sou · GMB333 · 1999-01-01 00:00:00 — Denna möjlighet har delvis använts som en bonus i syfte att locka till sig etablerade forskare till mindre orter med expanderande högskolor. Summorna är svåra att uppskatta då en viss procent av tjänsten (lönen) går t ill forskning. En annan finansieringskälla är de större företag/myndigheter (t.ex. NCC, SCB) som har anställt forskare i syfte att driva idrotts- och hälsoprojekt inom den egna verksamheten. Dessa projekt har huvudsakligen varit tidsbegränsade och har delvis inneburit åtaganden utöver forskning. Vidare har det även inom vissa landsting delats ut forskningsbidrag för att undersöka effekterna av t. ex. specifik fysisk aktivitet. Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 137 dessa fall administrerats och drivits av regionala utvecklingscentra (Olympisk Support) i nära samarbete med idrottsföreningar. Sammanfattningsvis vad gäller dessa mer ovanliga finansieringskällor kan konstateras att det i pengar oftast har rört sig om mindre forskningsbidrag. Beloppen har dessutom varit svåra att särskilja från övrig verksamhet. Det har också i flera fall handlat om engångsprojekt utan några permanenta syften. 5.7Det samlade finansiella stödet till idrottsforskningen i landet Genom en sammanslagning av de sammanräknade stödet till idrotts- forskningen ( 1987 –1996) presenteras en totalbild av de finansiella resurserna. Totalt finansiellt stöd till idrottsforskningen . *2 050 000 Total(kr): (* tillämpade grenspecifika forskningsprojekt) Vad som klart framgår är hur en särställning i fråga om stöd till idrottsforskningen i . Det är anmärkningsvärt att se hur lite stöd de övriga etablerade forskningsråden bistått idrottsforskningen med. Om en förändring skall ske så borde i första hand de övriga stora forskningsråden kunna göra mer för att tillgodose idrottsforskningens behov av stöd. Söktrycket hos är uppe i ca /år vilket vittnar om ett behov av ett kraftigt ökat stöd inom området idrottsforskning. 138 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i För att ytterligare tydliggöra den skeva fördelning som råder bland idrottsforskningens finansiärer illustreras förhållandet schematiskt i diagrammet nedan. Idrottsforskningens finansiärer och fördelning av det samlade stödet (procent). Diagrammet finns endast i den tryckta versionen I tabell 3 redovisades hur de enskilda summorna har fördelats år för år av respektive finansiär. I figur 5 är summorna sammanslagna för att tydliggöra varje enskild finansiärs samlade stöd till idrottsforskningen . CIF:s ställning som huvudsaklig bidragsgivare till idrottsforskningen i bekräftas med eftertryck i figuren ovan. Trots den ringa budget som förfogar över jämfört med andra finansiärer har CIF:s bidrag nästan på egen hand sörjt för idrottsforskningens utveckling. Ur ett samhälleligt perspektiv är det svårt att förstå hur övriga etablerade forskningsråd har kunnat ignorera idrotten som påverkansfaktor i samhället och medföljande frågeställ- ningar kring denna folkrörelse. borde också ta ett större ansvar och visa ett tydligare intresse för att utveckla idrottsforskningen i landet. Barns liv under uppväxtåren består t ill stor del av fysisk aktivitet. Verksamheten inom barn- och ungdomsidrotten genomsyras av inslag som gör barns fysiska och psykiska utveckling påtaglig. Att ungefär 2/3 av alla pojkar () i landet och hälften av alla flickor i samma ålder är aktiva inom idrottsrörelsen (1990) borde sa nnolikt ha påverkande effekter på skollivet i stort. Att vill stå utanför detta forum som idrotten utgör är illa- varslande. Man kan spekulera i om det hänger ihop med ämnet Idrott och hälsa starkt reducerade tid i Lpo 94 och Lpf 94? Ett sätt att förbättra skola och undervisning är att förstå barn och ungdomars liv både under och efter skoltid där idrotten har en given plats. Att forska kring idrottsämnet och dess betydelse för barn borde därmed vara en uppgift som borde prioritera i betydligt högre grad. Vad gäller Olympisk Support och deras stöd t ill idrottsforskningen