sou · GMB3115d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Det är inte klart när resultatet av detta arbete kommer att presenteras. +ONSULTATION MED ARBETSMARKNADENS PARTER Kommissionen har i sitt sociala handlingsprogram -2000 tagit upp frågan om distansarbete och angett att man ämnar starta en dialog med arbets- marknadens parter om behovet av skydd för distansarbetare. Ett sådant arbete skulle kunna leda till exempelvis riktlinjer för distansarbete inom EU. Eftersom kommissio- nen, som nämnts ovan, förbereder en uppföljning till grönboken om en ny arbetsorga- nisation, kommer sannolikt någon dialog kring distansarbete inte att komma igång . Frågor som är relaterade till distansarbete är en del av åtskilliga av de 17 särskilda forskningsprogram som ingår i det fjärde ramprogrammet för forskning. Enligt förslaget till ett femte ramprogram för forskning, utveckling och demonstration finns flera forskningsområden, inom vilka distansarbete har relevans. DG V har också tagit initiativ till att sätta samman en forskargrupp som skall ägna sig åt framtidens arbete. Det transeuropeiska telekommunikationsnätverket (TEN-Telcom) är en del av kapitlet om transeuropeiska nätverk som finns med i . Innebörden av det är att det går att söka pengar till medfinansiering av telekommunikationsprojekt. Budgeten är ganska liten (mellan 26 och 30 miljoner ECU ). TEN-Telcom för- väntas stödja europeiska nätverk av telekontor/servicekontor som kan erbjuda arbete nära hemmet både på landsbygd och i städer. Det finns fyra strukturfonder: regionalfonden, socialfonden, fonden för jordbruks- och fiskerisektorn samt kohesionsfonden. Till skillnad från de medel som finns tillgängliga inom forskningsprogrammen är det inte kommissionen som fördelar pengarna. Det är i stället till övervägande delen medlemsländerna själva som ombesörjer detta. De två huvudinitiativen med relevans för distansarbete är LEADER och ADAPT. LEADER är inriktat på projekt som rör utveckling av ekonomin inom lands- och glesbygd medan ADAPT syftar till projekt för att underlätta omställning för arbetskraften till föränd- ringar inom industrin. har deltagit i eller varit med och arrangerat ett antal olika evenemang som rör distansarbete. Ett sådant arrangemang är %UROPEAN !SSEMBLY ON 4ELEWORK AND .EW 7AYS OF 7ORKING som hållits vid fyra tillfällen, senast i 1997 Ett annat exempel är European Telework Week, som arrangerats årli- gen . hölls en kongress i 4ELEWORK #ONGRESS #HANCE AND #HALLENGE FOR %UROPE under beskydd av kommissonens ordförande Inom kommissionen (DG XIII) tror man att avregleringen av telemarknaden med åtföljande sänkta kostnader och ökad tillgänglighet tillsammans med lägre priser på utrustning kommer att medföra att distansarbete kommer att öka mer i omfattning än det gjort . Man är också medveten om att trycket på den enskilde ökar. Inom förslaget till det femte ramprogrammet för forskning, utveckling och demonstra- tion har kommissionen föreslagit sex olika forskningsområden. Av dessa kommer sannolikt det forskningsområde som rör skapandet av ett användarvänligt informations- samhälle att få störst betydelse för distansarbete. Distansarbete har fortfarande en relativt begränsad spridning i . Fenomenet började uppmärksammas för omkring . Först ut var högteknologiska företag, och även den federala regeringen var tidig med interna program för distansarbete. Trots ökad spridning i landet är dock distansarbete fortfarande fokuserat kring storstäderna, som , , , och . Det finns ingen klar definition av distansarbete i . som är ordförande i definierar TELEWORK som ANST¤LLDA SOM G¶R DELAR ELLER ALLT SITT ARBETE P¥ ANDRA LOKALITETER ¤N DEN TRADITIONELLA ARBETSPLATSEN OCH EVENTUELLT ANV¤NDER TELEKOMMUNIKATION 27. forskar på distansarbete och andra flexibla arbetsarrangemang vid , har en något snävare definition: ATT VARA ANST¤LLD OCH ARBETA FR¥N HEMMET ELLER EN ALTERNATIV LOKALITET UNDER TRADITIONELL ARBETSTID 28. befolkning uppgick till 30,3 miljoner 1997. Den senaste