sou · GMB384 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt projektgruppens riktlinjer och planer skall de båda SSV i samverkan presentera ett studiepaket för att höja distansutbildnings- kompetensen vid komvux. Detta paket skall innehålla handledar- och distanslärarutbildning och utbildning i teknik och metodik. De skall också presentera studiepaket för distansutbildning inom sådana yrkes- ämnen som inte kan anordnas inom alla komvux. De skall vidare ut- veckla service för distansutbildningen i kommunerna, t.ex. samman- ställa och validera distansutbildningsmaterial som framställts lokalt, förmedla distanslärarresurser, erbjuda SYO-tjänster osv. SSV kan ock- så i samverkan initiera framställning av dyra IT-baserade inslag i det flexibla lärandet som t.ex. animeringar och simuleringsverktyg. Folkbildningen i har som viktigaste uppgift att främja den all- männa medborgerliga bildningen och demokratin i en fri och frivillig verksamhet. Syftet är att göra det möjligt för alla människor att kunna påverka sin livssituation och att skapa ett engagemang att delta i sam- hällsutvecklingen. Detta är en gemensam nämnare för de 147 folkhög- skolorna och de elva studieförbunden med dess ca 900 lokalavdelning- ar, som i övrigt har olika målsättningar och inriktningar för sin verk- samhet. Genom sin lokala förankring och koppling till folkrörelserna spelar folkbildningen en viktig roll när det gäller att öka tillgänglighe- ten till den nya tekniken, både i fysisk och kunskapsmässig bemärkelse. Mötet mellan folkbildningens pedagogiska tradition och informations- tekniken öppnar en mängd nya möjligheter. Distansutbildning har tidigare förekommit sparsamt, främst på några folkhögskolor. Hola folkhögskola har anordnat en all- män kurs på distans och LO-skolan på har sedan början av 1990- talet anordnat utbildning av fackliga funktionärer på distans. Externt finansierade utvecklingsprojekt som gäller pedagogiska mo- deller för IT-användning och distansutbildning har pågått inom folk- bildningen , med stöd dels från DUKOM, dels från . Inom ramen för den reguljärt finansierade verksamheten er- bjuder några folkhögskolor kurser på distans. PÅ DUKOMs initiativ skapades IT-plattformen Folkbildningsnätet . Det är ett treårigt projekt som finansierats av DUKOM och un- der de två påföljande åren av . Målet för projektet är att etablera en gemensam plattform för flexibelt lärande med stöd av IT inom folkbildningen, samt att utveckla pedagogiska modeller för denna verksamhet. Tekniskt är Folkbildningsnätet ett elektroniskt konferens- system baserat på programvaran FirstClass, som bäst ansetts motsvara nuvarande behov. skedde en uppgradering av Folkbild- ningsnätet i riktning mot en önskad integration med World . I planerna för Folkbildningsnätet ingår en uppb yggnad av nätet för att möjliggöra samverkan med andra utbildningsanordnare, i praktiken ett web-baserat eller web-integrerat gränssnitt. Folkbildningsnätet fungerar som bas dels för folkbildningsin- tern information och diskussion, dels för pedagogisk verksamhet, oftast olika typer av flexibel utbildning. Alla folkhögskolor och studieför- bund har möjlighet att använda egna ytor på nätet för sin verksamhet. Antalet deltagare på Folkbildningsnätet har snabbt stigit och är i skri- vande stund ca 6 000. De pedagogiska projekten syftar till att lokalt pröva olika former av IT-stött lärande i folkhögskolor och studieförbund. Utmaningen är att behålla för folkbildningen centrala värden som deltagarstyrning och grupprocesser även när studierna sker på distans med hjälp av IT. der har ca 60 folkbildningsorganisationer genom pedagogiska projekt fått tillfälle att pröva och utveckla IT-stödd verk- samhet. DUKOMs projektverksamhet, som pågick –97, omfatta- de 35 folkbildningsprojekt med en total budget på . Projektens slutrapporter finns tillgängliga via DUKOMs hem- sida och i databas . En sammanställning av slutrapporterna har givits ut i DUKOMs delbetänkande Utvärdering av