sou · GMB380 · 1999-01-01 00:00:00 — Det andra är att uppgifter enligt 7 § saknas och detta medför att ansökan inte utan väsentlig olägenhet kan tas upp till prövning. Enligt andra stycket kan sökanden föreläggas att komplettera ansökan vid äventyr av att denna förklaras förfallen. 10 § får även skjuta upp ett bostadsrätts- ärende som med hänsyn till sin art eller omfattning inte lämpligen kan avgöras . Ärendet skall i så fall tas upp till prövning senast på femte registreringsdagen efter den registreringsdag då ansökan gjordes. Paragrafen motsvarar 5 § första stycket lagen (1973:98) om inskriv- ningsregister. Möjligheten är avsedd att utnyttjas endast i undan- tagsfall. Främst avses fall där ett ärende är så svårbedömt att det skulle försena hela avslutandet av registreringsdagen att invänta beslut i detta ärende. 11 § Om det på grund av någon särskild omständighet finns anledning anta att det förvärv som sökanden åberopar är ogiltigt eller inte kan göras gällande eller att den sökta åtgärden på annat sätt skulle kränka någons rätt, skall bostadsrättsmyndigheten ge den vars rätt berörs tillfälle att yttra sig skriftligen. I samband med detta får även sökanden eller annan ges tillfälle att avge sådant yttrande. Om bostadsrättsmyndigheten finner att sökandens rätt är tvistig, skall sökanden föreläggas att väcka talan vid domstol. Följer sökanden inte föreläggandet, kan ansökan förklaras förfallen. Det skall anges i föreläggandet. Paragrafen motsvarar 19 kap. 10 § JB. Någon motsvarighet till möjligheten att i stället för skriftligt förfarande kalla de inblandade och höra dem finns dock inte. Avsikten med möjligheten till förhör enligt JB är inte att ett tvistigt ärende skall avgöras, utan bara att höra parternas inställning. Ordningen framstår som otidsenlig. Bostadsrättsärenden kan förväntas i regel vara något enklare. Förfarandet framstår inte heller som praktiskt när det skall finnas endast en för landet gemensam bostadsrättsmyndighet. Detta hindrar givetvis inte att bostadsrätt- smyndigheten t.ex. per telefon har kontakt med en sökande som har svårt att uttrycka sig skriftligen och med stöd av den serviceskyldighet som myndigheter allmänt har ger den enskilde erforderligt stöd. 12 § En ansökan som har förklarats vilande enligt 3 kap. 7 § eller 4 kap. 4 § skall prövas så snart detta är möjligt. Den får dock inte avslås utan att sökanden har beretts tillfälle att yttra sig. I samband med vilandeförklaring eller i ärende enligt första stycket får sökanden förläggas att visa om det hinder som var anledning till vilandeförklaringen har undanröjts. Vite får sättas ut. Om föreläg- gandet inte följs, kan ansökan förklaras förfallen. Det skall anges i föreläggandet. Har den som ansöker om registrering av ett förvärv visat att denne har ansökt om medlemskap i bostadsrättsföreningen, får föreningen föreläggas att efter det att den frist som anges i 2 kap. 1 § bostadsrättslagen (1991:614) har gått ut visa om medlemskap har medgetts eller vägrats. Om föreläggandet inte följs, skall sökanden anses antagen som medlem. Det skall anges i föreläggandet. Paragrafen behandlar det vidare förfarandet sedan en ansökan om förvärv eller bostadsrättsinteckning har förklarats vilande enligt 3 kap. 7 § eller 4 kap. 4 §. I andra stycket ges möjlighet för bostadsrättsmyndigheten att förelägga sökanden att visa huruvida det hinder som var orsaken till vilandeförklaringen har undanröjts. En möjlig orsak till vilandeförkla- ring är enligt 3 kap. 7 § 11 att den som ansöker om registrering av ett förvärv inte är antagen som medlem i bostadsrättsföreningen. Han kan redan i sin ansökan ha visat att han har ansökt om medlemskap. Men om han inte har gjort det skall han föreläggas att visa detta. Frågan har utvecklats i allmänmotiveringen, avsnitt 7.2. När sökanden - i sin ansökan eller efter föreläggande därom enligt andra stycket - har visat att han har ansökt om medlemskap behövs besked från föreningen. Enligt tredje stycket finns en möjlighet att i det läget förelägga föreningen att visa om medlemskap har medgetts eller vägrats. Om föreningen inte har vägrat medlemskap inom den enmånadsfrist som ställs upp i 2 kap. 1 § andra stycket BRL anses förvärvaren som medlem. Föreläggandet skall därför utformas så att det framgår att, om föreningen inte visar att medlemskap har vägrats , sökanden kommer att anses antagen som medlem. 