statistiken visar att 15,6 miljoner av befolkningen ingick i arbetskraften, och av dessa var 14,3 miljoner anställda. Det har gjorts ett flertal undersökningar om och uppskattningar av distansarbetet i , men att finna allmängiltig statistik är problematiskt. Ett problem är definitionen av distansarbete, dvs. vilka kategorier av arbetare som ingår i begreppet. Ett annat problem är att merparten av dem som distansarbetar gör det på informell basis, vilket gör det svårt att kartlägga. Statistics , den kanadensiska motsvarigheten till , har uppskattat antalet distansarbetare (anställda som jobbar på annan plats än arbetsgivarens arbetsplats)29: 1993 uppskattades de vara 600 000, 1997 var de 1 miljon, och förväntas 1,5 miljoner kanadensare distansarbeta. En handfull kanadensiska företag, kanske inte mer än 30–40 stycken, har formella program för distansarbete. Merparten av distansarbetet sker i stället på informell basis. Professor och forskare vid fann i en studie om flexibla arbetsarrangemang30 att av 27 000 kanadensare distansarbetade i ett formellt program för distansarbete, medan gjorde det på en informell basis. 27Intervju med , , . 28Intervju med , , . 29http:// 30Intervju med , , . , som har jobbat som konsult med införande av distansarbete i högteknologiska företag i , har kunnat urskilja olika vågor av drivkrafter31: För sex–låg fokus på balans mellan arbete och familj/fritid, var den främsta drivkraften kostnadsbesparingar för lokaler, och den drivkraft som dominerar är att införa distansarbete som ett led i att rekrytera och kunna behålla arbetskraft. Debatten kring drivkrafter och hinder för distansarbete är dock något mer komplicerad än så om man ser generellt till industri och offentlig verksamhet i . Till en början var det individuella entusiaster som införde distansarbete på hel- eller deltid för att det bättre passade deras egen situation. Det kunde handla om att minska pendlingstiden, få mer flexibilitet i arbetstiderna, kunna vara bosatt långt ifrån industri- centrum eller där det är billigare att bo. Även arbetsmässiga skäl som ökad koncen- trationsförmåga, förbättrad produktivitet och kvalitet kan vara drivkraften bakom individuella arrangemang för distansarbete. Utvärderingar av distansarbete i refererar ofta till en produktivitetsökning på 10–. Den personal som är kvar på huvudarbetsplatsen utsätts dock troligen för fler störningar, t.ex. telefonsamtal och oplanerade besök. Därför är det inte säkert att produktiviteten höjs totalt sett. Arbetsgivarens förväntningar om ökad produktivitet kan dessutom tvinga fram intensivare och längre arbetsdagar och därmed ökad risk för skador. Införande av individuella arrangemang har också drivits på av förändringar i kon- kurrensklimatet och de stora nedskärningarna i industri och offentliga förvalt- ning. Detta har lett till att anställda tvingas arbeta hårdare, längre och under högre stress. Den ökade flexibilitet som distansarbete ger är ett sätt att hjälpa de anställda att hantera dessa nya krav och den ökade stressen. studie32 visar främst på positiv respons från kanadensare som jobbar delar av eller hela sin arbetstid hemma. Rekrytera och behålla anställda Att kunna erbjuda sina anställda distansarbete och den flexibilitet det innebär ger många företag en konkurrensfördel när det gäller att attrahera och rekrytera ny personal samt att kunna behålla anställd personal. Distansarbete innebär också en möjlighet att rekrytera exempelvis grupper av handi- kappade som har svårt att arbeta heltid på arbetsgivarens arbetsplats. Handikappade i har dock till viss del också varit negativa till distansarbete: de vill integreras helt 31Intervju med , . 