sou · GMB36d3 · 1999-01-01 00:00:00 — När det gäller att komma tillrätta med ofrivilliga sådana anställningar har utredaren inget förslag. LOs uppfattning är att allas möjlighet till en egen försörjning är grundläggande för jämställdheten. Heltid ska vara en rättighet både för kvinnor och män. Deltid ska vara en möjlighet. LO föreslår att det utreds om denna fråga kan tillföras lagstiftningen. I jämställdhetslagen saknas en definition av vad som menas med in- direkt diskriminering. Däremot finns en definition i förarbetena till la- gen. Den definitionen stämmer väl överens med den i . I EU- rätten finns och används inte förarbeten som i den svenska lagstiftning- en. Det kan bli problem för den svenska medborgare som vill få sitt fall prövat i . LO föreslår att EUs definition på indirekt dis- kriminering tillförs i jämställdhetslagen. Förslagen om jämställdhetslagens förtydligande och tillägg är alla nöd- vändiga för att kunna göra korrigeringar av det aktuella läget och följa upp förändringsarbete. Kravet att kunna jämföra löner för olika befatt- ningstyper förutsätter bättre utvecklade värderingsmetoder än vad som står till buds . Framför allt avser förslaget att göra jämförande lönestatistik mellan kvinnor och män mera öppet tillgänglig. Detta är en angelägen åtgärd som vi stöder. Om det sedan ska ske via lagstiftning eller frivilliga överenskommelser mellan parterna, kan enligt vår mening diskuteras. instämmer i utredningens förslag om att kvinnors och mäns löner ska kunna jämföras mellan olika befattningstyper, att ar- betsgivaren bör (eller snarare: ska) ansvara för att hålla uppgifter till- gängliga inför lokalt kartläggningsarbete, att löneskillnader mellan kö- nen redovisas och vad som har gjorts för att rätta till dem, samt andelen kvinnliga arbetsledare. Förslaget att andelen kvinnliga arbetsledare skall bedömas relativt könssammansättningen av de anställda kan bli otydlig. Består de an- ställda till av män är det rimligt i så fall med enbart kvinnliga arbetsledare. Det kommer knappast att öka andelen kvinnor om de inte kan ökas av andra skäl. En tydlig föreskrift att alla arbetsplatser skall sträva efter att ha anställda av vardera könet vore kanske på sin plats som komplettering. Vi tycker det är bra att jämställdhetslagen förtydligas i enlighet med utredningens förslag. Det är därvid viktigt att bestämmelserna om jäm- förelser mellan olika befattningar ges en sådan utform-ning som anges i andra stycket på sid 195. (¶GSKOLAN I +ARLSTAD Vi anser att det inte enbart handlar om att redovisa andelen kvinnliga arbetsledare , utan även om att redovisa andelen kvinnor och män i olika yrkeskategorier, på olika avdelningar/enheter/arbetsgrupper etc. och på olika befattningsnivåer. Att finna verktyg och metoder för detta är vidare något som bör uppmärksammas i framtida forskning. I betänkandet saknas en utvärdering och analys av vilka möjligheter som ryms inom befintlig jämställdhetslag. Inte heller redovisas någon analys av förutsättningarna för att förslagen ska bli effektiva. RSV avstyrker utredningens förslag om förtydligande och komplette- ring av jämställdhetslagen. Att jämföra kvinnor och mäns löner oavsett befattningskategori kan enligt RSVs bedömning inte ge en rättvisande bild, oavsett metod. Beträffande de övriga förslagen konstaterar RSV att en förtydling och komplettering av lagen inte kommer att påverka myndighetens jämställdhetsarbete då RSV redan arbetar på detta sätt. 3TATISTISKA #ENTRALBYR¥N 3#" Utredningen föreslår att Jämställdhetslagen kompletteras med krav på årlig redovisning av andelen kvinnliga arbetsledare, på alla nivåer. SCB har redan tidigare två gånger på uppdrag av regeringen gjort en kart- läggning av antal och lön för kvinnliga och manliga chefer inom olika delar av privat och offentlig sektor, baserad på officiell löne- och sys- selsättningsstatistik respektive 1995. Särredovisning har också gjorts efter ålder och utbildning. Verket anser att det skulle vara av stort värde att