella och regionala sammankomster som behandlar frågor i anslutning till utbildning bör tillse att undervisning av elever med behov av särskilt stöd tas upp som en del av huvuddebatten och inte som en separat fråga. Som ett konkret exempel kan nämnas att undervisningen av elever med behov av särskilt stöd skall tas upp på dagordningen för de regionala ministerkonferenser som arrangeras av och andra internationella organ. 83.Organ för internationell teknisk samverkan och finansiering som är engagerade i stödverksamheten för och utvecklingen av initiativ inom ramen för målsättningen utbildning för alla bör tillse att pedagogiken för undervisning av elever med behov av särskilt stöd blir en del av alla utvecklingsprojekt. 84.Internationell samverkan bör finnas för att främja universiell tillgänglighet till IT-teknologin som respons på den framväxande informa- tionsteknologiska infrastrukturen. 85.Denna handlingsram antogs med acklamation efter diskussion och revidering vid konferensens avslutande möte . Den är avsedd att vara en vägledning för FNs medlemsstater och för icke-statliga organisationer (NGOs) i dessa stater vid genomförandet av Salamanca- deklarationen om principer, inriktning och praxis vid undervisning av elever med behov av särskilt stöd. Tabell 1 Antal elever i , den obligatoriska särskolan och specialskolan, /97 Källa: Skolan i siffror 1998: Del 2; 148 Tabell 2 Antal elever i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, /97 Källor: Skolan i siffror 1998: Del 2; 148 samt Sisus och skolorna Tabell 3 Elever i med funktionshinder /97 Dövblind (syn- o Källa: Beskrivande data om skolverksamheten 97; nr 135 1)Inga uppgifter har lämnats om hörselskadade elever i D län. Antalet är därför något underskattat. 2)Ungefär 125 elever är dubbelrapporterade ovan, men ej i totalsumman. Elever i gymnasieskolan med funktionshinder läsåret Andel elever på olika program Källa: Beskrivande data om skolverksamheten 97; nr 135 1) uppgifter har lämnats om hörselskadade elever i D-län. Antalet hörselskadade (ej riksgymnasiet) är således något underskattat. Tabell 5 Elever och elevers boende i specialskolan /97 Antal elever boende i Källa: Skolan i siffror 1998: Del 2; nr 148 Tabell 6 Antal elever vid de Rh-anpassade gymnasieskolorna läsåren 1991/92 - 1997/98 Källor: De enskilda skolorna och /97 statsliggaren för Elever vid RGD/RGH 1984/85 – 1997/98 Källor: ETT ÅR SENARE En beskrivning av förändrat boende och fritid för elever på RGD/RGH; , Rapport 10:1995 Utvärderingsenheten kommun och kommun. Tabell 8 Lärare i , obligatoriska särskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och specialskolan, vecka 1997 andel (%) med ped. andel (%) med ped. andel (%) med spec.ped. andel (%) med ped. andel (%) med ped. andel (%) med ped. Källa: Skolan i siffror 1998: Del 2; 148 Tabell 9 Lärartäthet i , specialskolan särskolan och gymnasieskolan, vecka 1997 Antal lärare i heltidstjänster per 100 elever – exkl lärare i Källa: Skolan i siffror 1998: Del 2; 148 Tabell 10 Kostnader för , specialskolan särskolan och gymnasieskolan, fördelade på kostnadsslag, elev (kr) elev (kr) lärom, utr, bibl Källa: Beskrivande data om skolverksamheten 97; 135 Tabell 11 Regionskolor för döva och hörselskadade. Huvud- mannens kostnader per elev, kr, . Källa: Skolan i siffror 1997: Del 3; 133 Tabell 12 Riksskolor. Huvudmannens kostnader per elev, kr, . Källa: Skolan i siffror 1997: Del 3; 133 Tabell 13 Fördelning av SIS-medel som disponerar , efter ändamål i tkr Källa: SIH:s årsredovisning 1997 Not: disponerar endast en del av det totala SIS-anslaget A8. var storleken på hela anslaget 243 856 tkr, varav 109 215 tkr var avsatta för den riksrekryterande gymnasieutbildningen och 19 700 tkr för viss riksrekryterande utbildning för utvecklingsstörda elever. En av kommitténs huvuduppgifter har varit att kartlägga hur