sou · GMB394 · 1999-01-01 00:00:00 — Småföretagsdelegationen har i rapporten och mer tillgänglig information (SOU 1998:64) lämnat förslag t ill hur småföretag lättare skall få tillgång till information från samt lämna uppgifter och anmälningar till myndigheter. Detta förslag redovisas nedan i sammanfattning. ·Staten bör vara ytterst ansvarig för ett Internetbaserat informations- system där en företagare lätt och när som helst kan få fram vilka regler som gäller för olika typer av företag i olika situationer. Var finansiering och stöd samt rådgivning kan hittas etc. skall också ingå. Det bör innehålla alla typer av information som en företagare kan behöva för sina kontakter med stat och kommun. Ett liknande system för information till småföretag som bör införas i . Det bör uppmärksammas att det tagit att bygga upp systemet i . Ansvarsfrågan har en avgörande betydelse för kvaliteten av kom- munikationen. Det bör fastläggas hur den övergripande strukturen på informationen, inklusive hemsidor och erforderliga länkar, skall utformas för att nå ut till de mindre företagen. Frågor som berör bildande av nätverk via Internet, den praktiska hanteringen vid Sammanställning av förslag 45 produktion och publicering av information, uppdatering och ansvars- fördelning bör klargöras. En ansvarig myndighet bör utses som svarar för systemet och för att det finns koppling till ansvariga länkvärdar. Småföretags- delegationen anser att det inom () finns lämplig kompetens för uppgiften. Regeringen bör därför lägga detta uppdrag på . ·På lokal nivå skall det finnas Internetansluten dator, på bibliotek, näringslivskontor eller motsvarande. ·Regeringen uppdrar åt m yndigheter att dessa i kontakter med små- företagare ägnar särskild uppmärksamhet vad gäller informationen till företagen. Som ett exempel har delegationen valt att redovisa hur () arbetar med information till företagen. ·Företagen skall ha information om bl.a. regelförändringar – så att man hinner anpassa verksamheten. ·Regeringen bör utfärda föreskrifter som innebär att de uppgifter som lämnas av företagen till en myndighet inte skall behöva lämnas till olika myndigheter. Delegationen hänvisar i denna del till det Projekt 4 som initierats av Toppledarforum och leds av . (Toppledarforum är en arbetsgrupp för verksamhets- utveckling i offentlig förvaltning med stöd av informa tionsteknik.) ·Regeringen uppdrar åt () och RSV att undersöka möjligheterna för gemensamma blanketter för firma-, skatte- och avgiftsregistrering samt anmälan om inkomst- ändring till vid start av företag. ·Informationen görs mer lättillgänglig. Regeringen bör utfärda föreskrifter till myndigheterna att förmedla information om regel- ändringar som berör småföretagarna med jämna mellanrum genom utskick eller via Internet. För informationen via Internet bör detta enligt delegationens mening ingå i det system som vi föreslagit skall handhas av . En kortfattad beskrivning av bakgrund och syfte med förändringen skall lämnas. ·Regering och riksdag bör fatta beslut före ikraftträdande så att företagen ges erforderlig tid för anpassning till de nya förutsätt- 46 Sammanställning av förslag ·För att underlätta och effektivisera samspelet mellan myndigheter och företag bör handläggare (samt andra tjänstemän), där det är möjligt med hänsyn till verksamhetens art, få ökade befogenheter och ansvar genom kompetenshöjande insatser. ·Småföretagsdelegationen anser att det är mycket viktigt att myndig- heterna betraktar småföretagarna som sina kunder. Begränsade tele- fontider skall inte accepteras, öppethållande skall förlängas och anpassas efter kundernas/småföretagarnas behov. Myndigheter som har kontakt med småföretag bör vara tillgängliga exempelvis under kvällstid och vid s.k. klämdagar. ·Regeringen bör uppdra åt m yndigheterna att lämna bindande löften om hur det tar att avgöra ett ärende. Eventuellt kopplas detta till ett automatiskt avgörande i den händelse myndigheten inte hör av sig. ·Myndigheterna skall i sina