kan konstateras att bidragen är i stort sett "tillräckliga" (tillämpade idrottsspecifika forskningsprojekt av budget) i förhållande till målet med deras verksamhet. Olympisk Support har som syfte att opti- mera elitidrotten i varför forskning blir en nödvändig ingrediens, men den utgör inte ett inslag som prioriteras inom den egna verk- samheten. Däremot ser företrädare för organisationen gärna att elitifo- Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 139 kuserad tillämpad idrottsforskning får ett större utrymme inom den idrottsrelaterade forskningen. Ännu en relativt stark bidragsgivare till idrottsforskningen är som varit idrottsforskningens näst största en- skilda finansiär . Stiftelsens stadgar inskränker stödet till att i huvudsak stötta den samhällsvetenskapliga forskningen. Det är inom dessa ramar som några idrottsrelaterade projekt har uppmärk- sammats och givits ett betydande stöd . Inom RJ:s budget bör det dock finnas utrymme för stöd till fler projekt med inriktning mot idrott. Övriga bidragsgivares punktinsatser (, SF) är svårare att ut- värdera och jämföra. De har gjort värdefulla insatser för idrottsforsk- ningen men att finna någon kontinuitet i punkt- och temainsatser är att hoppas på för mycket. Detta bör understrykas även om ett fåtal special- förbund har som målsättning att avsätta av budget till forskning. Det skall nog ses som exakt vad det är, nämligen ett extra stöd inom för idrottsgrenen angelägna områden. Undantaget är SCIF som kan uppvisa en kontinuitet i sin stödverksamhet. Stipendierna har säkert haft viss betydelse för idrottsforskningen, men totalt sett är deras bidrags- verksamhet alldeles för liten för att tillskrivas någon större roll totalt sett. Denna genomgång av det samlade finansiella stödet till idrottsforsk- ningen har gjort det möjligt att peka på några väsentliga argument an- gående det skrala stöd som t. ex. övriga forskningsråd bidragit med. Sammanfattningsvis kan konstateras att flera finansiärers bidrag borde varit avsevärt större och då i synnerhet med tanke på de ansenliga budgetar som flera forskningsråd förfogar över. Det har bedömts som omöjligt att göra en sammanställning som in- nebär en fullständig täckning av området. Som vi redogjort för tidigare kan en del mindre projekt vara svåra att spåra och då i synnerhet i de fall där avrapportering inte offentliggörs av uppdragsgivaren. De reser- vationer som finns kan t. ex. vara bland Specialförbunden (SF) där några mindre belopp till uppdragsforskning kan ha försummats, då en gråzon existerar i fråga om vad som är forskning eller utvecklingsarbete. Även vad gäller andra bidragsgivare i gruppen för "övriga" är en fullständig inblick svår att uppnå då mindre privata donationer kan ha bidragit med pengar till idrottsforskning men vars redovisning är svår att finna. Sammanställningen torde ändå ge en god översikt av de medel som stött idrottsforskningen . 140 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i De huvudsakliga producenterna av kunskapsuppbyggnad och forskning inom idrottsområdet är knutna till högskolor och universitet. I stock- holmsområdet finns de flesta permanenta forskningsresurserna placerade med fyra professurer inom den medicinska/fysiologiska inriktningen och en i beteendevetenskap/ pedagogik samt en professorstjänst i idrottshistoria. Sex professurer av totalt nio i landet är alltså placerade i och av de övriga tre finns två i (traumatologi, peda- gogik) och en i (medicin). Den idrottsforskning som bedrivs på institutionsnivå i andra delar av landet (ex. , , ) får således göras utan den stabilitet som en specialinriktad professur innebär av kontinuitet och basresurser. , med ett riksansvar för idrottsforsk- ningen i landet, skall initiera, samordna och stödja forskningsprojekt vid högskolor och universitet. CIF:s placering i har diskuterats med anledning av den maktkoncentration som uppstår (sex professurer) samt banden till med ett gemensamt budgetkonto som exempel. Flera av landets frontfigurer inom den