32Ekos , Information Highway and the Canadian Communications Household, Press Release, 98023. i arbetskraften, och de anser att det finns en risk att kraven på arbetsgivare att handikappsanpassa arbetsplatser försvinner om distans- och hemarbete ökar. Professor fann i en studie33 av kanadensiska tjänstemän som distansarbetar att den ökade flexibiliteten hade en positiv effekt inte bara på balansen mellan arbete och familj/fritid utan också på hälsa och välbefinnande; den gav minskad stress m.m. Varnande röster har dock höjts för risken att distansarbete blir ett alternativ till profes- sionell barnomsorg, dvs. föräldrar väljer att distansarbeta för att lösa problem med barnomsorg. Många är oroade över att distansarbete kommer att dölja behovet av en förbättrad barnomsorg i . Arbetsgivare är givetvis också rädda för denna utveck- ling, eftersom arbete i kombination med barnomsorg med allra största sannolikhet är förödande för den anställdes produktivitet. Det har också framförts i den kanadensiska debatten att det är viktigt att se till att dåliga distansarbeten inte blir en kvinnofälla. En drivkraft som kommit mer och mer i fokus i är möjligheten för företag att genom distansarbete skära ned på kostnader för lokaler och på andra omkostnader. Delade kontor och HOTELLING är något som blivit allt mer populärt. tionsföretaget sparade 1995–97 i lokalkostnader genom distansarbete och andra lokalminskande åtgärder. Kritiker menar att det som driver företagen att införa formella program för distansarbete inte alls är de anställdas behov utan just minskade kostnader. De menar att företagen tjänar på alla goda exempel med individuella entusiaster som marknadsför distansarbete. Med hjälp av dessa exempel kan företagen driva igenom projekt som ger stora kostnadsbesparingar men inte fullt så goda förhållanden för arbetskraften. Många solskenshistorier om distansarbetare florerar i kanadensiska medier. Mer kritiska granskare av fenomenet har dock lyft fram i debatten att det finns en tydlig polarisering i bra och dåliga distansarbeten. De bra distansarbetena är självständiga och ofta kunskapsintensiva tjänstemannajobb, utförda antingen av en anställd eller en egenanställd konsult. Är arbetstagaren anställd kan han/hon på grund av sin kompetens och position i företaget välja, eller kräva, att distansarbeta, och det sker vanligen på deltid. De dåliga distansarbetena karaktäriseras av bundna och monotona jobb, såsom data- hantering, telefonförfrågningar/service och sömnadsarbeten på ackord, samt dåliga arbetsförhållanden när det gäller arbetstider och förmåner. 33Intervju med , , . and stay there? 35http://strategis.ic.gc.ca/SSG/ih01621e.html Det finns en rädsla att förändringar i den kanadensiska ekonomin skall leda till att de dåliga distansarbetena ökar i omfattning, att denna grupp utnyttjas och i allt högre grad får brister i socialt och lagligt skydd. Ökad konkurrens och ekonomiska omstruktureringar ställer krav på ökad flexibilitet hos de kanadensiska företagen, vilka i sin tur har ställt krav på att arbetsmarknaden skall bli mer flexibel. Kritiker menar att distansarbete är ett steg på vägen för att ytterligare luckra upp anställningsförhållandena mellan arbetsgivare och arbetstagare och göra arbetsmarkna- den mer flexibel. Farhågorna är att företagen i ökad utsträckning skall låta sina anställda arbeta på distans stora delar av eller hela arbetstiden och att nästa steg blir att arbetsgivaren kräver att den anställde skall bli egen företagare (oberoende leverantör). Det finns exempel på kanadensiska företag som har avskedat personal och sedan åter- anställt dem som oberoende leverantörer av samma tjänst, medan arbetet nu utförs hemifrån. Andra arbetsgivare har behandlat distansarbetaren som en vanlig anställd, men klassificerat honom eller henne som en oberoende leverantör för att undvika anställningsförmåner. Rädslan är att distansarbete, som i många avseenden är fördelaktigt för arbetstagaren, i längden skall leda till en strukturförändring som innebär att arbetsgivarens ansvarsbörda förskjuts till arbetstagaren genom en förändrad anställningsstatus. Fackföreningarna i är skeptiska till distansarbete. De lyfter fram problem som regler för övertid, ansvar för hälsa och säkerhet samt ansvar för företagsdata. Fackför- eningarna poängterar att 39 ·distansarbete skall vara