årsredovisningar redovisa hur man klarat service- och informationskraven gentemot företagen, t.ex. vad gäller handläggningstider, tider innan besked lämnats, väntetider i telefon etc. Redovisningen skall utföras så att hela myndighetens kvalitets- arbete mäts samt att jämförelser mellan myndigheter kan göras etc. ·Samtliga blanketter som företagarna skall fylla i bör förenklas och förkortas. När myndigheten skickar ut blanketter etc. till företagen bör regeln vara att det alltid skall finnas hänvisning till personer som kan svara på frågor rörande det utsända materialet. Företagen skall också få information om varför uppgifterna skall lämnas. En ständig blankettöversyn och språkvård är nödvändig. Samtliga blanketter skall även tillhandahållas elektroniskt. ·Informationsansvariga kontaktpersoner för företagen skall finnas vid statliga myndigheter och kommuner, för att rätt kunna hänvisa den som söker information. Ett exempel på en bredare information till nyföretagare är Startlinjen vid . ·Delegationen anser det viktigt att företagen erhåller information om den egna kommunens kort- och långsiktiga planer avseende t.ex. infrastruktur, förändringar inom samtliga utbildningsverksamheter, Sammanställning av förslag 47 kommunikationer, byggplaner m.m. Därför bör samtliga kommuner i samarbete med företagare och andra intressenter inom kommunen utarbeta näringslivsprogram för den egna kommunen. Detta samarbete innebär också att småföretagen får bättre kontakter inom kommunen och ökad förståelse för de kommunala besluten. Respektive kommun skall informera de företag som inte deltar i arbetet om programmets innehåll. ·En handledning för företagare utarbetas. Denna skulle kunna fungera som en lathund för företagare som behöver söka informa- tion och komma i kontakt med olika myndigheter eller andra instanser. I handledningen bör det finnas beskrivningar av sådant som företagare bör tänka på och en utförlig översikt över de olika intressenter som kan ha betydelse för företagare. Information om olika stödformer bör vara en viktig del. Ett exempel är det material för nystartare som Startlinje producerat. Småföretags- delegationens uppfattning är att det går att komplettera det befintliga materialet till att bli en handledning för samtliga företagare oavsett bransch. Handledningen skall också finnas tillgänglig via Internet genom försorg. ·Det måste bli enklare att registrera företag. Delegationen ser också på detta område som ett föregångsland. Där kan nyföre- tagare via dator registrera sitt företag med namn, anmäla sig för olika skatter och försäkringskassa samt ordna eventuella tillstånd. Enligt uppgift tar hela proceduren . Ett förslag med detta innehåll har tidigare överlämnats till regeringen (Dnr 97/70). Småföretagsdelegationen har i rapporten i småföretag (SOU 1998:77) lämnat förslag t ill hur småföretags kompetensförsörj- ning bör förbättras. Detta förslag redovisas nedan i samman fattning. ·Ett system med möjlighet till individuella kompetenskonton införs. Företaget och de anställda eller den anställde ensam får göra avsätt- ningar av medel som skall användas för kompetensutveckling under skattemässigt gynnsamma villkor. Medlen skall användas för avsedda ändamål och inom , annars återgår de till beskattning på vanliga villkor. 48 Sammanställning av förslag ·En referensbank byggs upp omfattande uppgifter om kompetens- konsulter med olika specialisering till vilka fogas namn på företagare som har anlitat konsultföretagen och är villiga att ge referenser. ·Ett nationellt projekt – en – genomförs i småföretag med hjälp av datakunniga ungdomar för att lyfta företagen över IT- tröskeln och öka deras IT-kunskaper. En första etapp bör omfatta 10 000 småföretag och – om denna utfaller väl – hela kampanjen ca 200 000 företag. Kampanjen bekostas av staten, IT-företagen och de deltagande småföretagen. ·Ett virtuellt utbildningscentrum, VUC, för småföretagens lärande i arbetet startas som en treårig försöksverksamhet. Centret skall vara en