regelbundna upp- följningar görs av antal och lön för kvinnor och män i ledande ställning inom olika delar av arbetsmarknaden. SCB är positiv till att åta sig så- dana uppdrag. *¤MST¤LLDHETSOMBUDSMANNEN *¤M/ JämO har i skrivelse till framfört förslag på förändringar av Jämställdhetslagens regler om lönekartläggning och lönediskrimineringsförbud. Bestämmelsen om lönekartläggning har varit i kraft och JämO har utvärderat hur den fungerat. JämO har mot bakgrund av denna utvärdering föreslagit att jämställd- hetslagens 9a § förtydligas på två punkter där det är vanligt med miss- uppfattningar eller där råder delade meningar om lagens innebörd. Det ena gäller att kvinnor och mäns löner ska kunna jämföras oavsett att det är olika typer av befattningar. Det andra gäller att fackliga företrädare ska ha rätt att få ta del av de löneuppgifter som behövs för kartlägg- ningsarbetet. JämO tillstyrker därför förslaget på dessa förtydliganden från utredningen. JämO har också tidigare föreslagit att de fackliga or- ganisationerna i likhet med JämO ska få möjlighet att begära vitesfö- reläggande i jämställdhetsnämnden. Det skulle enligt JämO mening vitalisera jämställdhetsarbetet och markera de fackliga organisationer- nas ansvar och betydelse för jämställdhetsarbetet. JämO stöder därför utredningens förslag i detta hänseende. I detta sammanhang vill JämO framföra att EGs bevisbörderegler måste implementeras i jämställdhetslagen, vilket bl a innebär att indi- rekt diskriminering och proportionalitetsprincipen definieras i lagtex- ten. JämO har också tidigare föreslagit att regeringen ska göra en över- syn av bevisbördereglerna i lagtexten samt göra de klarlägganden i för- arbetena som behövs för att reglerna i jämställdhetslagen ska tillämpas konformt med EG-rätten. Utredaren föreslår att jämställdhetslagen kompletteras med krav om att företag och organisationer redovisar andelen kvinnliga ar- betsledare. Det är ett bra förslag men JämO anser att företag och orga- nisationer skall redovisa alla anställda efter kön och befattning med en särskild redovisning av chefer och arbetsledare på olika nivåer i organi- sationen efter kön. Under rubriken betonar utredningen vikten av en regel- bunden granskning av löneskillnader mellan kvinnor och män och att en sådan granskning eller kartläggning sker på grundval av jämförelser mellan olika befattningstyper. Detta förutsätter att befintliga instrument för arbetsvärdering prövas och utvärderas och även att metoder och instrument för arbetsvärdering vidareutvecklas för att möjliggöra jämförelser mellan olika befattning- styper. I förslagsdelen om "Framtida forskning" påtalas behovet av mer forskning för att utveckla instrument för arbetsvärdering och att studera effekterna av tillämpningen av dessa instrument. stöder i princip utredningens förslag om att ett förtydligande i jäm- ställdhetslagen i detta avseende är önskvärt. En förutsättning för att ett sådant förtydligande blir meningsfullt är dock att lämpliga värde- ringsinstrument är utarbetade. Utredningens förslag om ett förtydligan- de av jämställdhetslagen omfattar en årlig redovisningsskyldighet från arbetsgivarna hur eventuella löneskillnader rättats till. Här råder oklar- het såtillvida att förslaget inte anger till vilken instans redovisningen skall ske. menar att detta behöver anges. har inget att invända mot förslaget om en komplettering av jämställdhetslagen med krav på en årlig redovisning av andelen kvinn- liga arbetsledare, men föreslår att redovisningen gäller kvinnor i ar- betsledande befattningar eller med arbetsledande funktion. Begreppet arbetsledare kan begränsa tanken till en traditionell, hierarkisk ar- betsorganisation med en formell arbetsledarbefattning, som i dagens arbetsliv ofta ersatts av en gruppbaserad arbetsorganisation med nya former av arbetsledande ansvar. har i detta yttrande inte att ta ställning till det nya medlingsinstitutet, dess befogenheter och organisation. Detta har skett i annan ordning. Vi menar