frivilligt ·distansarbete inte skall strida mot kollektiva avtal ·distansarbete inte skall vara heltid eller permanent ·lönesystemet inte skall påverkas (för att motverka en utveckling mot ackordsarbete) ·arbetsgivaren skall stå för eventuell utbildning som distansarbetet kräver. Kritiker menar att arbetstagarorganisationerna är emot distansarbete framför allt för att det försvårar deras möjlighet att organisera. De skulle alltså inte se till medlemmarnas önskan eller bästa, utan främst till att den egna överlevnaden och makten är hotad. Telekommunikationsföretagen i driver utvecklingen av distansarbete och tele- pendling på flera sätt. De utvecklar och marknadsför teknik och produkter för distans- arbete. För att än bättre kunna sälja sin teknik driver de program för distansarbete internt 36I , liksom i , är delar av det sociala skyddsnätet kopplat till en anställning: förutom lön erhåller en anställd vanligtvis även s.k. förmåner såsom sjukförsäkring, pensionsförsäkring, försäkringar för långtidssjukdom m.m. 37http://strategis.ic.gc.ca/SSG/ih01621e.html 38http:///doc/e 39http://./doc/e/hullrep.html i organisationen, både för att testa sin teknik och för att få praktisk kunskap om hårda och mjuka faktorer när det gäller distansarbete. Tekniska förutsättningar och attityder En stor fördel för är att infrastruktur för distansarbete finns; har rankat som ett världens främsta länder när det gäller infrastruktur för telekommuni- kation. De tekniska förutsättningarna, eller de hårda faktorerna är alltså goda i . Men attityder till distansarbete, mjuka faktorer, anses vara det största hindret för en sprid- ning av fenomenet. I organisationer är det framför allt mellanchefer som motarbetar de förändringar i ledarstil som distansarbete kräver. Dessutom utgör utgifter i samband med införande av distansarbete, såsom kostnader för utrustning, utbildning samt mänsk- liga resurser och tid, hinder för spridande av distansarbete. Det saknas utvärderingar av distansarbetets effekter på miljö och trafik i . Professor , , uppmärksammade dock i sin natio- nella studie om arbete från hemmet att telependlare använder bilen mycket mindre när de arbetar hemifrån. Egna företagare med bas i hemmet använder däremot bilen mer än när de hade en traditionell anställning. Eftersom egna företagare är den större grup- pen av hemarbetande, är miljöpåverkan för distansarbete och arbete från hemmet totalt sett oklar. En utveckling mot fler egenföretagare pekar alltså på negativa effekter för miljön! () uppger att de är den enda intressegruppen för Tillsammans med har CTA startat 4ELEWORK *OB "OARD , första online-service för jobbsökande som vill distansarbeta. CTA har också infört en nationell distansarbets-/telependlings- dag; den första infaller . av den kanadensiska arbetskraften lyder under de federala arbetsmarknadslagarna, #ANADA ,ABOUR #. Resterande lyder under respektive provins arbetsmarknadslag, som liknar den federala lagen i sin utformning. Arbetsmarknadslagstiftningen i har inte anpassats till eller justerats efter distansarbete. Däremot kan befintlig lagstiftning tillämpas på distansarbete, även om det råder brist på överensstämmelse mellan lagstiftningen och rådande förhållanden på arbetsmarknaden. Det finns inte något arbetsrättsligt hinder för distansarbete med nuvarande lagstiftning. Anställda distansarbetare skyddas under grundläggande arbets- 40Gurstein, P., Planning for Telework and Employment, , 1995. 