sou · GMB310 · 1999-01-01 00:00:00 — De konstnärliga högskolor som berörs av denna utredning avgör, i likhet med andra universitet och högskolor och övriga statliga myndigheter, vilka resurser som skall avsättas för hyror av de samlade resurser hög- skolan förfogar över och beslutar själva om vilka lokaler de skall ha. De har således eget lokalförsörjningsansvar. Förutsättningen för en samlo- kalisering är därför att berörda högskolor själva vill ingå i ett campus. I föregående kapitel har jag redovisat högskolornas inställning till campusidén. Där framgår att framför allt avvisar tanken på att ingå i ett campus. Om samtliga sex högskolor skall ingå i ett campus, krävs ett nytt riksdagsbeslut om avsteg från den princip för myndigheters lokalförsörjning som gäller. Om ett sådant beslut fattas bör enligt min mening en organisations- kommitté tillsättas. Samtliga berörda högskolor bör vara representerade i organisationskommittén. uppgift bör vara att ansvara för den fort- satta hanteringen av projektet samt ges rätten att fatta beslut avseende lokalisering och även teckna hyreskontrakt för de berörda högskolornas räkning i den utsträckning som behövs för att etablera ett campus. Flertalet av de berörda högskolorna har påpekat att kostnadsaspekten har en avgörande betydelse för ett slutligt ställningstagande till de olika lokaliseringsalternativen. Mer preciserade kostnadsuppskattningar har inte varit möjliga att göra av skäl som jag redovisat ovan i avsnitt 5.1. Som underlag för kostnadsbedömningar erfordras ett detaljerat lokalpro- gram tillsammans med genomarbetade utredningsskisser för de alternati- va lokaliseringarna. Ett sådant program föreligger ännu inte. första uppgift bör därför vara att se t ill att ett detaljerat lokalprogram arbetas fram. Arbetet måste ske med förank- ring i tillgängliga ekonomiska ramar och utgå från en beskrivning av den verksamhet respektive högskola skall bedriva i lokalerna . Respektive högskola måste vara klar över konsekvenserna för såväl verksamhet som ekonomi av programmets genomförande. När ett detaljerat lokalprogram föreligger kan organisa- tionskommittén välja olika vägar för att gå vidare mot hyresavtal för nya lokaler. En väg att gå är att organisationskommittén med programmet som grund begär in fördjupade utredningsskisser från de tre hyresvärdar- 66 9 Plan för genomförande SOU 1998:10 na/möjliga hyresvärdarna. Skisser och beskrivningar skall vara utforma- de på så ett sådant sätt att de kan utgöra grunden för den kostnadsupp- skattning som antingen organisationskommittén låter utföra eller som begärs av respektive hyresvärd. I anslutning till denna process sker också förhandlingar om pris för tomtmark m.m. Därefter väljer kom- mittén ett av alternativen utifrån de kriterier som kommittén ställt upp. Med detta tillvägagångssätt vägs kostnadsaspekten in i valet av det fördelaktigaste alternativet liksom gestaltningsfrågor och funktionalitet. Jag förordar denna ordning. En annan väg kan vara att organisationskommittén väljer lokalisering utifrån nu kända förhållanden och kan då, efter utarbetande av ett detal- jerat program, låta den utsedda hyresvärden svara för fortsatt utred- ningsarbete/skisser och arkitekturtävling. Alternativt kan kommittén själv svara för arkitekturtävling, låta kalkylera kostnader och först därefter låta hyresvärden fortsätta projekteringen och lämna offert. Givetvis är det möjligt att istället för tävling låta några arkitektkontor utarbeta skisser parallellt. Att själv svara för tävlingen ger organisa- tionskommittén och högskolorna ett större inflytande över det färdiga resultatet. Med detta tillvägagångssätt bortser man från de ekonomiska fördelar en konkurrenssituation mellan hyresvärdarna kan ge till förmån för det tillskott tävlingsmomentet eventuellt kan ge för gestaltning och funktio- nalitet. I samtliga fall kommer organisationskommittén att behöva anlita konsulthjälp för att utarbeta det detaljerade programmet, göra kost- nadskalkyler, utvärdera alternativen etc. Genomförandet av en arkitek- turtävling eller