samhällets insatser för elever med funktionshinder tillgodoser elevernas behov av samhälleligt stöd. Denna enkät som har utarbetats i samverkan med är en del i denna kartläggning. Enkäten sändes ut till ett urval på 68 kommuner. Inför urvalet delades landets kommuner in i fyra grupper utifrån kommunstorlek. Enkäten skickades till samtliga av de tio största kommunerna, av kommunerna med ett invånarantal på 50 000–100 000, av kommunerna med ett invånarantal på 20 000–50 av kommunerna med färre än 20 000 invånare. Enkäterna besvarades maj–. Sammanställningen har utförts av kommittén. Enkäten omfattar hela ungdomsskolan. Där detta anges särskilt avses endast och gymnasieskolan. Övriga frågor, bland annat avseende stödet från andra huvudmän, omfattar även den obligatoriska respektive frivilliga särskolan. Vid redovisning av kommentarer och beskrivningar har vissa mindre redigeringar av texterna utförts. Namn på kommuner och verksamheter har tagits bort. 50 000 – 100 000 3*** *Svaren från är inte fullständiga p.g.a. uppdelningen på stadsdelsnämnder. Svaren från gäller endast gymnasiet. **Svaren från gäller gymnasiet samt tre av sju kommundelar. ***Svaren från gäller endast . I.I Enligt vilka huvudprinciper fördelas resurser till kommunens skolor? Ange de variabler som ingår i kommunens modell för resursfördelning. Antal/andel elever med Antal/andel elever med Andra variabler, ange vilka Huvudprinciper som redovisas under punkten övriga variabler ·Andel barn med utomnordisk bakgrund. ·Andel barnfamiljer med inkomst /år. ·Det geografiska områdets stabilitet. ·En mindre central reserv avsätts för nytillkommande, ej förutsedda, elever med mycket stora behov av stöd. ·Lönebilden (kompensation för äldre dyrare lärare). ·Särskilda medel till Sv 2 och hemspråk. ·Tidigare års ekonomiska utfall. I.2 Hur fördelas medel till elever med omfattande behov till följd av funktionshinder? Särskild pott finns avsatt centralt i kommunen och Särskilda resurser fördelas till skolan i samband med övrig Rektor har att finansiera även omfattande behov inom ramen Enligt annan princip, ange vilken Huvudprinciper som redovisas under annan princip ·Anslagsfinansiering till skola, skoldaghem, resurscentrum, eller liknande. ·Elevassistenter finns för vissa behov. ·Ledningsgruppen inventerar behov. ·Rektor/skolchef/övriga berörda runt eleven bedömer behov. ·Resurser finns avsatta för elever som tidigare haft stöd enligt LSS. ·Stadsdel/kommundel avgör. I.3 Finns i kommunens skolförvaltning någon central befattningshavare med särskilt ansvar för att på övergripande nivå följa upp situationen för elever med funktionshinder? ·Samverkan med andra enheter ·Utredning, analys, behovsbedömning ·Biträdande barn- och utbildningschef ·Förskollärare/specialpedagog med samordningsansvar ·Psykolog i centrala förvaltningen II.1 Finns det i kommunens grundskola och gymnasieskola särskilda undervisningsgrupper för elever med funktionshinder? Frågan avser vt 1997. Med särskilda undervisningsgrupper för elever med funktionshinder avses grupper med elever med t ex rörelsehinder, hörselskada, språkstörning, DAMP mm och där eleverna tillbringar mer än hälften av sin undervisningstid. (Frågan avser ej gruppintegrerade särskoleelever.) Fråga II.2 - II.3 besvaras om fråga II.1 besvarats med ja. II.2 Har i kommunens grundskola och gymnasieskola andelen elever i särskilda undervisningsgrupper för elever med funktionshinder förändrats ? II.3 Redovisa nedan de särskilda undervisningsgrupper för elever med funktionshinder som finns i kommunens grundskola och gymnasieskola. Frågan avser gruppernas huvudsakliga inriktning, således inte varje enskild elevs diagnos. (Avser ej gruppintegrerade särskoleelever.) Grupper för vilka det finns särskilda undervisningsgrupper II.4 Finns i kommunens grundskola eller gymnasieskola andra organisatoriska lösningar