idrottsrelaterade forskningen har tidigare och även nu framfört synpunkter vad gäller och då med önskan om tillhörighet till ett nationellt forskningsråd (ex. FRN, ). Man menar att idrotten inte bör föra en isolerad tillvaro från övriga råd i forskarsamhället. Dessa synpunkter har tagits upp vid ett antal tillfällen utan att vinna gehör på regeringsnivå. Flertalet aktörer och beslutsfattare är trots allt överens om att i praktiken fungerar väl. För en förstärk- ning och utveckling av idrottsforskningen i landet krävs dock ett större direkt statligt stöd då stödet från övriga forskningsråd är näst intill obefintligt (2,av det totala stödet ). Med CIF:s ringa budget (/år i projektanslag) – jämfört med övriga forskningsråd – blir en trygg utveckling av idrottsforskningen i landet en orealistiskt målsättning. Vad som ytterligare har diskuterats angående CIF:s verksamhet är det vetenskapliga rådets utseende och funktion. Rådet utför ett viktigt och betungande arbete med att granska alla projektansökningar och gör ett gediget arbete. Men en fråga i sammanhanget är om inte rådet, likt , bör sitta under en begränsad mandatperiod. SOU 1998:33 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 141 begränsade förordnanden för ledamöterna gynnas forskningsklimatet och utvecklingen inom området. En annan fråga rörande behandling av projektansökningar är om styrelsen egentligen har möjlighet att gå emot det vetenskapliga rådet. Hur skall styrelsen kunna ha en avvikande åsikt om så var fallet. Den har inte vare sig tid eller möjlighet att seriöst kunna jämföra och bedöma de inkomna ansökningarna. I praktiken har det vetenskapliga rådet den egentliga makten vad gäller utveckling och inriktning av den idrottsrelaterade forskningen i landet. Kritiska röster bland erfarna forskare på området har ifrågasatt styrelsens roll just vad gäller möjlighet till påverkan på "förslagen" beträffande fördelning av forskningsanslagen. Det är komplicerade frågor som varit under livlig debatt ända då blev mer konkret. Det bestående intrycket av som organisation och det arbete som utförts är ändå att idrottsforskningen i stort i har utvecklats i positiv riktning. I takt med att söktrycket har ökat har likaledes antal beviljade anslag ökat samt beloppet för ett genomsnittligt anslag. Huruvida det reellt har ökat har tidigare diskuterats och då konstaterades att vad gäller projektanslag – speciellt inom samhällsvetenskap och humaniora – kan detta ifrågasättas. Beträffande CIF:s budget och RF:s bidrag till den (5 miljoner), ter det sig självklart att idrottsrörelsen vill ha ett starkt inflytande i som organisation. RF har två representanter i styrelsen och lämnar dessutom förslag på två ledamöter som är knutna till . En relevant fråga i sammanhanget är om idrottsrörelsen skall stå bakom all idrottsforskning i landet? Fysisk aktivitet och folkhälsa är viktigt för hela samhället och inte enbart inom ramen för föreningslivet. Det kanske borde anslås ett bredare statligt stöd knutet till ett forskningsråd (ex. ) med inriktning mot fysisk aktivitet och hälsa. Detta skulle fungera som en markering från samhällets sida och understryka behovet av att det forskas mer kring medborgarnas fysiska aktivitet och hälsorelaterade problem. Från RF har det poängterats att det är staten som har det slutliga an- svaret för kunskapsutvecklingen inom landet rörande medborgarnas fysiska hälsa. Kroppsövningsområdet är en av de viktigaste byggste- narna i ett väl fungerande samhälle. Hälsofrågor, vilka till viss del ligger inom ramen för RF:s verksamhet, är i behov av ett starkt stöd av statliga medel för att tillgodose samhällets behov av fysiskt aktiva människor . Den geografiska utlokaliseringen av svensk idrottsforskning verkar i stort fungera väl. Den har dock några svaga punkter då maktkoncentra- tionen är allt för stark i . är ett för stort land för att bygga upp större delen av sina fasta forskningsresurser kring 142 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i i norr har förvisso tilldelats