distansutbildningsprojekt med IT-stöd av (SOU 1998:57). Under –98 fick 23 projekt möjlighet att fortsätta utveck- lingsarbetet med en budget om sammanlagt . avsatte för lokal för- söksverksamhet inom området IT-stött öppet och flexibelt lärande. Ef- ter ett urvalsförfarande av fick 36 lokala folkhög- skole- och studieförbundsprojekt del av medlen. ansvarar för uppföljning och kontakt med projekten som pågår för när- varande. har också givit stöd till ett försöksprojekt som startats av tillsammans med fem fackförbund inom LO och som syftar till att utbilda fackliga IT-handledare. Studierna är direkt kopplade till arbetsplatsens behov och deltagarna förväntas själva for- mulera sina utbildningsbehov, vilket ställer nya krav på både deltagare och anordnare. Målsättningen har varit att i möjligaste mån kunna an- vända material som hämtas från internet, eftersom det är ett material som deltagarna kan hämta själva och som är tillgängligt för alla. har vidare avsatt en medelsram om totalt för fortsatta insatser med IT-stött lärande inom folkbildningen. Efter förslag i den regionalpolitiska proposition som regeringen lagt fram (prop. 1997/98:62 ) har beslutat om att ett särskilt utvecklingscentrum skall inrättas i för att stödja utvecklingen av distansutbildning baserad på modern informa- tionsteknik, främst inom högskolan och folkbildningen. I vårens proposition (1997/98:115) om Folkbildning framhålls att folkbildningen bör ta på sig viktiga uppgifter på IT-området till nytta för samhället och för folkbildningens egen verksamhet. Regeringen avser därför att ta initiativ för att påskynda IT-användningen i folkbild- ningen. För att öka möjligheten att ge en allmän IT-kompetens till hela befolkningen kommer folkbildningen att få stöd för att ta fram en IT- grundkurs. Vidare avser man att göra det möjligt för folkbildningen att ansluta sig till internet med god kapacitet och på förmånliga villkor i stort sett enligt den modell som gäller för folkbibliotekens anslutning till SUNET. Regeringen vill också påskynda det utvecklingsarbete som påbörjats inom ramen för Folkbildningsnätet. Detta utvecklingsarbete skall enligt förslaget breddas för att skapa gemensamma IT-baserade funktioner för folkbildningen, som kan användas av cirkelledare och lärare vid folkhögskolor för att utforma egna IT-baserade pedagogiska material samt andra gemensamma IT-funktioner. I propositionen om regional tillväxt framhåller man att sett ur regional- politisk synvinkel kan konstateras att folkbildningens verksamhet utgör en betydande resurs med mycket vid spridning. ut- vecklas ett antal samverkansprojekt som syftar till att öka den lokala tillgängligheten till IT och pedagogisk handledning. och Hola folkhögskola ansvarar för ett projekt om Utveckling av pedagogik för flexibelt lärande inom folkbildningen i och . Inledningsvis /98 har man inventerat de resurser som finns på IT-centra i de två länen samt utvecklat en folkbildningens hemsida på internet. Den ger information om folkhögskolor, studieförbund, bibliotek och om bild- ningsförbundet. Via länkar kan man komma till de hemsidor som studi- eförbunden m.fl. själva har. Som framgår av avsnitt 2.6 har i i samverkan med kommunerna och med bl.a. EU- medel byggt upp ett antal IT-centra i länet. Vid flera av dessa IT-centra deltar de lokala stu- dieförbunden med verksamhet. I , och an- ordnar ABF studieverksamhet på IT-centra. I Växhuset i har även Studiefrämjandet haft verksamhet. På Resele IT-center startades grundkurser i samarbete med studieförbundet . I samarbetar i med komvux och använder studiecentret i . I b ygger Bäckedals folkhögskola tillsammans med komvux upp ett studiecenter i Funäsda- len. Pingstkyrkan i i kommun bygger i samarbete med i Mittsverige (FS) och med ekonomiskt stöd från i upp ett IT-center i pingst- kapellet med inriktning på ungdomar, vuxna i behov av introduktion till IT-samhället, näringslivet i området samt alla som har intresse av sam- tal om livsfrågor. Med stöd från och i