för undervisningen av elever med funktionshinder än undervisning i särskilda undervisnings- grupper? Med organisatorisk lösning avses ej stöd av särskild resursperson i klassrummet. Elever undervisas både i stor och liten grupp (i liten grupp Anpassning av klasstorlek (i skolegrupper, full tid skolegrupper, del av tid Andra lösningar, ange vilka *Fanns ej med som alternativ. III.1 Har antalet speciallärare/specialpedagoger i kommunens grundskola och gymnasieskola förändrats ? arbetsuppgifter i och gymnasieskolan förändrats ? Observera att frågan gäller lärarens/roll, således inte om t ex specialundervisningen har ökat eller minskat totalt. III.3 Var har och gymnasieskolans speciallärare/ specialpedagoger sin huvudsakliga organisatoriska hemvist i kommunen? Frågan avser vt 1997. (Flera alternativ kan anges.) annan organisatorisk form, Fråga III.4 och III.5 besvaras endast om det i kommunen finns specialpedagogiska team eller elevvårdsteam med special- pedagogisk kompetens. III.4 Arbetar samma specialpedagogiska team eller elevvårds- team också med barn i förskolan? Om nej, finns det i kommunen särskilda specialpedagogiska team som är riktade endast mot förskolan? III.5 Arbetar samma specialpedagogiska team eller elevvårds- team också med barn och ungdomar i särskolan? III.6 Finns i kommunen särskilda konsulenter med inriktning mot elever i särskolan med tilläggshandikapp? III.7 Har kommunen specialpedagogiska resurs- eller kunskapscenter med inriktning på elever med funktionshinder, exempelvis för elever med rörelsehinder, MBD/DAMP, dyslexi m m? *Fanns ej med som alternativ. Fråga III.8 besvaras om kommunen har specialpedagogiska resurs- eller kunskapscenter. III.8 Besvara nedanstående frågor för varje specialpedagogiskt resurs- eller kunskapscenter. (Frågan avser inte de statligt finansierade centren vid de statliga specialskolorna.) a)Centrets namn b)Verksamhetens inriktning c)Delas huvudmannaskap och finansiering med annan kommun eller organisation. Ange vem/vilka d)Erhåller centret SIS-anslag från ? e)Vilka personalkategorier som arbetar på centret Utförligheten i svaren varierar mycket och det är ibland osäkert vilken inriktning centren har. Många uppger att centren arbetar mot elever med behov av särskilt stöd och beskriver inte närmare verksamheten. Vilka personalkategorier som arbetar vid centren varierar givetvis beroende på centrets inriktning och storlek. Någon tydlig skillnad mellan kommungrupperna går dock inte att urskilja. personalkategorier vid centren är förskollärare, läkare, psykologer, specialpedagoger, talpedagoger, kuratorer, logopeder, lärare, sjuk- gymnaster, skolsköterskor, arbetsterapeuter, hörselpedagoger, pedagoger, socionomer och speciallärare. Sammanfattning av svaren uppdelat på de olika kommun- grupperna Kommuner med fler än 100 000 invånare I de sju kommuner som uppgivit att det i kommunen finns specialpedagogiskt resurs- eller kunskapscenter finns sammanlagt 12 center varav tre arbetar generellt med barn med behov av särskilt stöd, tre med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi, tre med rörelsehinder, ett med hörselskadade, ett med kommunikations- hinder, ett med neurologiska funktionshinder och ett med DAMP och autism. Fem center får bidrag för, eller delar ansvaret för verksamheten med , eller . Tre center erhåller SIS-anslag. Kommuner med 50 000–100 000 invånare I de nio kommuner som uppgivit att det i kommunen finns specialpedagogiskt resurs- eller kunskapscenter finns sammanlagt 16 center. Majoriteten av dessa, 11 stycken, arbetar med elever med behov av särskilt stöd, ofta kombinerat med arbete med elever med sociala svårigheter, två med DAMP, två med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi och ett med rörelsehinder. Sex center får bidrag från eller delar ansvaret för verksamheten med , , eller Allmänna