här att den verksamhet som det separata organ som utred- ningen föreslår skall verka för könsneutral lokal lönesättning samord- nas med de uppgifter som det nya medlingsinstitutet föreslås få. Däri- genom torde vissa samordningseffekter kunna uppnås. Arbetslivsinsti- tutet menar också att förslaget om att regeringen inbjuder arbetsmark- nadens parter till en diskussion för att hitta modeller att komma till rätta med löneskillnader som saknar saklig grund är angeläget för att parterna ska kunna angripa problemet med utgångspunkt i en gemen- sam plattform. Rådet instämmer i förslagen om förtydligande av jämställdhetslagen. Rådet ser det som motiverat att jämställdhetslagen förtydligas och kompletteras på det sätt som utredningen föreslår. Vad gäller frågorna att kvinnors och mäns löner skall kunna jämföras mellan olika befattningstyper, att fackliga företrädare skall ha rätt att få del av löneuppgifter som behövs för det lokala kartläggningsarbetet samt att redovisning av uppföljningen skall ske anser sig nämnden för- hindrad att yttra sig. Anledningen härtill är att nämnden har ett ärende anhängigt, där parterna är oense, avseende dessa frågor. Vidare föreslår utredningen att jämställdhetslagen skall kompletteras med ett krav att företag och organisationer skall redovisa andelen kvinnliga ar- betsledare. Nämnden har ingen invändning mot att en sådan reglering införs. Det är enligt styrelsens uppfattning svårt att ta ställning till utredarens förslag om förtydliganden och komplettering i Jämställdhetslagen utan ett konkret författningsförslag. Vad gäller jämförelser mellan kvinnors och mäns löner, oavsett om det avser olika befattningstyper, är detta möjligt med tillgänglig statistikproduktion efter befatt- ningskoder. Gällande jämställdhetslag ger även utrymme för en sådan jämförelse. Problemet är, enligt styrelsens mening, efter vilka kriterier en jämförelse och analys ska göras. Enligt gällande jämställdhetslag ska i utvärderingen av varje års jämställdhetsplan ingå en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att rätta till de eventuella osakliga löneskillnader som upptäcktes vid föregående kartläggning. Styrelsen anser att den redovisning som gjorts i vissa delar kan förbättras. Detta kan dock ske utan ytter- ligare skärpning av uppföljningskravet. Utredarens förslag om att jämställdhetslagen skall kompletteras med krav på att redovisa antalet kvinnliga arbetsledare kan innebära vissa svårigheter för landstingssektorn. De befattningsbenämningar som an- vänds är inte entydiga för arbetsledare i ett och samma landsting och inte över sektorn som helhet. Den typen av statistik kan därför ge en- dast en summarisk bild av verkligheten. Styrelsen delar utredarens uppfattning att det är viktigt med en bra könsuppdelad lönestatistik. Den är ett värdefullt underlag för att se till att osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män inte uppstår. Styrel- sen vill understryka att nuvarande statistikproduktion och statistiksys- tem inom landstingssektorn fungerar väl. Det är enligt styrelsens upp- fattning svårt att ta ställning till utredarens förslag om förtydliganden och komplettering i Jämställdhetslagen utan ett konkret författningsför- slag. Vad gäller jämförelser mellan kvinnors och mäns löner, oavsett om det avser olika befattningstyper, är detta möjligt med till- gänglig statistikproduktion efter befattningskoder. Gällande jämställd- hetslag ger även utrymme för en sådan jämförelse. Problemet är, enligt styrelsens mening, efter vilka kriterier en jämförelse och analys ska göras. Enligt gällande jämställdhetslag ska i utvärderingen av varje års jämställdhetsplan ingå en redovisning av vilka åtgärder som vidtagits för att rätta till de eventuella osakliga löneskillnader som upptäcktes vid föregående kartläggning. Styrelsen anser att den redovisning som gjorts i vissa delar kan förbättras. Detta kan dock ske utan ytter- ligare skärpning av uppföljningskravet. Vidare föreslås en diskussion på