13 § Ett beslut om att en ansökan bifalls, vilandeförklaras, avslås eller förklaras förfallen eller att ärendet skjuts upp skall föras in i bo- stadsrättsregistret. Skälen för beslutet skall antecknas i akten om beslutet innebär att ansökan inte bifalls. Beslut som skall föras in i bostadsrättsregistret meddelas genom införandet och skall anses ha det innehåll som framgår av beslutet. Paragrafen tar upp vilka beslut som kan fattas och hur dessa skall meddelas. 14 § Underrättelse eller bevis om beslut skall tillhandahållas från den dag beslutet meddelades. Föreskrifter om sådana underrättelser och bevis meddelas av regeringen eller av den myndighet som regeringen bestämmer. Paragrafen motsvarar 19 kap. 20 § JB i Ds 1998:25. 15 § Om ett beslut i ett bostadsrättsärende har gått emot sökanden eller någon annan som har fått tillfälle att yttra sig i ärendet, skall bostadsrättsmyndigheten genast underrätta denne om beslutet. En underrättelse enligt första stycket skall vara skriftlig. Den skall innehålla de skäl för beslutet som har antecknats i akten. Om beslutet kan överklagas, skall upplysning lämnas om detta. Paragrafen motsvarar 19 kap. 13 § JB. Om verkan av registrering 16 § Fråga huruvida ett förvärv som registrerats är ogiltigt eller inte kan göras gällande eller huruvida registreringen av något annat skäl kränker någons rätt, får prövas trots registreringen. Finns en särskild bestämmelse om rättsverkan av registrering eller om tid inom vilken talan skall väckas, gäller dock denna. I paragrafen finns bestämmelser om vilken verkan en registrering av ett rättsförvärv har. Bestämmelsen i den första meningen innebär att en registrering av ett förvärv inte innebär något hinder mot att talan väcks vid domstol angående det förvärvet. Utgångspunkten är alltså att registreringen inte har någon betydelse för det materiella rättsläget. Dock är det så enligt den andra meningen att när det finns en särskild bestämmelse om rättsverkan av registrering eller om tid inom vilken talan skall väckas, så gäller denna. Det rör sig alltså om undantag från principen att registreringen saknar betydelse för det materiella rättsläget. Ett antal sådana undantag finns, nämnas kan 6 kap. 4 b och 4 d §§ BRL. Frågan om verkan av registrering har utvecklats i allmänmotiveringen, avsnitt 6.5. 17 § Om talan väcks om hävning eller återgång av ett förvärv av en bostadsrätt eller om bättre rätt till en bostadsrätt, skall rätten genast anmäla detta till bostadsrättsregistret för införing. Detsamma gäller tvist som angår upplåtelse av en bostadsrätt. När dom eller slutligt beslut i målet har vunnit laga kraft, skall rätten genast anmäla detta för införing i bostadsrättsregistret. Andra stycket tillämpas på motsvarande sätt beträffande annan tvist som angår registrering i bostadsrättsregistret. I paragrafen anges ett antal situationer när domstol i samband med vissa tvister skall anmäla att en tvist har initierats eller avgjorts. 18 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om handläggningen av bostadsrättsären- den. Paragrafen innehåller en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare bestämmelser om handläggningen av bostadsrättsärenden. Bestämmelsen motsvarar 19 kap. 29 § JB i Ds 1998:25. Det rör sig i huvudsak om bestämmelser motsvarande sådana som finns i förslaget till inskrivningsförordning i den nämnda departementspromemorian, jfr även 14 §. Något förslag till verkställighetsföreskrifter lämnar vi inte . Det hänger samman med att vi i avsnitt 12.2.3 avstått från att lämna ett definitivt förslag beträffande vem som bör anförtros uppgiften som bostadsrättsmyndighet. Registrering av upplåtelse och övergång av bostadsrätt Förevarande kapitel innehåller bestämmelser om registrering av förvärv av bostadsrätter. Bestämmelser finns om bl.a. hur ansökan om registrering skall göras, när förvärvaren skall ansöka och under vilka omständigheter ansökan skall avslås eller förklaras vilande. Av- slutningsvis finns bestämmelser för situationen att en bostadsrätt upphör. 