samarbete med och FS bedriver man ett projekt, Elektroniskt partnerskap, vars mål är att utveckla en folkbildande metod baserad på både IT-användning och mänskliga möten, att utveckla pedagogisk samverkan mellan folkhögskola och studieförbund med hjälp av IT, samt att ge människor i glesbygd möjlighet att få elektroniska partners Projektet förväntas vidare bidra till att ut- veckla en enkel pedagogisk modell för en liten ort. Förutom vid fasta träffar skall deltagarna kunna använda när de vill. En pro- jektledare på kvartstid leder och utvärderar det lokala arbetet med en projektledare på som partner. I har i samarbete med Studiefrämjandet anordnat distansutbildning och för medlemmar i de bygdegårdsföreningar som finns i byarna. Syftet är att deltagarna skall få datakunskaper som de kan använda som verktyg i det lokala arbetet och att utveckla bygdegården och dess verksamhet. Tanken är att bygdegårdarna skall fungera som grann- skapscentraler. Grupperna har arbetat i studiecirkelform med stöd av lokala ledare. Folkhögskolans lärare har medverkat med hjälp av di- stansteknik. Rekrytering av deltagare har skett via Studiefrämjandet som har lokal- och personkännedom. Verksamheten kommer enligt planerna att fortsätta och . Målgrupper som folkbildningsorganisationerna särskilt bör anstränga sig att nå är kortutbildade, funktionshindrade, invandrare och arbetslö- sa. De flesta av de projekt med flexibel utbildning och distansutbild- ning, som anordnats inom folkbildningen, vänder sig till kortutbildade och ofta även till arbetslösa. Invandrare är ännu inte någon stor mål- grupp för denna verksamhet. Några få av DUKOMs projekt vänder sig dock till invandrare. Flera av de utvecklingsprojekt som bedrivits av folkhögskolor och studieförbund med stöd av DUKOM eller gäller däremot verksamhet för funktionshindrade. delning i , Ansgariegården, har under två projektår bedrivit distansutbildning för personer med utvecklingsstörning boende i gruppbostäder. har genomfört aktiveringskurser för yngre handikappade i två omgångar. ABF i –har genomfört studiecirklar på FirstClass och internet för handikapporgani- sationernas medlemmar i de två städerna. Vid har läs- och skrivkurser genomförts på distans för vuxna med dys- lexi/läs- och skrivsvårigheter. Projekten har fungerat bra, särskilt då man hunnit få erfarenheter av det första årets misstag. För många personer med funktionshinder är distansformen den enda möjliga, eftersom de av fysiska skäl inte orkar delta i undervisning under hela skoldagar el- ler inte kan ta sig till en utbildningslokal under en kurs. Del- tagarna i Ansgariegårdens utbildning kunde på grund av sina psykiska handikapp inte förflytta sig på egen hand till en lokal utanför gruppbo- endet. För alla grupperna betydde IT-kunskapen och den övriga utbild- ningen att deras livssfär och kontaktnät ökades väsentligt. De kunde t.ex. delta i föreningslivet i sina respektive handikapporganisationer. DUKOM har valt att beskriva ett antal lärcentra, studiecentra, IT-centra och kommunala nätverk för IT-baserad utbildning för att ge en allmän bild av hur de är uppb yggda och hur de arbetar. Avsikten är inte att ge en fullständig bild av dessa verksamheter och inte heller att beskriva hur ett lärcentrum bör se ut eller arbeta. I detta avsnitt beskrivs enbart lärcentra med kommunala huvudmän. I föregående avsnitt har kom- mittén beskrivit distansutbildningen i folkbildningen och de centrum- bildningar som finns på folkhögskolor och i studieförbund. I översikter och i de egna förslagen och bedömningarna kommer kommittén att använda termen lärcentrum. I beskrivningar av existe- rande eller planerade verksamheter används huvudmannens benäm- ning. I flera av Bergslagens 24 kommuner finns studiecentra/lärcentra. De har tillkommit för att svara mot behovet av kompetensutveckling, sär- skilt näringslivets behov, och nödvändigheten att skapa nya arbetstill- fällen och stärka konkurrenskraften i Bergslagen. I samband med rege- ringens