41http:///teleworkjobs marknadslagar som %MPLOYMENT 3TANDARDS !CT och /CCUPATIONAL (EALTH AND 3AFETY !CT Alla provinser och den federala lagen har %MPLOYMENT 3TANDARDS !CT. de grundläggande reglerna för anställning och arbete vad gäller anställdas och arbets- givares rättigheter och skyldigheter. Provinsernas %MPLOYMENT 3TANDARDS !CT skyddar även hemarbetande. Lagen skiljer på två former av hemarbete: HOME WORKERS och DOMESTIC WORKERS. Distansarbete faller under lagen för HOME WORKERS.42 (OME WORKERS har enligt lag rätt till minimilön, övertidsersättning, skrivna arbets- instruktioner, begränsning av veckoarbetstiden, graviditets- och föräldraledighet, lediga helgdagar, skrivna regler och avtal för betalning, semesterersättning, föräldraledighet samt avgångsvederlag. Lagen skyddar anställda distansarbetare men alltså inte egna företagare. Occupational Health and Safety Act, Workers Compensation Act Anställda kanadensare lyder under /CCUPATIONAL (EALTH 3AFETY !CT, antingen provin- sens eller den federala, och har rätt till arbetsskadeersättning enligt 7ORKERS #OMPEN Enligt de två lagarna är personalens hälsa och säkerhet arbetsgivarens ansvar, oavsett om arbetet utförs på ett kontor eller hemma. Den distansarbetande är berättigad till arbetsskadeersättning vid skada i hemmet, så till vida olyckan är arbetsrelaterad och uppstår i det för arbetet avsedda utrymmet under arbetstid. Det är lämpligt att upprätta ett skriftligt avtal vid distansarbete för att klargöra ansvar och skyldigheter för parterna. I avtalet skall framgå vem som ansvarar för kontorsutrustning och försäkring, vilken kontorsytan är, vilka timmar den anställde skall jobba etc. Oklarheter i arbetsgivarens ansvar när det gäller hälsa och säkerhet har verkat avskräck- ande för arbetsgivare när det gäller att införa distansarbete. Övrig lagstiftning som påverkar Under förutsättning att merparten av arbetet utförs från hemmet och att detta är något arbetsgivaren kräver kan den anställde yrka på inkomstavdrag för kostnader för upp- värmning, belysning samt vatten och avlopp hos skattemyndigheten. S.k. ZONING LAWS, som reglerar var i stadsplaneringen affärsverksamhet får bedrivas, hindrar hemarbete med eget företag samt placering av satellitkontor, telestugor och CO OPS i bostadsområden där affärsverksamhet är förbjuden. 42http:///LAB/es/homewrke.htm 43Gurstein, P., Planning for Telework and Employment, , 1995. Klyfta mellan lagstiftning och rådande arbetsmarknad Alla parter är överens om att det finns en klyfta mellan existerande lagstiftning och rådande förhållanden på den kanadensiska arbetsmarknaden. De nya förhållandena på arbetsmarknaden avser den ökade graden av flexibla och icke-traditionella arbetsför- hållanden, däribland distansarbete. På lokal nivå kan ett företags policy och kollektiva avtal ge distansarbetare skydd som inte täcks i lagstiftning. Arbetstagarrepresentanter har dock uttryckt oro över att allt färre täcks av kollektiva avtal och att en skärpning av lagstiftningen därför krävs för att säkerställa att hemarbete, distansarbete och flexibelt arbete blir säkert och att arbetarna inte utnyttjas och påläggs ansvar som egentligen är arbetsgivarens. Distansarbete finns inte explicit med på den politiska agendan i . både den federala och de provinsiella regeringarna gjort stora satsningar på infrastruk- turen för informationsöverföring, 4HE )NFORMATION 3UPER (IGHWAY, och på att ansluta kanadensiska hem, kommuner och företag i såväl storstad som glesbygd till denna infrastruktur. Den federala regeringens mål är CREATING A CONNECTED #ANADA BY THE YEAR Dessa satsningar är en förutsättning för att distansarbete skall kunna få en större spridning i , och regeringarna verkar alltså på så sätt indirekt för distansarbete. Trots att varken den federala regeringen eller de provinsiella har distansarbete högt på sina politiska agendor så driver de ändå indirekt utvecklingen genom att själva vara pionjärer på att införa distansarbete i sina egna organisationer. Den dominerande delen av distansarbetet i utförs i storstadsområden. Flera gles- bygdsområden har dock kunnat utvecklas gynnsamt tack vare utbyggnad av infrastruk- turen för telekommunikation. Men distansarbetare på glesbygden är endast i undantags- fall enskilda anställda som telependlar till arbetsgivaren. Vanligare är att hela funktioner hos ett företag utlokaliserats, t.ex. kundservice eller telemarknadsföring, s.k. telekontor. Denna uppdelning har inneburit en tendens till att majoriteten av de bra distansarbetena återfinns i storstaden och majoriteten av de dåliga i glesbygden. 