1 § Den som har förvärvat en bostadsrätt skall skriftligen ansöka om att detta registreras i bostadsrättsregistret inom tid som anges i 2 §. Ett dödsbo behöver inte ansöka om registrering av förvärv av en bostadsrätt från den döde i annat fall än när dödsboet överlåter bostads- rätten. En make eller sambo som har tillskiftats en bostadsrätt vid en bodelning behöver inte ansöka om registrering av förvärvet utom när bostadsrätten förut har tillhört den andra maken eller sambon. I paragrafens första stycke ställs en skyldighet upp för den som har förvärvat en bostadsrätt att ansöka om registrering av förvärvet. Det gäller alltså alla typer av förvärv - upplåtelser och olika typer av övergång av bostadsrätt. Dock finns två undantag i andra stycket. När ansökan skall göras regleras i 2 §. De bestämmelserna innebär bl.a. att ansökningsskyldigheten, trots att det rör sig om ett förvärv som enligt förevarande paragraf i och för sig är ett sådant som skall registreras, under vissa förhållanden aldrig inträder. Ett exempel är att en talan väcks och förvärvet på grund av detta hävs. Två undantag från skyldigheten att ansöka om registrering anges, som tidigare nämnts, i andra stycket. Ett dödsbo behöver enligt huvud- regeln inte ansöka om registrering av ett förvärv av en bostadsrätt från den döde. Undantag gäller för det fall dödsboet överlåter - alltså säljer, byter eller ger bort - bostadsrätten. När en bostadsrätt tillskiftas en make eller sambo genom bodelning föreligger registreringsplikt, om bostadsrätten förut har tillhört den andra maken eller sambon. Men om den bodelade bostadsrätten inte har tillhört den andra maken eller sambon slår det andra undantaget till. Då behöver således inte förvärvaren ansöka om registrering. Med make är här jämställd registrerad partner enligt lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap. Utformningen ansluter till 20 kap. 1 § första stycket JB och bestäm- melserna skall tillämpas på motsvarande sätt. 2 § Ansökan om registrering av förvärvet skall göras från det att den handling (fångeshandlingen) på vilket förvärvet grundas upprättades. 1.för den som vid förvärvet inte var medlem i bostadsrättsföreningen, från det att denne antagits som medlem, 2.för förvärv som beror av villkor, myndighets tillstånd eller annan sådan omständighet, från det att förvärvet fullbordades, 3.för dödsbo, i fall som avses i 1 § andra stycket, från det att bostadsrätten överläts eller, om bouppteckning inte har registrerats då, från det att registreringen skedde, 4.för den som är ensam delägare i dödsbo, från det att boupp- teckningen registrerades eller, om han först därefter blivit ensam delägare, från det så skedde, dock, om boets förvaltning sköts av en boutredningsman eller testamentsexekutor eller om boet är avträtt till konkurs, inte i något fall tidigare än från det att bostadsrätten utgavs 5.för testamentstagare som tillagts en bostadsrätt i legat, från det att testamentet vann laga kraft och legatet utgavs eller, om bouppteckning inte har registrerats då, från det att registreringen skedde, samt 6.när talan har väckts om återgång eller hävande av förvärv innan tiden för ansökan om registrering gick ut, från det att en dom genom vilken talan ogillades vann laga kraft. När en bostadsrätt har övergått till bostadsrättsföreningen utan att någon fångeshandling har upprättats, räknas tiden från det att bostadsrätten övergick till föreningen. Paragrafen anger när ansökan om registrering skall göras. Detta gäller givetvis både upplåtelse och övergång av