regeringens initiativ mellan ar- betsmarknadens parter för att gemensamt hitta modeller för att i lokala förhandlingar komma åt löneskillnader som saknar saklig grund. Sty- relsen vill poängtera att genom det s k verksamhetsutrymmet som in- förts i de centrala kollektivavtalen i kommuner och landsting, ett för samtliga arbetstagarorganisationer gemensamt utrymme som arbetsgi- varen disponerar, har de lokala parterna getts möjlighet att bland annat prioritera kvinnor och åstadkomma relationslöneförändringar mellan olika yrkeskategorier. Verksamhetsutrymmet har haft en mycket positiv effekt för landstingens möjlighet att arbeta med lönebildning. Det har, tillsammans med de skrivningar om prioritering av kvinnodominerade yrkeskategorier som gjorts i de centrala löne-avtalen, varit ett verksamt bidrag till att åstadkomma relationsförändringar mellan olika yrkeska- tegorier inom sektorn. Förutom de möjligheter till en relationslöneför- ändring som verksamhetsutrymmet ger, arbetar landstingen även aktivt för en ökad lönedifferentiering för samtliga yrkeskategorier. Ds 1998:59 2EMISSAMMANST¤LLNING 63 Jämställdhetslagens bestämmelse om kartläggning av löneskillnader har utan tvivel bidragit till att öka medvetenheten hos arbetsgivarna om risken för osakliga löneskillnader mellan kvinnor och män. kan konstateras att bestämmelsen inneburit ökad administration och avsevärda svårigheter när det gäller bl. a. tolkning av lönestatistik. Ut- redaren säger i betänkandet "att kvinnors och mäns löner ska kunna jämföras oavsett om de avser olika befattningstyper". Det framstår som oklart vad utredaren avser med sitt uttalande. Förbundet menar att det klart framgår av proposition 1993/94:147 s. 48 att vid kartläggningsar- betet ska göras jämförelser "både inom och mellan arbetstagarna i de skilda kategorierna och typerna av arbete". Av samma proposition s. 49 framgår att lagstiftarens avsikt med be- stämmelsen var "att, genom den ökade synligheten, öka förutsättning- arna för ett aktivt och medvetet arbete för jämställdhet och mot osakli- ga löneskillnader mellan kvinnor och män på den enskilda arbetsplat- sen". Avsikten med den nya bestämmelsen var inte att ingripa i parter- nas löneförhandlingsarbete. Löneskillnader finns, även i kommunerna, mellan kvinnor och män både individuellt och mellan olika arbeten. Arbetsgivarens uppgift enligt bestämmelsen är att identifiera s. k. osakliga löneskillnader. Kommunerna driver en mycket varierad verk- samhet, vilket innebär att ett mycket stort antal typer av arbeten finns i varje kommun, t ex lärare, vårdbiträde, ekonom, parkarbetare. Perso- nalen består till av kvinnor. De flesta arbeten är i stort sett en- könade. Många arbeten utförs dessutom av en liten grupp individer. Sammanfattningsvis menar förbundet att det är alltför tidigt att dra slutsatsen att kartläggningsparagrafen i Jämställdhetslagen behöver förändras. Paragrafen är relativt ny och kommunerna arbetar fortfaran- de med att hitta rutiner för hur kartläggningsarbetet ska utföras. I detta arbete bistår förbundet med bl. a. skrifter och annan information. För- bundet vill också återigen framhålla sin tveksamhet till huruvida det överhuvudtaget är möjligt att göra jämförelser mellan arbetsuppgifter och anställningsvillkor av skilda slag, om målsättningen med jämförel- sen är att identifiera en osaklig löneskillnad. När det gäller förändring- ar mellan olika år krävs vidare god statistisk kompetens för att kunna tolka förändringarna. Ökad medvetenhet och kunskap kan, till en del, nås genom att synliggöra fakta. ,¤NSSTYRELSEN I ( Förslagen om förtydliganden av och tillägg till jämställdhetslagen till- styrks. Att hemliga löner försvårar en kartläggning av löner kan inte accepteras. Synliggörandet av faktiska omständigheter är viktigt såväl för framtagande och spridning av ny kunskap som för att ge aktualitet och ökad tyngd åt tidigare kända förhållanden. anser därutöver att länsstyrelserna bör ges ett tillsynsansvar för jämställd- hetslagen