one-stop-shop för företagens beställningar och svara för kund- och leverantörssökning, förpackning och spedition av IT-förmedlat material från alla relevanta kunskapskällor – företag, myndigheter, utbildningsinstitutioner och andra, internationellt och nationellt. VUC skall med denna specialisering vara en unik nod och komplettera landets befintliga distansutbildningsnätverk. ·En databas läggs upp på Internet bestående av friv illiga rådgivare med specialistkunskaper som är villiga att engagera sig som samtalspartners och bollplank åt småföretagare. ·Ett nationellt ramkoncept: SME Projekt – akademiker på öppet köp läggs upp och drivs företag och högskolor. rekryteringen av akademiker till småföretagen och att göra små- företagssektorn mer intressant för de högskoleutbildade. ·En länk läggs in på Internet för att lotsa småföretagare till information om var och hur extern kompetens, t.ex. mentorer och styrelseledamöter, kan sökas. Länken införs lämpligen i något befintligt informationssystem för småföretagare, t.ex. SME-link. Småföretagsdelegationen har i rapporten till små- företag (SOU 1998:93) lämnat förslag t ill hur småföretagens kapital- Sammanställning av förslag 49 försörjning bör förbättras i . Detta förslag redovisas nedan i sammanfattning. Småföretagsdelegationen föreslår att staten skattegynnar sparande för att starta eller expandera småföretag genom att tillåta privatpersoner att göra avsättningar till ett speciellt småföretagarkonto. Vårt förslag har likheter med systemen för skogskontoavsättning respektive avdragsrätt för individuellt pensionssparande. För att minska skatteuttaget på investeringar som finansieras med av rörelsen internt genererade medel föreslås utökade möjligheter till avsättning till periodiseringsfond. Inför uppskjuten reavinstbeskattning vid återinvestering i aktier i onote- rade företag. Systemet kan byggas på den uppskjutna reavinstbeskatt- ning som tillämpas vid försäljning och köp av fastigheter. Vi föreslår att en statlig förhandlingsman får i uppdrag att samla olika aktörer såsom fackförbund, försäkringsbolag och pensionsfonder till bildande av särskilda riskkapitalbolag med uppgift att placera i små- företag och andra riskkapitalbolag. Statliga förlustgarantier om till riskkapitalbolagens place- ringar i onoterade bolag införs efter dansk modell. De beskattningsregler som gäller för investmentbolag skall, om vissa förutsättningar är uppfyllda, även kunna äga tillämpning på riskkapitalbolag. Riskkapitalbolag skall få klassas som investmentbolag Investmentbolag beskattas i huvudsak ej i bolaget, utan hos sina ägare. Vi föreslår att även riskkapitalbolag skall få klassas som investment- bolag i beskattningshänseende, utan att behöva noteras på börsen. För att riskkapitalbolagen inte skall kunna användas som ett instrument för skatteundandragande bör vissa kompletterande regler ställas upp. Placeringsregler för fonder, banker och försäkringsbolag har ett stort institutionellt förvaltat sparande. Dagens placeringsregler innebär att fonder m.fl. i huvudsak ej får äga 50 Sammanställning av förslag mer än vad som motsvarar av röstetalet eller av aktiekapitalet i ett företag. Inom EU pågår emellertid en översyn av placerings- reglerna, med särskilt sikte på begränsningsreglerna. bör anpassa sina placeringsregler till europeisk praxis. Småföretagsdelega- tionen föreslår att placeringsreglerna i lag om värdepappersfonder, bankrörelselagen, försäkringsrörelselagen m.fl. lagar ändras så att dessa institutioner får rätt att förvärva aktier i onoterade bolag motsvarande maximalt av röstetalet eller maximalt av aktiekapitalet. 