bostadsrätt. I första stycket anges huvudregeln att ansökan skall göras från det att fångeshandlingen upprättades. Tremånadersfristen skall dock, enligt andra stycket, i vissa situationer räknas från en annan tidpunkt. Första punkten i andra stycket tar sikte på situationen att för- värvaren inte redan är medlem i bostadsrättsföreningen. En icke medlem kan, enligt 7 §, få endast vilande registrering av sitt förvärv. Bestämmelser om inom vilken tid föreningen är skyldig att pröva en ansökan om medlemskap finns i 2 kap. 1 § andra stycket BRL. Enligt 2 kap. 12 § finns en möjlighet att förelägga den som ansöker om registrering av sitt förvärv att visa att denne har ansökt om medlemskap och att förelägga föreningen att redovisa sitt beslut i frågan. Enligt andra punkten räknas tiden - när förvärvet är beroende av villkor, myndighets tillstånd eller liknande - liksom beträffande fast egendom, från det att förvärvet fullbordades. Någon tidsgräns för vilken tid ett villkor får gälla - alltså en motsvarighet till bestämmel- serna för s.k. svävarvillkor beträffande fast egendom - finns inte. Frågan har behandlats i allmänmotiveringen, avsnitt 6.6.2. När det gäller myndighets tillstånd hänvisas till 7 § 9. Tredje stycket avser situationen att bostadsrätten har återgått till bostadsrättsföreningen utan att en fångeshandling har upprättats. Om föreningen t.ex. köper en bostadsrätt i föreningen, räknas tiden enligt första eller andra stycket. Vad som här avses är andra förvärv som föreningen kan göra på grund av t.ex. att bostadsrättshavaren frånträder bostadsrätten (4 kap. 8 § BRL) eller avsäger sig den (4 kap. 11 § BRL) eller att bostadsrätten övergår till föreningen enligt 7 kap. 29 § BRL. 3 § Om ansökan om registrering inte görs inom angiven tid, får bostadsrättsmyndigheten förelägga förvärvaren att vid vite göra ansökan. Paragrafen motsvarar 20 kap. 3 § JB. Ansökan om registrering av tidigare förvärv 4 § Om bifall till en förvärvares ansökan är beroende av att en före- gående innehavares förvärv registreras och tiden enligt 2 § för dennes förvärv har börjat löpa, får förvärvaren ansöka om registrering även av det föregående förvärvet. Den föregående innehavaren är skyldig att för detta ändamål tillhandahålla erforderliga handlingar som han innehar. Om en bostadsrätt på grund av förordnande i testamente eller annan rättshandling har tills vidare ställts utan innehavare, kan god man eller annan som har att företräda den blivande innehavaren ansöka om registrering på bostadsrätten för dennes räkning. Sedan innehavaren har bestämts, får denne registreras i bostadsrättsregistret. Paragrafen motsvarar 20 kap. 4 § JB. Liksom JB måste bestämmelser finnas så att en obruten fångeskedja kan erhållas. Denna bestämmelse liksom 9 § ger förutsättningar för detta. 5 § Den som ansöker om registrering av ett förvärv skall ge in fång- eshandlingen samt de övriga handlingar som fordras för att styrka för- värvet. Om ett dödsbo eller en arvinge som är ensam delägare i ett dödsbo ansöker om registrering av ett förvärv av en bostadsrätt från den döde, anses en inregistrerad bouppteckning efter denne som fång- eshandling. Görs ansökan av flera gemensamt, skall den innehålla uppgift om hur stor andel av bostadsrätten som varje sökande har förvärvat. Om sådan uppgift saknas och sökandena inte följer ett föreläggande att komplettera ansökan, skall den anses avse andelar av huvudtalet. Paragrafens första stycke anger vilka handlingar som skall ges in när man ansöker om registrering av ett förvärv. Den är utformad med 20 kap. 5 § JB som förebild. När det gäller bostadsrättsföreningar finns situationer där bostadsrätten återgår till denna utan att någon traditio- nell fångeshandling upprättas, jfr vad som sägs under 2 §. Föreningen kan förvärva bostadsrätten på grund av t.ex. avsägelse eller upp- sägning. I samtliga fall finns dock någon skriftlig handling. Exempelvis skall båda avsägelse och uppsägning ske skriftligen, 4 kap. 11 § första stycket respektive 7 kap. 26 § BRL. Därvid är det denna handling som skall ges in. Andra stycket motsvarar 20 kap. 5 § andra stycket JB i Ds 1998:25. 