på regional nivå. ,¤NSSTYRELSEN I –REBRO L¤N Förutom de fyra förslagen till åtgärder, föreslår i län att länsstyrelserna tilldelas tillsynsansvar för hela eller delar av jämställdhetslagen. har lokal kännedom om länets of- fentliga och privata arbetsplatser och närhet till kunderna. Länsstyrel- sernas tillsyn av hela eller delar av jämställdhetslagen skulle öka kon- trollen av lagens tillämpning och ge ökad efterfrågan av information inom området. kommun tillstyrker förslagen. Det är väsentliga ändringar som kan göra den obligatoriska årliga kartläggningen av löner till ett vassare instrument i en strävan att upptäcka och bli kvitt diskriminerande löner. När det gäller redovisning av arbetsledare fördelade på kön måste det klart framgå vilka nivåer i organisationen, det handlar om. Vi vet av erfarenhet att "arbetsledare" är ett något diffust begrepp . Även i detta sammanhang vill vi betona vikten och betydelsen av att företaget/organisationen självt bedriver ett aktivt personal- och lönepo- litiskt arbete och successivt genomför eventuella nödvändiga korrige- ringar och förändringar. Om så sker är förtydliganden i jämställdhets- lagen ej nödvändiga. *¤MST¤LLDHETSARBETARES &¶RENING *! anser: -att arbetsplatsernas jämställdhetsplaner skall innehålla förslag till åtgärder som syftar till att få fler män att aktivt arbeta med jämställdhetsfrågor. Ett framgångsrikt jämställdhetsarbete ska belönas med sänkt arbetsgivaravgift, eller för en statlig myndighet med utökade anslag. Ett bristfälligt resultat i jämställdhetsarbetet leder till större arbetsgivaravgift respektive sänkta anslag till myndigheter. - att vid löneförhandlingar ska lönepåslagen förhandlas om i krontal, lika för alla löntagare, istället för procent. Kartläggning är synlighet viktigt. Genom att studera, forska och kartlägga får vi syn på fakta vi inte känt till, och kan därmed göra något Det blir mindre utrymme för att gissa och tycka och hävdande av "tolkningsföreträde" mellan överordnad och underordnad i organi- sationen. Utredningen förslår att jämställdhetslagen förtydligas och kompletteras, att ett medlingsinstitut inrättas med uppgift att bevaka löneutvecklingen för både kvinnor och män och att lönestatistiken för- bättras. Vidare föreslås ett antal förtydliganden av jämställdhetslagen. anser att för att komma ifrån det traditionella man- nen-som-norm-synsättet behövs könsuppdelad statistik. Jämställdhets- lagen behöver förtydligas vad gäller kartläggning. menar att särskilda åtgärder för jämställdhet behöver riktas till kvinnokollek- tivet resp manskollektivet. För att ta fram underlag för sådana riktade åtgärder behövs könsuppdelade underlagsuppgifter t ex statistik. Att redovisa andelen kvinnliga chefer försvårar yrkesidentitetsuppfattning- en hos de kvinnliga yrkesföreträdarna, eftersom den manliga motsva- righeten aldrig nämns, utan underförstås vara norm. föreslår angående förändringar i Jämställdhetslagen, fjärde punkten: att kompletteringen ska avse kravet att redovisa chefer och arbetsledare könsuppdelat i stället för att redovisa andelen kvinnli- -att regeringen efterlyser/kräver könsuppdelad statistik på hur olika statsbidrag till kommunerna används fördelat per kön. Om resultatet av en sådan redovisning är ojämställt kan det utgöra utgångspunkt för dis- kussioner om att minska bidraget. Om resultatet är jämställt kan det leda till ökat bidrag och därmed stimulera kommunen/andra kommuner att öka sina ansträngningar mot kvalitativ jämställdhet. -att jämställdhetsexperter, i likhet med länsexperter för jämställd- het, inrättas även på central nivå t ex på statliga myndigheter, i syfte att få till stånd konsekvensanalyser och för att myndighetens anslag ska komma kvinnor respektive män till del i samma utsträckning. - att jämställdhetsexperternas ställning i länen stärks t ex genom att i regleringsbrev till länsstyrelserna ange andelar av förvaltningsanslaget som ska disponeras av jämställdhetsexperten, samt ange andelar av utvecklingsmedel