5.6Förslag kring social ekonomi och samverkan mellan småföretag Småföretagsdelegationen har i rapporten om småföretag och samverkan (SOU 1998:92) lämnat förslag t ill hur samverkan mellan företag och utveckling av företag inom området social ekonomi bör förbättras i . Detta förslag redovisas nedan i sammanfattning. ·Stöd till utveckling av nätverksfrämjande lokala aktörer och strukturer baserade på småföretagens egna initiativ; dessa mötes- platser auktoriseras och tillförs finansiella resurser från samhället. ·Småföretagen bör ges ett starkare inflytande i offentliga stödorgan. ·Konsultativa uppgifter skiljs helt från företagsfrämjande hos myndig- heter. ·En översyn görs av de befintliga stödorganisationerna. Målsättningen bör vara att det skall finnas en mångfald av stödorgan, småföretagen skall ges möjlighet att välja stödorgan. Inget stödorgan har i realiteten kompetensmässig eller personalmässig möjlighet att hantera alla typer av företag, branscher och företagare. Olika stödorgan skall likställas. ·Lån med statliga garantier bör kunna förmedlas även via andra fonder, företag och organ än banker. Sammanställning av förslag 51 · Nätverkslån införs – lån till gr upper av företagare som har ett begränsat kapitalbehov, som vill ta ett gemensamt ansvar för lånet och samverka för utveckling av företagen. ·Det näringspolitiska ansvaret för alla typer av småföretagsfrågor inklusive kooperativa frågor samordnas inom ett departement – Närings- och . ·Offentligt stöd omfördelas för att möjliggöra en ökad satsning på utveckling av företagarkompetens och samverkan inom vårdsektorn, omsorgssektorn och kultursektorn. ·Under avsätts resurser för att stimulera forskning om småföre- tagssamverkan. ·Befrielse från eller restitution av moms och arbetsgivaravgifter för hushållsnära tjänster testas inom två län under kommande mandat- period. 6Genomförande, kostnader och finansiering I föreliggande avsnitt sammanfattas översiktligt bedömda effekter av delegationens förslag. Vidare diskuteras hur förslagen skall finansieras. 6.2Effekter för småföretagen och företagsklimatet av föreslagna åtgärder Småföretagsdelegationen har avgivit ett betydande antal förslag som vart och ett för sig och sammantaget syftar till att förbättra situationen för landets mindre och medelstora företag. De syftar således till att skapa sådana förhållanden för företagen att de lättare kan växa och bedriva sin verksamhet med lönsamhet. Det torde vara obestridligt att goda verksamhetsförhållanden för de mindre företagen är positivt för landets ekonomiska utveckling och för sysselsättningen. Det är i småföretagen tillväxten i sysselsättning förväntas komma att ske. Delegationens anser det inte vara meningsfullt att närmare utveckla bedömningar av effekterna av varje enskilt förslag. Sammantaget innebär dock förslagen när de har genomförts – jämfört med situationen innan – att ·de mindre företagen i sin verksamhet möts av färre och mindre krång- liga regler ·nya regler som tillkommer är bättre anpassade till småföretagens situation ·det går lättare och snabbare för företagen att hitta fram till rätt instans för rådgivning eller stöd 54 Genomförande, kostnader och finansiering ·den offentliga stödstrukturen har förenklats och gjorts mer överblickbar ·småföretagen är genom kompetenshöjande insatser bättre rustade att möta en allt hårdare konkurrens; detta gäller särskilt företag som har att konkurrera på den internationella arenan ·mindre företag utnyttjar i högre grad de fördelar som ligger i sam- verkan mellan företag ·småföretagens riskkapitalförsörjning har underlättats ·konkurrensnackdelar för mindre företag har begränsats. Sammantaget blir således effekten av delegationens förslag – när de har genomförts – att fler nya företag kommer att bildas och fler företag med möjlighet att växa utnyttjar denna möjlighet. Härmed ökar effektiviteten på marknaden och konkurrenstrycket blir större. Den ekonomiska tillväxten, produktionen och sysselsättningen i landet ökar. Med den utveckling som här skisseras kommer skatteintäkterna i samhället att öka genom att en större skattebas etableras. minskar behovet av arbetsmarknadsåtgärder och utgiftstrycket begrän- sas, särskilt i arbetslöshetsförsäkringen. Delegationen har inte försökt att kvantifiera de här angivna effekterna. Det torde dock stå klart att effekterna är av mycket betydande