6 § En ansökan om registrering av ett förvärv skall avslås om 1.fångeshandlingen inte har getts in, 2.fångeshandlingen inte uppfyller formkraven enligt lag, 3.förvärvaren slutligt har vägrats inträde i bostadsrättsföreningen eller samtycke enligt 6 kap. 3 § (1991:614) bostadsrättslagen inte har erhållits, 4.överlåtelsen strider mot en gällande inskränkning i överlåtarens rätt att förfoga över bostadsrätten och, när överlåtelsen skedde, överlåtaren inte var registrerad som bostadsrättshavare eller, om så var fallet, ärende om införing i bostadsrättsregistret av inskränkningen var upptaget på registreringsdag, 5.bostadsrätten har överlåtits till någon vars förvärv enligt 6 kap. 4 b § bostadsrättslagen har företräde framför sökandens förvärv, 6.bostadsrätten har sålts exekutivt till annan än sökanden och försäljningen enligt 14 kap. 3 § utsökningsbalken har företräde framför dennes förvärv. 7.i fall som avses i 2 kap. 9 a § eller 17 kap. 3 § aktiebolagslagen (1975:1385), eller 2 kap. 13 a § eller 18 kap. 3 § försäkringsrö- relselagen (1982:713) bolagsstämman har beslutat att inte godkänna förvärvet eller inte har godkänt förvärvet i rätt tid, 8.det är uppenbart att förvärvet av annan grund är ogiltigt eller inte kan göras gällande. I paragrafen anges under vilka omständigheter en ansökan om registre- ring av ett förvärv skall avslås. Frågan om vilka kontroller som bör göras har diskuterats i allmänmotiveringen, avsnitt 6.6.2. Enligt den första punkten krävs att fångeshandlingen ges in. Form- kraven enligt lag, skall enligt andra punkten vara uppfyllda. Upplåtelse och överlåtelse regleras i BRL, medan andra förvärvsformer regleras i andra författningar. Beträffande fall där en bostadsrätt har återgått till bostadsrättsföreningen utan att en traditionell fångeshandling har upprättats, se under 5 §. En ansökan om registrering skall, enligt tredje punkten, avslås om sökanden har vägrats inträde i den aktuella bostadsrättsföreningen. Beslut i medlemskapsfrågan fattas av föreningen. Om sökanden vägras inträde, kan han hänskjuta tvisten till hyresnämnden, 2 kap. 10 § BRL. beslut kan i sin tur överklagas till , 11 kap. 3 § BRL. Hovrätten är slutinstans. För att avslag skall få meddelas krävs att medlemskapsfrågan är slutligt avgjord. Är beslutet överklagat när förvärv görs eller är saken av något annat skäl inte avgjord, blir i stället 7 § tillämplig. Vidare skall ansökan avslås om samtycke saknas enligt 6 kap. 3 § BRL. Enligt denna bestämmelse får en juridisk person som redan är medlem i en bostadsrättsförening inte utan samtycke från föreningens styrelse genom överlåtelse förvärva bostadsrätt till en bostadslägenhet. Ett sådant förvärv är, enligt 6 kap. 5 § andra stycket BRL, ogiltigt. Undantag från kravet på samtycke gäller om lägenheten är en fritids- lägenhet eller en lokal. Vissa ytterligare undantag finns i paragrafens andra stycke. Det sagda innebär att en juridisk person som redan vid förvärvet är medlem vid sin ansökan om registrering måste ge in samtycke eller dokumentation som visar att lägenheten är upplåten för fritidsändamål eller är en lokal. Saknas detta skall avslag meddelas endast om det framgår att samtycke är behövligt och att detta har vägrats. I annat fall skall ansökan vilandeförklaras (7 § 11). I praktiken lär det med andra ord regelmässigt inte vara aktuellt att meddela avslag direkt. Enligt fjärde punkten skall en ansökan om registrering avslås om en överlåtelse har skett i strid med en inskränkning i överlåtarens möjligheter att förfoga över bostadsrätten. För avslag krävs dessutom att överlåtaren inte var registrerad som bostadsrättshavare eller att ett ärende om registrering av inskränkningen var upptaget på registre- ringsdag. Bestämmelsen tar sikte på den föreslagna möjligheten att göra godtrosförvärv av bostadsrätt och den i detta hänseende