en del resurser (två professurer) och (en professur) men universitetsstäderna , och har blivit utan. Vad gäller organisation av idrottsforskning i kan konstateras att exempelvis lösning på organisation med stark koncentration av idrottsutbildning och idrottsforskning till kan fungera i ett mindre land som med sin speciella geografiska/topografiska struktur. För del skulle en sådan lösning emellertid betyda att vi inte tog tillvara på all den kompetens som är utbredd över landet i anknytning till universitet och högskolor. Dessutom bör utnyttja de utvecklingscentra som byggts upp (under Olympisk Support) med regional anknytning. I (, ) och (, idrotts- och hälsovetenskapliga fakul- teten) har det idrottsvetenskapliga ämnet en stark anknytning till vissa centrala institutioner inom universitets och högskoleväsendet. Det kanske vore en god framtida lösning för med en något större spridning av idrottsrelaterade forskningsresurser genom en etablering av "idrottsinstitutioner" (idrottsenheter) på universitet och högskolor runt om i landet. I både och erhåller de permanenta forskningsresurserna ett mer direkt stöd av staten med fasta anslag till institutioner och fakultet med idrottsinriktning. Inom det svenska uni- versitets- och högskoleväsendet borde idrott i större utsträckning kunna etablera egna enheter på de större institutionerna och kunna utvecklas i samklang med övrig forskning. Mot bakgrund av hur finansieringen av den idrottsrelaterade forsk- ningen i ser ut (står för 72,), verkar ett ökat direkt stat- ligt stöd vara nödvändigt. Ett mer aktivt visat intresse/stöd från övriga forskningsråd (FRN, SFR, , MFR) hade varit att föredra. Detta hade bekräftat att idrotten inte är en isolerad företeelse i sam- hället. Dessvärre verkar den lösningen inte utgöra ett möjligt alternativ utifrån vad vi presenterat i avsnittet med analys av resultat, där de övriga forskningsrådens ringa stöd till idrottsforskningen belystes. har gjort ett värdefullt arbete för idrottsforskningens utveckling i landet. Men återigen med en budget på omkring 8 miljoner (projekt- anslag) och ett söktryck på runt 140 ans ökningar/år blir det svårt att stödja långsiktiga projekt. Ett medelanslag på mellan 80 000 t ill /projekt lär inte kunna utveckla forskningen på lång sikt. De få projekt som har beviljats medel hos exempelvis och – med i stöd under – har också kunnat visa på stabilitet och utveckling som resultaten har bidragit till en stark utveckling av det specifika området. Idrotten som är ett tvärvetenskapligt område och som engagerar och Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 143 berör miljontals människor i vårt samhälle är i behov av ett brett och ansenligt stöd för att kunna utveckla kunskapsuppb yggnaden på området. och det vetenskapliga rådet brottas inte enbart med dilemman av typen vetenskaplig relevans eller ej och hur mycket medel som kan fördelas. En övergripande fråga är dessutom hur man utför en rättvis fördelning mellan de olika inriktningarna inom idrottsområdet. I huvudsak grundar sig beslut om fördelning på grad av vetenskaplig kvalitet i projektansökan samt söktryck inom de olika områdena. intar området fysiologi/ medicin/biomekanik/traumatologi en överlägsen plats vad gäller antal beviljade projekt och medelstilldelning. till 1996 har av de beviljade medlen tillfallit projekt med denna inriktning. Dessa ojämlika förutsättningar bör uppmärksammas i problematiken kring fördelning av medel. Nyckeln till en rättvis/jämbördig fördelning av medel kan delvis ligga i ett utpekande av de skilda förutsättningar som råder inom de olika områdena. Mot denna bakgrund förtydligas behovet av jämnare fördelning av antal beviljade projekt och medelstilldelning. Det beteendevetenskapliga/humanistiska inriktningen har varit tydligt eftersatt varför en förändring mot en förstärkning av dessa områden bör ske. I samtalen med ledande forskare och beslutsfattare i landet har idrottsforskningens åsidosatta tillvaro bland övriga finansiärer poäng- terats. Ett diskuterat