för olika expertområden som ska till- falla respektive kön. Jämställdhetsexperten bör även ha ett till- synsansvar i likhet med andra expertområden på . .ATIONELLT 2ESURS#ENTRUM .2# Att komma ifrån det traditionella mannen som normsynsättet behövs könsuppdelad statistik. NRC menar att särskilda åtgärder för jämställd- het behöver riktas till kvinnor som grupp resp män som grupp. För att ta fram underlag för sådana riktade åtgärder behövs könsuppdelade underlagsuppgifter t ex statistik och könsuppdelade uppgifter om för- delningen av de regionala utvecklingsmedlen. Att redovisa andelen kvinnliga chefer försvårar yrkesidentitetsuppfattningen hos de kvinnli- ga yrkesföreträdarna, eftersom den manliga motsvarigheten aldrig nämns, utan underförstås vara norm. - att kompletteringen ska avse kravet att redovisa chefer och arbets- ledare könsuppdelat i stället för att redovisa andelen kvinnliga arbets- ledare. &REDRIKA "REMER &¶RBUNDET FBF stöder förslaget om att förtydliga och komplettera Jämställdhets- lagen, men anser att skrivningarna ska vara starkare. Vi föreslår, att löneskillnader samt åtgärder för att komma tillrätta med dessa, ska komma att ingå i arbetsgivarnas årsbokslut, och genomgå granskning av revisorerna. Detta skulle även underlätta för JämO, som då kan begära att få se ett begränsat underlag, utdrag ut revisionsberättelsen eller del ur års- bokslutet, och på så sätt mer effektivt hinna granska fler arbetsgivare. I ett nästa steg kan detta även kopplas till jämställdhetsmärkning. Att öka kunskapsmängden är alltid eftersträvansvärt. Därför är rapporter om löneutvecklingen positiva. Det föreslagna medlingsinstitutet skulle kunna ha kopplingar till JämO, medan lönestatistiken bör ligga på ar- Att inbjuda arbetsmarknadens parter till diskus- sion om löneskillnader stöder FBF, bland annat med hänvisning till ovanstående angående kartläggning. Utredaren föreslår att regeringen tar initiativ till en ökad granskning av hur politiska beslut påverkar kvinnor och män. Denna konsekvensana- lys bör göras på alla nivåer i samhället, från förändringar inom kom- mundelens omsorg till beslut om statsbudgetens fördelning. Kunskap som kan underlätta granskningen finns bland annat i denna utredning. En övervägande majoritet av de 26 instanser som kommenterat denna del av betänkandet är positiva till förslaget. Ett fåtal instanser tar ej ställning till förslaget. 3VERIGES !KADEMIKER #ENTRALORGANISATION 3!#/ Konsekvensanalyser av detta slag är inte enkla eller entydiga. Det vik- tiga är enligt att få till stånd ett tänkande som innebär att man inför beslut reflekterar över hur män och kvinnor påverkas. Vidare är tillväxtperspektivet viktigt; med högre tillväxt i samhällsekonomin ökar skattebasen. 4J¤NSTEM¤NNENS #ENTRALORGANISATION 4#/ TCO vill påminna om vad regeringen skrev i jämställdhetspropositio- nen "Delad makt, delat ansvar" (proposition. 1993/94:147). "Den poli- tik som fastställs av regering och riksdag omsätts på nivå i praktiska åtgärder. Den ökande decentraliseringen och det kraftiga för- ändringsarbete som pågår i våra kommuner gör det allt viktigare att jämställdhetsperspektivet beaktas i all verksamhet. Allmänt visar erfarenheterna på att kommunerna (med vissa undantag) ännu inte hunnit så långt i sitt jämställdhetsarbete, varken i rollen som arbetsgivare eller i sitt utåtriktade arbete. Regeringen menar att detta är otillfredsställande eftersom det är på den kommunala nivån som ett aktivt jämställdhetsarbete har störst be- tydelse. Det är där viktiga när tjänster utförs som är av avgörande bety- delse för den enskilda individens liv och arbete". Mot bakgrund av ovanstående vill TCO tillstyrka utredningens för- slag att konsekvensanalyser skall göras av alla beslut som berör kom- munal eller statlig verksamhet. TCO vill understryka att det är viktigt att könsanalysen påbörjas redan i beslutsprocessens inledningsskede och genomförs i varje steg så att konsekvensanalysen inte blir en efter- handskonstruktion.