begränsande bestämmelsen i 6 kap. 23 § BRL. Sistnämnda bestämmelse innebär just att en förvärvare inte kan göra gällande god tro bl.a. när förfoganderätten är inskränkt och ett ärende om registrering av detta har väckts, jfr 10 §. I detta fall är det lätt för den registrerande att konstatera att ansökan skall avslås. Samma sak gäller när en sådan inskränkning finns och överlåtaren inte är registrerad som bostadsrätts- havare. Den femte punkten avser dubbelöverlåtelse. Enligt 6 kap. 4 b § BRL skall vid dubbelöverlåtelse den tidigare överlåtelsen alltid ha företräde, om den förste förvärvaren ansöker om registrering av förvärvet först eller med den andre förvärvaren. Förevarande bestämmelse innebär i överensstämmelse med detta att den senare förvärvarens ansökan i dessa fall alltid skall avslås. Regleringen avser endast konkurrerande förvärv, inte successiva, och sådana fall när båda förvärven grundar sig på överlåtelse. Det sistnämnda följer av hänvisningen till 6 kap. 4 b § BRL. Denna bestämmelse avser endast konkurrens mellan överlåtelser. Förhållandet mellan överlåtelser och andra fång regleras i 6 kap. 4 c §. Den sjätte punkten motsvarar 20 kap. 6 § 7 JB. I 14 kap. 3 § UB finns bestämmelser om företrädet mellan exekutiva försäljningar och andra förvärv. Bestämmelsen i sjunde punkten motsvarar 20 kap. 6 § 9 JB. Någon hänvisning finns dock inte till bankaktiebolagslagen (1987:618). Det hänger samman med förslaget i prop. 1997/98:166 Ny associationsrätt för bankaktiebolag m.m. Där föreslås bl.a. att bankaktiebolagslagen skall avskaffas och att aktiebolagslagen (1975:1385) skall utgöra den associationsrättsliga grunden för bankaktiebolag. Enligt den åttonde punkten skall en ansökan om registrering av ett förvärv avslås om det är uppenbart att förvärvet av någon annan grund än de tidigare angivna är ogiltigt eller inte kan göras gällande. Bestämmelsen skall tillämpas på motsvarande sätt som 20 kap. 6 § 10 JB. Det innebär att en ansökan om registrering skall avslås bl.a. om fångesmannens ansökan om registrering av dennes förvärv har avslagits eller en för honom beviljad registrering har undanröjts genom en dom. Avslag torde också kunna meddelas i vissa fall när bostadsrätten har förvärvats av annan genom ett exstinktivt fång. Även andra fall kan tänkas. Någon uttömmande uppräkning kan inte göras här. 7 § Om 6 § inte är tillämplig skall en ansökan om registrering av ett förvärv förklaras vilande, om 1.fångesmannen, när förvärvet skett på annat sätt än genom upp- låtelse, inte är registrerad som bostadsrättshavare och fall som avses i 8§ inte föreligger, 2.rättegång pågår om hävning eller återgång av förvärv av bo- stadsrätten eller om bättre rätt till denna, 3.registrering söks på grund av testamente eller dom som ännu inte har vunnit laga kraft, 4.vid förvärv genom legat detta ännu inte har getts ut, 5.vid förvärv på exekutiv försäljning köpebrev inte har utfärdats eller vid expropriation eller liknande tvångsförvärv inlösen inte har fullbordats, 6.vid överlåtelse överlåtaren är gift och förvärvet enligt äktenskaps- balkens bestämmelser är beroende av den andre makens samtycke, 7.vid överlåtelse överlåtaren är sambo och förvärvet enligt bestäm- melserna i lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem är beroende av den andra sambons samtycke, dock endast om ärende om införing i bostadsrättsregistret av anmälan enligt 2 § den lagen var upptaget på registreringsdag när överlåtelsen skedde, 8.förvärvet har skett genom en sådan gåva mellan makar som inte har registrerats enligt 16 kap. , 9.förvärvet är beroende av myndighets tillstånd, 10.förvärvet är beroende av villkor, 11.förvärvaren inte är medlem i bostadsrättsföreningen eller samtycke enligt 6 kap. 3 § bostadsrättslagen (1991:614) saknas, eller 12.förvärvet i fall som avses i 2 kap. 9 a § och 17 kap. 3 § aktie- bolagslagen (1975:1385) samt 2 kap. 13 a § och 18 kap. 3 § försäk- ringsrörelselagen (1982:713) är beroende av bolagsstämmans god- kännande.