förslag om ett eget forskningsråd (eller lik- nande organ) med i statliga medel för stöd av forsk- ning kring fysisk aktivitet, folkhälsa och organiserad idrott (barn- och ungdom, bredd och elit) framstår som en rimlig lösning då den idrotts- relaterade forskningens acceptans uppenbarligen är marginell bland övriga aktörer inom forskarsamhället. Det är uppenbart att ett ganska kraftigt ekonomiskt nytillskott behövs för att svensk idrottsforskning skall få någorlunda likvärdiga ekonomiska förutsättningar som i de övriga nordiska länderna. Annars är det risk att hamnar på efterkälken. Detta drabbar i slutändan den svenska idrottens utveckling. Svensk idrottsforskning har i stort både breddats och fördjupats. De nytillkomna fyra professurerna har varit viktiga drivkrafter i denna utveckling. Därför bör fler idrottsrelaterade professurer inrättas vid de universitet som bedrivit framgångsrik forskning under en lång följd av år. De ekonomiska förstärkningar som 144 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i erhållit har varit värdefulla och ytterligare påverkat ut- vecklingen av den idrottsvetenskapliga forskningen. har samarbetet mellan olika fors- kargrupper i landet ökat. Här har de tre olika intresseorganisationerna (IMF, SVEBI, SVIF) haft en stor betydelse genom sina arrangemang (konferenser och dyl.) och kanaler (bl. a. tidskrifter och årsböcker) som underlättat kommunikation idrottsforskare emellan. Det finns dock fort- farande utrymme för långt mer intensifierade kontakter till idrottsforsk- ningens gagn. Även på det internationella planet har utbytet mellan svenska idrottsforskare och kollegor i utlandet ökat markant. De flesta universitet och högskolor med idrottsrelaterad utbildning och forskning har numera både studerandeutbyte med utländska läroanstalter och upparbetade kontakter med forskare/forskargrupper i andra länder. Dessutom har svenska idrottsforskare i betydligt högre grad än tidigare medverkat i internationella idrottsvetenskapliga kongresser. kan man se att svenska forskare i större utsträckning publicerar sina vetenskapliga alster i internationella facktidskrifter. Detta gäller i första hand forskare inom fysiologi/ medicin, men även bland idrottsforskare inom humani- ora/samhällsvetenskap syns denna tendens. Förhoppningsvis kan svenska idrottsforskare även i fortsättningen få minst lika goda ekonomiska förutsättningar att delta i den internationella kunskapsutvecklingen inom idrottsområdet. Hur är då nivån på den svenska idrottsforskningen – i mycket grova drag – i ett internationellt perspektiv? Den svenska idrottsfysiologiska forskningen låg tidigare i den främsta internationella frontlinjen. Den tycks dock ha tappat en del terräng. Svenska idrottsfysio- logiska forskare intar inte längre de absoluta tätpositionerna internatio- nellt. Inom det medicinska området är det inom traumatolo- gin/ortopedin som ligger bäst till i en internationell jämförelse. Inom den samhällsvetenskapliga sfären har idrottspedagogiken länge dominerat den svenska scenen och även visat sig hålla god internationell klass. Speciellt inom socialisations–, barn och ungdomsidrottsforskning samt vad gäller longitudinella studier av fysisk aktivitet ligger svenska forskare mycket väl framme. Däremot har det utförts lite svensk forskning inom områden som motorisk inlärning och även den idrottsdidaktiska forskningen släpar efter. Den idrottspsykologiska forskningen har länge varit sparsamt före- kommande i . tycks livaktiga forskargrupper ha kommit igång på flera ställen i landet vilket ser lovande ut för framtiden. Fler doktorsavhandlingar har producerats och några forskare har erhållit professorskompetens. arbetar fler dokto- än tidigare med idrottspsykologiska frågeställningar. Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 145 Den humanistiska forskningen inom idrottsområdet (främst historia) bedrevs länge av starkt intresserade personer. Dessa hade ringa fotfäste i universiteten – även om en del disputerade för doktorsexamen – och därför hade den humanistiska forskningen svårt att göra sig gällande. När professuren i historia, särskilt idrottshistoria, fick en fast innehavare skedde en kraftig uppsving och svensk idrottshistorisk forskning har börjat att uppmärksammas både nationellt och interna tionellt. Skall den svenska idrottsforskningen även fortsättningsvis kunna hänga med i en accelererande utveckling är det viktigt att ytterligare medel kan tillföras verksamheten. Det är av stor vikt – inte bara för idrottsrörelsen – utan också för samhället i stort att forskning kring id- rott och kroppskultur kan utvecklas. Kunskap om den mångfacetterade idrotten är viktig för att förstå och komma tillrätta med många av de basala förändringar som försiggår inom politik, ekonomi, närings- struktur och arbetsliv. Inte minst hälsofrågor med kopplingar till eko- nomi, livskvalité och fritid hos olika grupper av befolkningen framstår som centrala forskningsområden. Även genusperspektiv inom svensk idrottsforskning behöver utvecklas för att man skall få en ökad insikt i flickors/kvinnors situation och förhållande inom idrotten. Studier av idrott, kroppskultur och fritid ger inte bara kunskap om fenomenen i sig, utan dessutom en ökad generell förståelse för hur samhället och dess kultur produceras och reproduceras. Sammanfattningsvis föreslår vi: att det statliga stödet till idrottsforskning i vid bemärkelse ökar till minst det dubbla dvs. minst 20 miljoner , att inlemmas i alternativt som en självständig enhet med egen budget och personal, men där gemensam service etc. kan utnyttjas rationellt, eller fortsätta med nuvarande organisation som huvud- sakligen fungerat bra att ledamöterna i vetenskapliga råd får tidsbegränsade förord- nanden och att de representerar en mer jämn fördelning mellan olika ämnen/discipliner. Styrelsen och det vetenskapliga rådet bör aktivt eftersträva att få en jämnare medelsfördelning till huvudområdena samhällsvetenskap/humaniora respektive fysiologi/medicin/biome- kanik/traumatologi. 146 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i att fler idrottsinriktade professurer inrättas, företrädesvis på de orter där högklassig idrottsforskning bedrivs men där ännu inga professu- rer finns. Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 147 (1996). En idrottshögskola vid . , P.O m. fl. (1993). Strategisk profilering och positionering av svensk idrott. 1970: SU 122. (970920). "Svensk idrottsforskning en katastrof" Dir. 1996: 84. m. fl. (1993). Livsstil, prestation, hälsa. : , m. fl.. (1995). Idrottsrörelsen som ideell kraft . Forskningsrapporter nr 13. (1987). Forskningsrapporter nr 14. (1988). Forskningsrapporter nr 16. (1991). Forskningsrapporter nr 17. (1993). Forskningsrapporter nr 18. (1995). Forskningsrapporter nr 19. (1996). 148 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i (1994). Den allvarsamma fritiden. : Statens ung- domsråd. Forskningsråd (1997). Idrett, samfunn og frivillig organisering. 1970: 79. 1987:2.Samhällsvetenskaplig och humanis- tisk idrottsforskning. (1993). (1994). (1995). (1996). Forsknings- och utvecklingspolicy . Riks- idrottsstyrelsen (1995). Handelsdepartementet.Idrott åt alla . : Allmänna förlaget. Idrottens forskning och högre utbildning . Utbildningsdepartementet.En idrottshögskola i . : Allmänna förlaget. Utbildningsdepartementet.Forskning och pengar. : tryckeri AB. Stukát, K-G. (1997). forskning nr1/1997. Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 149 Svensk idrott nr 3/1997, s 3. Svensk idrott nr 4/1997, s 3. Svensk idrott nr 5/1997, s 19-49. Svensk idrott nr 6/1997, s 3. Svensk Idrottsforskning nr 1/1992, s 4-6. Svensk Idrottsforskning nr 1/1993, s 4-6. Svensk Idrottsforskning nr 3/1995, s 2-5 Svensk Idrottsforskning nr 2/1997, s 4-6. 87: 39 (1987). 88: 28 (1988). 92/93 (1993). (1996). Professor , i (LHS). , föreståndare för . , ordförande i , . Professor , , . , chef för . Expeditionschef . Skaset . 150 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i Finansieringen av idrottsrörelsen 151