arvsfonden. Tre av centren erhåller SIS-anslag. Kommuner med 20 000–50 000 invånare I de fem kommuner som uppgivit att det i kommunen finns specialpedagogiskt resurs- eller kunskapscenter finns sammanlagt sex center. Två arbetar med elever med behov av särskilt stöd, två med autism, ett med DAMP och ett med läs- och skriv- svårigheter/dyslexi. Kommunen är ensam huvudman och finansiär för samtliga center och inget center erhåller SIS-anslag. Kommuner med färre än 20 000 invånare Två kommuner uppger att det i kommunen finns ett specialpedagogiskt resurs- eller kunskapscenter. Båda är inriktade mot elever med behov av särskilt stöd. huvudman och finansiär för båda dessa center och inget av dem erhåller SIS-anslag. IV Specialpedagogiskt stöd från andra huvudmän För vissa elever med omfattande, ovanliga eller komplicerade specialpedagogiska behov finns konsulenter inom (hörselskadade) eller inom (rörelsehindrade, synskadade och elever i särskolan med tilläggshandikapp). Följande frågor avser detta stöd till kommunerna och skolorna. Fråga IV.1 - IV.4 besvaras om kommunen har erfarenheter av pedagogiska hörselvård från . IV.1 Är kontakterna med pedagogiska hörselvård främst av planerad och regelbunden karaktär eller sker de främst vid behov? Främst av planerad/ Både planerat/regelbundet och IV.2 Vem är den vanligaste initiativtagaren till kontakten mellan kommunen/skolan och pedagogiska hörselvård? Elevens förälder/föräldrar för elever med särskilda Övrig, ange vem IV.3 Om ett plötsligt behov av stöd uppkommer, hur tillgängligt är då det specialpedagogiska stödet från pedagogiska hörselvård? Vet ej, har ej varit aktuellt* *Fanns ej med som alternativ. IV.4 Hur värderar kommunen det specialpedagogiska stöd som den pedagogiska hörselvården erbjuder? är av mycket stort värde är av stort värde är av mindre värde Fråga IV.5 - IV.8 besvaras om kommunen har erfarenheter av SIH:s konsulentstöd från . IV.5 Är kontakterna med SIH:s konsulenter främst av planerad och regelbunden karaktär eller sker de främst vid behov? Främst av planerad/ Både planerat/regelbundet och IV.6 Vem är normalt Elevens förälder/föräldrar för elever med särskilda Övrig, ange vem IV.7 Om ett plötsligt behov av specialpedagogiskt stöd uppkommer, hur tillgängligt är då det specialpedagogiska stödet från SIH:s konsulenter? IV.8 Hur värderar kommunen det specialpedagogiska stöd som SIH:s konsulenter erbjuder? är av mycket stort värde är av stort värde är av mindre värde ·SIH-konsulenterna har bra överblick. ·SIH-konsulenterna utgör ett värdefullt stöd till personer med övergripande ansvar inom kommunen. ·SIH-konsulenternas kunskaper om familjerna och barnens situation är mycket värdefull. ·SIH-konsulenterna är bra på tips och idéer. ·Det är speciellt värdefullt med kontakten lärare–specialpedagog som arbetar med integrerade särskoleelever. ·SIH-konsulenterna bör renodla sin roll och arbeta på uppdrag av skolan och undvika att inför föräldrar ta ställning i verk- samhetsfrågor. ·SIH:s uppdrag borde vara av mer övergripande karaktär, istället för att arbeta med kontroll på individnivå. ·SIH-konsulenterna är värdefulla vid den praktiska planeringen men p.g.a. att de ej har ekonomiskt ansvar skiljer sig värde- ringarna kraftigt. V.1 Vilken typ av fortbildningsinsatser är vanligast vad gäller frågor om elever med funktionshinder? (två alternativ bör markeras) Utbildning av enskilda lärare som arbetar med elever med Enstaka inslag vid studiedagar Ge gärna exempel på eventuella utbildningsaktiviteter med inriktning på elever med funktionshinder som förekommit . 