satsning på har 22 av bergslagskommunerna beslutat att bygga ut sina lärcentra och förena d essa i ett nätverk. Sats- ningen har bedrivits som ett gemensamt projekt med den övergripande målsättningen att verka för att det startas och utvecklas lärcentra i Bergslagen. Ett lärcentrum ses som en plats i kommunen där lärandet samordnas, med utnyttjande av modern informationsteknik och nya metoder. Projektet har genomförts . Man har bl.a. utar- betat en utvecklingsmodell som beskriver olika utvecklingsfaser för ett lärcentrum och genomfört en inventering i samtliga kommuner av rele- vanta resurser, upprättat förslag till kravspecifikation för utrustning till varje lärcentrum, erbjudit samtliga kommuner medverkan i metodik- och pedagogikutvecklingsgrupper för när- och distansundervisning samt stöd till etablerande av kontakter mellan lärcentra, högskolor och andra utbildningsanordnare. Samtliga kommuner har uppmuntrats att komma igång med utvecklingsplaner. Det lärcentrum i Bergslagen som arbetat och är mest utvecklat är Masugnen i . Kompetenshöjning för före- tag och myndigheter i form av uppdragsutbildning är en viktig del av verksamheten, liksom kompetenshöjning för arbetslösa. Det finns ock- så möjlighet att bedriva självstudier i enskilda kärnämnen med handle- darhjälp på tider som passar den enskilde. På lärcentret finns studie- material, bibliotek och datorer samt möjlighet att diskutera i grupp och att få direkt hjälp med problem. Kommunens datortek är integrerat med lärcentret Masungen. Datortek är en informationsteknisk resurs som är öppen för alla arbetslösa. Genom att man i lärcentret kan samla utrustning får man möjlighet att skapa en unik informationsteknisk resurs som kan användas av många i kommunen. Till exempel kan kommunens web-server finnas på ett lärcentrum. Detta kan skapa möjligheter att sköta hemsidor för olika förvaltningar och andra intressenter från lärcentret. I lärcentret skapas därmed en samlad kompetens i fråga om informationsteknik, som utgör en viktig resurs för kommunens IT-verksamhet. Ett lärcentrum med goda näringslivskontakter och hög pedagogisk och IT-kompetens fungerar som ett kommunalt utvecklingsorgan. EUs strukturfonder, , , , arbetsför- medlingen, länsarbetsnämnden och kommunen själv kan alla bidra med finansiering av utvecklingsprojekt. Inom ramen för DUKOMs försöksprojekt har Masugnen utvecklat distansutbildning bl.a. för intagna i kriminalvården samt för anställda inom industrin. Ett av de delprojekt som Masugnen planerade enligt ansökan till DUKOM avsåg uppb yggnad av minilärcentra i företag. Detta projekt kunde inte genomföras inom ramen för DUKOMs tids- plan. Masugnen har dock vidareutvecklat detta projekt och givit det namnet Projekt . Det siktar i första hand mot utveckling av de anställdas kunskaper och kompetens i små och medelstora företag. Syftet är att låta den kompetens som finns inom det etablerade ut- bildningsväsendet komma arbetsplatserna till del. Problemet är att de etablerade utbildningarna bedrivs i former som gör det nästan omöj- ligt att förvärvsarbeta. Arbetsplatserna har också brister. Det krävs en kulturförändring som medför att tid, rum och utrustning för utbildning ges på arbetsplatsen. Utbildningen bör anpassas så att den motsvarar individens behov av utbildning och arbetsutveckling och företagets behov av kompetensutveckling. Masugnen organiserar distansfilialer i form av minilärcentra på stör- re företag eller på grupper av mindre företag för att öka tillgängligheten för individen som deltar i utbildning. Masugnen ser det som en angelä- gen uppgift framöver att skapa möjligheter att på ett rationellt sätt ut- bilda personal direkt på arbetsplatsen eller i dess omedelbara närhet. Lärcentret tjänar som utbildningsanordnare och distributör av den utbildning som efterfrågas. Utbildningen kan produceras av lärcentret eller av andra lärcentra, komvux, statens skolor för vuxna, högskolor eller privata utbildningsföretag och distribueras till