storlek. Det kan mot här angiven bakgrund ligga nära till hands för delegationen att föreslå att reformförslagen skall finansieras med de långsiktiga positiva budgeteffekter som bedöms uppstå. Delegationen skall dock enligt allmänna direktiv – liksom alla andra kommittéer – ange finansiering av sina förslag även på kort sikt. I det följande redo- visas därför en översiktlig analys av budgeteffekter samt förslag till finansiering. Delegationen har föreslagit ett stort antal åtgärder som samtliga syftar till att förbättra situationen för de mindre företagen. Vissa av dessa förslag har inga eller närmast försumbara budgeteffekter. Några leder till vissa besparingar. Ytterligare ett antal förslag leder till måttliga utgiftsökningar. Ett mindre antal av förslagen leder till betydande utgiftsökningar vilka dock på bedöms komma att kompenseras med intäktsökningar. Delegationen redovisar i det följande förslag till finansiering avseende Genomförande, kostnader och finansiering 55 ·dels en uppskattad nettoeffekt av den merpart av förslagen som vart och ett beräknas medföra endast begränsade budgeteffekter, ·dels de förslag som medför mer betydande utgiftsökningar. 6.3.1Budgeteffekter av merparten av förslagen I följande sammanställning anges de förslag delegationen har ingivit till regeringen med en kortfattad kommentar för vart och ett av förslagen. Budgeteffekter har här för de flesta förslag inte kvantifierats. De betecknas som små eller svagt positiva med vilket menas att de vart och ett inte bedöms överstiga . För några av förslagen har beräknats en något högre budgeteffekt vilket då särskilt anges. bör ges en mindre för ersättningar i de 56 Genomförande, kostnader och finansiering tration kan leda till tration kan leda till bli lättare att få för fel i momsredo- Genomförande, kostnader och finansiering 57 Fritt val i barn- och Marknadsanpassa regelsystemet för tolkning 58 Genomförande, kostnader och finansiering mat och alkohol för heter, vilket ger Genomförande, kostnader och finansiering 59 Nya EG-anpassade regler om resultaträkningens utformning gifter skiljs helt från En översyn görs av – lån till grupper av 60 Genomförande, kostnader och finansiering som vill ta ett för lånet och sam- vård-, omsorgs- och del av den s.k. bli vit vilket leder testas inom två län Genomförande, kostnader och finansiering 61 små och ger därför ägare att öka, vilket Riskkapitalbolag skall skattemässigt klassas som investmentbolag Placeringsregler för fonder, banker och försäkringsbolag Negativa men begränsade effekter På lokal nivå skall ansluten dator, på 62 Genomförande, kostnader och finansiering projekt 4 är i gång. registret, en databas åt PRV och RSV Genomförande, kostnader och finansiering 63 skall fylla i bör 64 Genomförande, kostnader och finansiering muner, för att rätt En handledning för företagare utarbetas Registrering av företag via Internet Tekniska investe- ringar 1 milj. kr 2 milj. kr/år Infoinsamling vid starten 1 milj. kr Summa initialt En referensbank med namn på före- tagare som kan lämna referenser betr. Kompetens- konsulter 5 milj. kr för etapp Genomförande, kostnader och finansiering 65 lotsning till info om Sammanfattande bedömning av budgetkonsekvenser Av sammanställningen framgår att merparten av delegationens förslag vart och ett för sig inte medför några direkta budgeteffekter eller endast begränsade effekter. Vissa förslag medför besparingar. bedömer delegationen att den sammantagna budgeteffekten innebär en väsentlig förstärkning. I det kortare perspektivet uppskattar delegationen den ökade budgetbelastningen av här angivna förslag till netto ca 100 miljo- ner kronor. 