19 kommuner har gett exempel på fortbildningsaktiviteter. MBD/DAMP, ADHD VI.2 Hur bedömer Ni omfattningen av det externa utbudet av utbildning om elever med funktionshinder? Med externt utbud avses utbildning anordnad av universitet och högskolor, , enskilda utbildningsanordnare m fl. *Fanns ej med som alternativ. VI.3 Hur bedömer Ni inriktningen av detta utbud? Frågan avser utbildningens inriktning avseende målgrupper, ämnesområden m.m. i stort de behov som finns vissa, men inte alla de behov inte de behov som finns Om inriktningen av utbudet inte täcker behov som finns, ge gärna exempel på vad som saknas. ·Större utbud i grundutbildningen för studie- och yrkesvägledare samt påbyggnadskurser efter grundutbildningen. ·Utbildning om DAMP. ·Handledning för lärare som kommer i kontakt med dyslexi. ·Utbildning för elevassistenter. ·Utbildning saknas ibland om udda och nya problem. Ett kom- petenscenter att kontakta vid behov vore värdefullt. ·Utbildning om kopplingen pedagogiskt stöd/program och funk- tionsnedsättningen. ·Utbildning om vuxenpsykologi; att förstå och kunna möta föräldrar i kris. ·Utbildning om praktisk tillämpning av specialpedagogik. ·Allmän fortbildning täcker inte behoven. Bättre med individuell handledning/rådgivning i varje enskilt fall. VI.1 Svarar inriktningen av dagens kommunövergripande stödorganisation mot kommunens behov? Ja, inriktningen av dagens kommunens behov av stöd Nej, det finns grupper för vilka och därför har behov av Nej, det befintliga stödet omfattar både grupper för vilka kommunen saknar stöd för Grupper för vilka stöd efterfrågas Dolda/mycket ovanliga funktionshinder VI.2 Vilken typ av insatser är det särskilt viktigt att en kommunövergripande specialpedagogisk stödorganisation erbjuder? Individuellt riktade insatser, direkt till den enskilde eleven Konsultativa insatser till den Information till rektorer och Övrigt, ange vad ·SIH:s insatser är oerhört värdefulla men eventuellt är en lösning att ha fler mindre resursteam som riktar sig till specifika grundbehov. Det skulle kunna röra sig om barn med autism som har mycket speciella behov, men även andra grupper. Repre- sentanter från teamen skulle tillsammans kunna bilda en kommunövergripande pedagogisk stödorganisation. ·Det är mycket svårt att prioritera insatser eftersom behoven varierar från elev till elev. ·Det borde finnas en kunskapsbank att rådfråga. Allt som har med enskilda elever att göra ska ske utifrån kommunens initiativ och behov och inte SIH:s behov och påtryckta stöd. ·Alla insatser är viktiga men värdet kan variera beroende av hur behoven ser ut. VI.3 Hur bör en framtida organisation för specialpedagogiskt stöd till kommunen/skolan se ut för att svara mot de behov som skolan och kommunen har? Kommentarerna har i vissa fall delats upp under skilda rubriker. Förslag på förändrad framtida stödorganisation Kommuner med fler än 100 000 invånare ·Vi tror att någon typ av regionövergripande pooler med bred handikappkompetens skulle vara av stort värde. Vi tror att kommunfinansiering (med SIS-medel) vore att föredra eftersom skolorna har bekymmer med alla slags olika handikapp och eftersom det är kommunernas ansvar. En sådan organisation skulle kunna ha ett nära samarbete med skolorna för att öka medvetenhet och beställarkompetens. Ett värde för skolpersonal men också för elever och föräldrar skulle vara enklare kanaler till kompetens oberoende av vilken sorts handikapp det gäller. ·En framtida organisation bör ha tydliga ansvarsområden eller tas bort helt. Mer SIH-medel ut till enheten i stället! Kommuner med 50 000–100 000 invånare ·Det bör finnas en centralt placerad organisation för stöd till elever med funktionshinder. ·Samordning av de statliga insatserna för grundskola och särskola bör ske . Vår kommun önskar statliga medel för att bygga upp ett resurscentrum för denna och närliggande kommuner. ·Diskussion bör utifrån enkätsvaren föras ifall det kommun- övergripande stödet ska föras ner på kommunnivå med åtföljande statsbidrag. ·Det bör finnas en enhet inom kommunen som organisatoriskt omfattar samtliga specialpedagogiska resurser inklusive särskolan.