mindre lärcentra på företag och offentliga myndigheter. Dessa mindre enheter kräver inte några stora investeringar. En eller flera datorer behövs som startpaket, resten kan byggas upp successivt efter behov. Även flera mindre kommuner i Bergslagen har byggt upp lärcentra. I har man ett utvecklingscenter som heter Hjernet. Där anordnas komvuxutbildning och Kunskapslyft för ca 140 personer och upp- dragsutbildning för ungefär 20 studerande . Datorteket ligger i Hjernet och några studieförbund anordnar kvällskurser och cirklar. Med hjälp av telebild kan man ta del av föreläsningar från t.ex. Upp- sala universitet och delta i seminarier och debatter. Med bidrag från EU anordnas ett projekt med distansarbete för 150–200 arbetshandikappa- de. I används en del av Folkets Hus efter ombyggnad som lär- centrum. Där finns bibliotek och datortek. Utbildning inom Kunskaps- lyftet anordnas på lärcentret. Med EU-medel kommer man också att kunna erbjuda kompetenshöjning för anställda i företag på orten. Tan- ken är att lärarlaget från skall erbjudas distanslärarut- bildning för att kunna fortsätta arbeta med kompetensutveckling av vuxna. Projektets huvuduppgift har varit att peka ut den nya arenan för ut- veckling och utbildning i kommuner och landsting och att beskriva vad som krävs för uppb yggnad av verksamheten, vad gäller människor, ak- tiviteter och utrustning. Inom ramen för projektet har man erbjudit råd- givning angående metoder och arbetssätt, men ett huvudsyfte har varit att stimulera till egen utveckling, att starta den egna processen på orten. Regeringens storsatsning med har i hög grad bidra- git till att motivera för en utveckling av lärcentra. Många av kommu- nerna i Bergslagen har samlat och lärcentra i en och samma enhet med gemensam personal. Ett viktigt resultat av projektet har varit att man har startat kontakter i form av ett kunskapsnätverk. Det består av kontakter mellan lärcent- rumansvariga, arbete med gemensamma utvecklingsprojekt samt sam- arbete mellan utvecklingsgrupper. Projektledningen vill gärna se hela Bergslagen som ett enda stort lärcentrum, där en stor del av kompetens och resurser kan samutnyttjas. Det största problemet tycks vara att hitta ändamålsenliga organisationsformer. I finns IT-centra i varje kommunhuvudort. Efter- som kommunerna omfattar stora geografiska områden blir avstånden till huvudorterna stora för dem som lever och verkar på mindre orter. har med hjälp av regionalpolitiska bidrag och EU-medel byggt upp 17 IT-centra på mindre orter i samverkan med näringslivet. I de flesta fallen äger näringslivet på orten . Ett av dessa IT-centra, i , beskrivs utförligare nedan. Syftet med utbyggnaden är enligt projektbeskrivning att skapa förutsättningar för ·utbildning på distans med sådana förutsättningar att det kan ske på den enskildes villkor, ·informationsförsörjning via telekommunikation från olika former av databaser för främjande av omvärldskontakter, ·att kunna delta i studiecirklar även på orter med få deltagare, ·distansarbete: initiera pilotprojekt där kunskaps- och tjänsteföretag kan utveckla arbetstillfällen med hjälp av telekommunikationer, ·nätverk mellan enskilda personer, företag, skolor, föreningar och organisationer, ·en interaktiv informationskanal mellan medborgare och olika sam- hällsorgan. I nästa etapp utrustas datasalarna i drygt 30 byskolor med datorer som kommer att användas i utbildning av anställda i lokala företag, av ar- betslösa på orten och av andra vuxna som önskar utbilda sig. ringarna bekostas av lokala företag samt ur strukturfonderna. På varje skola utbildas minst två lärare till datalärare. Enligt utb yggnadspla- nerna skall alla byar ha tillgång till ISDN. Bakom det goda samarbetet mellan och det lokala nä- ringslivet tycks ligga ett väl utvecklat krismedvetande. Alla tycks vara medvetna om att länets framtid står och faller med att man investerar i ny teknik och i utbildning, så att alla kan använda den nya tekniken. Genom regionala insatser och