parallella uppdrag medför också kos tnader. För att förbereda för det kommande detaljplanearbetet i respektive kommun bör organisationskommittén inleda en dialog redan i samband med att arbetet med det detaljerade programmet inleds. Planprocessen i respektive kommun inleds med ett förberedande internt utrednings- och planarbete som också innebär samråd och remisshantering. När organisationskommittén beslutat om ett av alternativen går kommunen vidare med detaljplanearbetet. Detta utgår från utrednings- skissen/det vinnande förslaget och leder till att kommunen beslutar om att detaljplanen skall ställas ut för att allmänheten skall få möjlighet att lämna synpunkter enligt . Efter att inkomna syn- punkter bearbetats godkänner stadsbyggnadsnämnden (motsvarande) detaljplaneförslaget. Parallellt med processen i kommunen kan arbetet med planering av projektet och viss projektering ske. Slutligen beslutar kommunfullmäkti- ge om detaljplanen. Efter en överklagandetid träder planen i kraft. Först därefter kan byggstart ske. Utredning om samlokalisering och eventuell verksamhetsmässig integrering av de konstnärliga högskolorna i En särskild utredare ges i uppdrag att i samråd med de konstnärliga högskolorna i , Kungl. undantagen, dels analy- sera lokalbehovet och föreslå en lämplig samlokalisering av dessa högsko- lor, dels överväga en eventuell verksamhetsmässig integrering av utbild- ningarna. Utredaren skall, i samråd med berörda högskolor, upprätta en plan för genomförandet av förslaget. beslutade med anledning av budgetpropositionen att inrätta åtta konstnärliga högskolor i (prop. 1977/78:100, 1977/78:UbU22, rskr. 1977/78:338). De åtta högskolorna var Danshög- skolan, , och kommunikations- och reklamutbildning (GI/IHR), , , i , i samt i . De konstnärliga högskolorna i förblev vid inträdet i högskolesystemet fristående enheter medan motsvarande utbildningar i och , liksom senare även de i och , inordnades som institutioner i universiteten i , , respektive högskolan i . Hur den konstnärliga högskoleutbildningen i bör vara lokali- serad och organiserad har diskuterats i flera sammanhang . Diskussionerna har gällt samlokalisering men också samverkan eller sammanslagningar av utbildningsorganisation och administrativa stödfunktioner. Viktiga motiv för en ändrad organisation och verksamhet har varit att en sammanslagning till en eller flera större enheter skulle innebära fördelar bl.a. i form av utvidgat utbyte och samarbete, rationalise- ringsvinster, ökad administrativ och ekonomisk kompetens samt ett effektivare utnyttjande av lokaler. Utredningen om konstnärliga högskoleutbildningar föreslog i betänkan- det Konstnärlig högskoleutbildning (SOU 1992:12) vissa organisatoriska förändringar och en administrativ samordning utbildningar emellan. högskolor för konstnärlig utbildning i skulle minskas till fyra genom att och fördes samman till en enhet och genom att , och bildade en enhet. som separata enheter och och kommunikations- och reklamutbildning föreslogs inordnas i i I sina yttranden över förslaget var det stora flertalet remissinstanser negativa till utredningens förslag. En rad instanser föreslog dock en närmare bindning mellan samtliga konstnärliga högskolor i än vad utredningen hade föreslagit. Efter förslag i regeringens proposition Högre utbildning för ökad kom- petens (prop. 1992/93:169, 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363) finns sju fristående konstnärliga högskolor i sedan och kommunikations- och reklamutbildning (GI/IHR) uttalanden i propositionen gjordes inom en översyn av frågan om administrativ samverkan mellan de konstnärliga föreslog i delbetänkandet Kronan Spiran Äpplet (SOU 1994:127) att en samlokalisering av de konstnärliga högsko- lorna i skulle ske och att arbetet med planeringen av lokaler för de konstnärliga högskolorna därmed borde fortsätta i samverkan med Inom sammanställde en arbetsgrupp ett bered- ningsunderlag för en samlokalisering av de konstnärliga högskolorna i I underlaget presenterades översiktligt åtta olika lokaliserings- Med