1993 blev New den första kanadensiska provinsen med ett helt digitalt telekommunikationsnätverk. Trots att telekontoren endast stod för en del av provinsens IT-strategi har de fått stor uppmärksamhet: de över 40 center som öppnats har skapat över 6 000 jobb. Provinsen har lockat dit företag med skattelättnader, stöd för utbildning och en väl utbyggd infrastruktur för telekommunikation. Provinsen har också den stora fördelen att befolkningen är tvåspråkig (franska och engelska). Dessutom är lönerna relativ låga och den fackliga anslutningsgraden låg. ·Inom uppskattas att 10–av arbetskraften i medelstora till stora organisationer kommer att distansarbeta. ·Antalet egenföretagare och småföretag förväntas öka, och för båda dessa grupper förväntas också användningen av distansarbete öka. ·Kanadas välutbyggda infrastruktur i kombination med den förväntade teknikutveck- lingen kommer att underlätta spridningen av distansarbete. ·Tillväxten kommer att ta ytterligare fart när företagens intressen, såsom kostnads- reducering och rekrytering av kompetent personal, definitivt tar över som driv- krafter. ·Andelen formella program för distansarbete förväntas också öka, främst drivna av företagens oro för oklarheter när det gäller ansvar för arbetare i informella program. ·Att dela kontor med en eller flera arbetskamrater är fortfarande ovanligt i , men detta och HOTELLING är en klart ökande trend. ·Det finns risk för en motreaktion mot distansarbete, orsakad av isolering och mellan- chefers missnöje. ·Distansutbildning, som förväntas få konsekvenser även för distansarbete, kommer att få stor spridning i landet och revolutionera kompetensutvecklingen i det geogra- fiskt vidsträckta . Begreppet distansarbete är inte direkt stringent i och vad som inkluderas varierar Den federala inköpsmyndigheten, , har valt att uttrycka sig så här om distansarbete: -OVING 7ORK TO 0EOPLE. Transportation har sammanställt hur begreppet används i olika sammanhang och där- efter gjort denna indelning och definition44: ·anställda som arbetar från hemmet heltid eller deltid ·egenföretagare som arbetar från hemmet ·fältarbetare/mobila arbetare. , forskare i transportfrågor och distansarbete vid , definierar en distansarbetare som EN AVL¶NAD ARBETARE SOM ¤R ANST¤LLD I EN ORGANISATION OCH ARBETAR HEMMA ELLER P¥ EN PLATS I N¤RHETEN AV HEMMET UNDER NORMALA ARBETSTIDER. Hon utesluter således övertid, extrajobb och liknande former av Den totala arbetsstyrkan i var enligt 137,4 miljoner. Det är svårt, kanske helt omöjligt, att visa statistik på hur många av dessa som distansarbetar. Census Brief46 gör med jämna, men långa, mellanrum något som liknar Folk- och bostadsräkning. Deras siffror visar på ett relativt lågt antal hem- arbetande, av arbetskraften 1990, vilket kan bero på att undersökningen kartlägger var arbetet VANLIGEN utförs. hemifrån en till kommer därför inte med i denna kartläggning. /SVP, ett , är en av de mer pålitliga källorna för statistik kring distansarbete. /SVP uppskattar att det 1997 fanns 11,1 miljoner distansarbetare i USA47. Motsvarande siffra var 8,1 miljo- ner, dvs. en ökning med . Studien inkluderar personer som är anställda i ett företag och distansarbetar en eller . Det innefattar alltså inte de som har eget företag. 44Counting the New Mobile Workforce, U.S. 45Intervju med . Mokhtarian, , . 46"Census Brief", U.S. , Economics and , . 471997 American Internet User Survey", på uppdrag av /SVP. &IGUR !NTAL DISTANSARBETARE I 53! ENLIGT &).$ 360 S !MERICAN )NTERNET 5SERSt 3URVEY Enligt Infonetics Research48 ökade andelen amerikanska företag med riktlinjer för distansarbete kraftigt . Deras siffror visar att nästan två tredjedelar av alla amerikanska företag har riktlinjer för distansarbete. är en av de stater där distansarbete är som allra mest utbrett. Enligt en studie utförd av Pacific utför av den arbetsföra delen av befolkningen i en del arbete från hemmet 49. Enligt . Mokhtarian distansarbetar av Kalifornienborna 1–.