projekt med bidrag från olika håll utvecklas distansutbildning på alla nivåer. Kontakter har även ta- gits med samtliga studieförbund. bildades /96 av ett antal företag och ortsbor som inköpte ett hus i byn och bildade . fick föreningen bidrag av EU, kommunen och , sammanlagt ca , för att förädla huset, dvs. göra om det till kontorslokaler, förbereda för datorer etc. Föreningen har även lagt ned ca ideellt arbete. Målet är att Växhuset skall vara öppet för alla så många timmar av dygnet som möjligt. Det skall innehålla servicefunktioner som telefon- växel, kopiering, fax, bokföringshjälp etc. Huset har kontorsrum med plats för 7–10 egenföretagare, samt en datasal och utbildningslokaler. Allmänheten skall mot avgift kunna använda lokalerna och utrustning- en för att delta i utbildningar, kommunicera med släkt och vänner, surfa på internet, lyssna på föreläsningar som sänds från något universitet eller någon högskola, hålla konferenser och få hjälp med kontorservice. arbetar fyra egenföretagare i huset. Inom ramen för anordnades kurser samt några kvällar. På kvällstid anordnades också studiecirklar i huset. Hjälp med kontorsfunktioner och bokföring m.m. ges dels på ideell basis, dels med timanställd arbetskraft. Utbildningsanordnarna betalar en hy- ra till ungefär självkostnadspris till . I samarbete med mellanstadieskolan på orten undervisar en pensio- nerad lärare mellanstadieelever i engelska på datorer. Skolan kom- municerar också med en engelsk vänskola i . Telebildskonfe- renser anordnas ännu så länge på annan ort ca från , eftersom Växhusets anläggning inte har tillräckligt hög kvalitet. bildades av de fem kommunerna . Syftet med verksamheten är att tillgodose näringlivets och innevånarnas behov av kompetensut- veckling och utbildning. Huvuduppgiften är att genom företagsutbild- ning och högskoleutbildning höja kompetensen och därmed bidra till att stärka och utveckla regionens konkurrenskraft. Siljansutbildarna är medlemmar i – Nätverksgruppen för IT- baserad Utbildning via lokala Studiecentra (se avsnitt 2.6.7) – och för- medlar högskoleutbildning inom flera ämnesområden. Siljansutbildarna erbjuder också företags- och uppdragsutbildningar inom både teoretis- ka och yrkesinriktade områden, t.ex. ekonomi, data, vård och miljö. Vidare medverkar företaget i olika EU-projekt i för att stödja befintligt företagande i bygden, stimulera till nyetableringar samt skapa förutsättningar för fortsatta studier. Målgrupperna är dels yrkesverksamma eller av andra skäl ortsbund- na vuxna som önskar studera, dels ungdomar som är tveksamma till studier på grund av bristande studietradition. Inom ramen för NITUS-samarbetet anordnar Siljansutbildarna även telebildföreläsningar för personal inom skolan, föräldrar och andra in- tresserade inom t.ex. specialpedagogik. erbjuds föreläs- ningar om dels läs- och skrivsvårigheter, dels autism. Siljansutbildarna har sex välutrustade studiecenter, med undervis- ningslokaler, telebildsal, datasal, grupprum och café. Studiecentra har fast eller tillfälligt anställda lärare och handledare och teknisk support- personal. De ligger i , där även företagets huvudkontor finns, samt i , , , och . De är oftast lokalise- rade i anslutning till kommunens gymnasie- och komvuxskola. Sil- jansutbildarna har investerat i en egen s.k. telebildbrygga för att ned- bringa telefonkostnaderna för flerpartskonferenser. Med EU-medel håller man också på att bygga upp tio mindre s.k. lärcentra, lokaliserade till en grundskola eller ibland ett bibliotek på mindre orter. De utrustas med telebildutrustning, datorer, TV och vi- deo. De studerande utrustas med kort för att kunna komma in i lokalen när det passar dem. I mån av behov har de studerande också tillgång till skolans datasal. Den som tillhandahåller lokal förbinder sig att stå för teknisk support till studerande och handledare. Mellan 300 och 400 studenter deltog i högskolekurser i bl.a. företags- ekonomi, språk, vård och omsorg och lärarfortbildning .