anledning av förslagen års Stoc rade regeringen i propositionen Utbildning och forskning; kvalitet och konkurrenskraft (prop. 1993/94:177, 1993/94:UbU12, rskr. 1993/94:399) om två möjliga alternativ till samlokalisering samt begärde att regeringen skulle få avvika från principen om myndigheternas ansvar för lokalförsörj- ningen för att hanteringen av lokalfrågorna för de konstnärliga högskolorna skulle bli ändamålsenlig. Sammanfattningsvis har det funnits en övertygelse i olika sammanhang om fördelarna med en samlokalisering av en eller flera av de konstnärliga högskolorna i . De konstnärliga högskolorna i , med undantag av Kungl. och i , har också ställt sig positiva till en samlokalisering av verksam- heterna. Flera av högskolorna, bl.a. Kungl. i , har i olika sammanhang framhållit att deras lokalförsörjningsproblem är omfattande och behöver en långsiktig lösning . Trots en relativt stark övertygelse om fördelarna med en samlokalisering har det dock ännu inte varit möjligt att finna formerna för ett praktiskt genomförande. De konstnärliga högskolorna i har en verksamhet av unik bredd som är av stor betydelse för kulturlivet i och för internationella position inom kulturområdet. Flera av de konstnärliga högskolorna har emellertid lokalförsörjningsproblem vilka inverkar negativt på verksamheten. En samlad lokalisering och eventuell verksamhetsmässig integrering skulle kunna lösa de enskilda högskolornas problem som det skapar förutsättningar för ett nytt konstnärligt kraftcentrum. Syftet med uppdraget är att genom en samlokalisering och eventuell verksamhetsmässig integrering av de konstnärliga högskolorna i skapa förutsättningar för ett nytt konstnärligt centrum. För att skapa tyngd åt ett sådant område är det av vikt att så många som möjligt av berörda högskolor kan samlas till ett område. Med anledning av högskolornas relativt omfattande publika verksamhet är det också av vikt att lokalisering- en underlättar samverkan med andra kulturella institutioner. Vidare är det viktigt att det finns goda kommunikationer till den tilltänkta lokaliseringen. En förutsättning för en samlokalisering och eventuell verksamhetsmässig integrering av de konstnärliga högskolorna i är att varje utbildnings krav på funktionella lokaler och en stimulerande miljö kan tillfredsställas. Utredarens huvuduppgifter är att i samråd med de konstnärliga högskolorna i , Kungl. undantagen, dels analysera lokalbeho- vet och föreslå en lämplig samlokalisering, dels överväga en eventuell verksamhetsmässig integrering. Utredaren skall, i samråd med berörda högskolor, upprätta en plan för genomförandet av förslaget. Utredaren skall överväga om en om- och tillbyggnad av nuvarande Konstfackkvarteret (Kv. Tre Vapen 2) eller kringliggande områden är 70 Bilaga 1 SOU 1998:10 lämplig eller om andra lokaliseringsalternativ ger bättre förutsättningar för ett konstnärligt centrum. De högskolor som kan vara aktuella för en samlokalisering och eventuell verksamhetsmässig integrering är , , , Kungl. i , i samt i . Den avsedda samlokaliseringen förutsätter inte någon ändring av hög- skolornas ställning som självständiga högskolor. Om det bedöms lämpligt av utredaren kan dock en sådan ändring föreslås. Utredaren skall samarbeta och samråda med berörda högskolor. Samråd bör också ske med och . Arbetet förutsätter därtill kontakter med berörda kommunala organ. Utredaren skall beräkna och närmare precisera samtliga kostnader för förslaget. Även kostnader för en eventuell verksamhetsmässig integrering bör inräknas. De kostnader för förslaget som avser lokaler bör inte överstiga de kostnader för lokaler som högskolorna har . Eventuella merkostnader skall finansieras inom givna anslagsramar. Ramar för utredarens arbete Utredaren skall beakta regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), om att re dovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) och om att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Uppdraget skall redovisas till regeringen senast den 1november 1997. Bilaga 2–5 finns endast i den tryckta versionen