6.3.2Budgeteffekter av vissa större reformer Delegationen har föreslagit ett antal åtgärder som innebär betydande utgiftsökningar i ett kort och medellångt perspektiv. På kommer emellertid även dessa åtgärder att resultera i ökade skatte- intäkter både direkt och indirekt. Redan ett system som enbart omfattar individers avsättningar till kompetenskonton innebär att stora belopp kommer att ackumuleras. Vid ett antagande om att det till varje konto i systemet får avsättas onor och att halva arbetskraften (ca 2 miljoner personer) utnyttjar möjligheten, betalas in i systemet. Den uteblivna skatteintäkten för staten är , vid ett antagande om en genomsnittlig marginalskatt på . Om företagen skall betala in belopp motsvarande arbetsgivar- avgifterna (), tillkommer ett avgiftsbortfall på . 66 Genomförande, kostnader och finansiering Om förslaget utformas så att ett sparande upp t ill två basbelopp blir avdragsgillt vid beskattningen för fysiska personer innebär förslaget en statsfinansiell belastning på maximalt . Beräkningen baseras på ett antagande om att ungefärligen 50 000 personer i genomsnitt kommer att utnyttja systemet och att avdraget tillåts i inkomstslaget kapital där avdragseffekten är maximerad till . Antagandet om antalet personer som beräknas utnyttja möjligheten till avdragsgillt sparande bygger på att kapitalet enbart kan användas till att starta ett aktiebolag eller att öka aktiekapitalet i onoterade bolag som understiger de beloppsmässiga gränser som presenteras i avsnittet om det skattepremierade småföretagarkontot. Genom att restriktioner läggs på vilken typ av verksamhet företaget får ha som sin huvudsakliga verksamhet och att en skattekreditavgift tas ut vid otillbörligt utnyttjande av reglerna utan motsvarande investering i småföretag så hålls de statsfinansiella effekterna av förslaget på en rimlig nivå. Regler kring lägsta tillåtna innehavstid för att komma i åtnjutande av avdragsgillheten bör också minska möjligheterna till skatteundandragande och därmed den statsfinansiella belastningen. Det småföretagsinriktade förslaget till reformering av lagen om periodiseringsfonder innebär väsentligt utökade möjligheter att göra avsättningar till periodiseringsfond. Förslaget är utformat så att avsätt- ning skall kunna ske av beskattningsbar inkomst upp tills att det ackumulerade avsatta beloppet i periodiseringsfonderna i bolaget uppgår t ill . Avsättning utöver dessa görs enligt nu gällande regler. Långt ifrån samtliga företag kommer att kunna utnyttja denna möjlighet till ökad avsättning till periodiseringsfond. Faktorer som begränsar de statsfinansiella effekterna är att företag som slår i taket på i total ackumulerad periodiseringsfond inte över- huvudtaget eller åtminstone inte fullt ut kan utnyttja de ökade avsätt- ningsmöjligheterna. En annan faktor att beakta är att många av småföre- tagen inte har tillräcklig vinst eller kanske inte någon vinst överhuvudtaget, vilket gör att dessa företag också faller bort från de som kan nyttja den föreslagna ändringen. En koncernspärr som hindrar koncerner att utnyttja de ökade avsättningsmöjligheterna i samtliga sina mindre dotterbolag innebär också att dessa helt faller utanför ramen för åtgärden. Dessutom finns företag som av olika anledningar inte fullt ut utnyttjar existerande skattemässiga reserveringsmöjligheter vilket leder till slutsatsen att det marginella skattebortfallet i deras fall helt eller delvis bortfaller. Genomförande, kostnader och finansiering 67 Sammantaget innebär detta att den prognostiserade bolagsskattebasen mellan 190-200 m iljarder , väsentligt måste reduceras för att kunna få en rimlig bedömning av de statsfinansiella konsekvenserna av förslaget. Delegationen gör bedöm- ningen att av bolagsskattebasen bortfaller och att den statsfinansiella kostnaden enligt kassamässiga principer blir 5,2 mil- jarder kronor (195 mrd x x x (50-22,). Beräkningen bygger på ett antagande om att utnyttjandegraden fördelar sig jämnt mellan å ena sidan handelsbolag och enskilda näringsidkare, där avsätt- ning tillåts , och å andra sidan aktiebolag och ekono- miska föreningar, där avsättningsmöjligheterna endast är . Den varaktiga effekten av delegationens förslag blir betydligt lägre eftersom de ökade avsättningsmöjligheterna till periodiseringsfond endast innebär en temporär skattekredit på maximalt .