sou · GMB392 · 1999-01-01 00:00:00 — I denna rapport behandlas olika former av nätverk som varje småföretag är beroende av för sin överlevnad. Samarbete i olika former, med andra företag, organisationer eller offentliga organ, är viktigt för att uppväga de konkurrensnackdelar som småföretag ofta har gentemot stora företag. Delegationen har valt att särskilt belysa vad som kan göras för att underlätta företagsutveckling genom samverkan i olika nätverksformer. Det grundläggande betraktelsesättet är att offentliga aktörer skapa företagsutveckling utan underlätta tillkomsten av samverkan skapade av företagen själva. I Småföretagsdelegationen har följande ledamöter ingått: , , (avliden ), , , , , , , , och . Delegationen har biträtts av experterna (fr.o.m. ), (fr.o.m. ), , (t.o.m. ) och , samtliga från Närings- och , samt , LRF (fr.o.m. ). Med denna rapport har dessutom konsulter från och ek.för. Inom delegationens sekretariat har svarat för arbetet med rapporten. För redaktionell utformning och utskrift har svarat. Småföretagsdelegationen överlämnar härmed sin femte rapport, Goda idéer om småföretag och samverkan, till regeringen. Sammanfattning och förslag........................................................... Uppdragets syfte, mål och genomförande.................................... Småföretag i samverkan som en del av den socialekonomin...... Former för samverkan.................................................................. Samverkan mellan individer i småföretag ......................... Lokala kooperativa utvecklingscentra............................... Samverkan mellan privata och offentliga institutioner....... Småföretagande och samverkan i ...........................................EU EU:s program för samverkan mellan företag .................... Exemplet – Den Emilianska modellen.................... Föreningsförmedlade tjänster och krediter ........................ 5.3Exemplet – Kooperativt nätverksföretagande mellan privata småföretag ................................................ Samverkan i framtidens företag – motiv och exempel.................. Samverkan genom ekonomisk förening............................. PC/Fax Gruppen ............................................................. Motiv för småföretagssamverkan ..................................... 6.2.1Småföretagssamverkan motverkar andra aktörers Nätverk för att utveckla marknaders funktionssätt ............ Det offentliga kan stödja samverkan ................................. Kunskaps- och tjänsteföretag ........................................... Vård och omsorg ............................................................. Samverkan som vi är vana att se den........................................... En god grund för framgångsrik samverkan................................. Urval av företag .............................................................. Utgå från företagens behov .............................................. Hinder och svårigheter för småföretagssamverkan..................... Bristande tradition och attityder....................................... Förslag till åtgärder...................................................................... Samverkan på lokal nivå .................................................. De lokala mötesplatsernas uppgifter................................. Översyn av den offentliga stödorganisationen ................... Samordning av småföretagsfrågor .................................... Samordning av småföretagsfrågor i Närings- och Näringsverksamhet inom kultur-, vård- och Forskning, utveckling och kunskapsspridning................... Försök med sänkt skatt för konsumenttjänster .................. Samverkan för flera jobb ................................................. Rapport från fact-findingresa till och .....65 – politik för småföretag och tillväxt ................ , EU-medlemskap och småföretagsfrågor ............. 1 Sammanfattning och förslag Småföretagsdelegationens arbetssätt har utgått från det enskilda små- företagets eget perspektiv. För småföretag är emellertid dessutom behovet av samverkan med andra – andra småföretag, stora företag, högskolor m.fl. – ofta av strategisk betydelse för utvecklingen. Därför har delegationen valt att särskilt belysa vad som kan göras för att underlätta företagsutveckling genom samverkan i kooperativa och andra nätverksformer. Det grundläggande betraktelsesättet är att offentliga aktörer inte skall skapa företagsutveckling utan underlätta tillkomsten av forum för samverkan skapade av företagen själva. Delegationen definierar olika former för samverkan liksom begreppet social ekonomi. Den sociala ekonomin består av privata och kooperativa akörer som bedriver näringsverksamhet med samtidiga ekonomiska och samhällsnyttiga mål, som främjar delaktighet och självförverkligande och är förankrade i lokalsamhället. För att främja utveckling av sådan samverkan mellan småföretag, och därmed en dynamisk utveckling av den sociala ekonomin, föreslår Småföretagsdelegationen: ·Stöd till utveckling av nätverksfrämjande lokala aktörer och strukturer baserade på småföretagens egna initiativ; dessa mötes- platser auktoriseras och tillförs finansiella resurser från samhället. ·Småföretagen bör ges ett starkare inflytande i offentliga stödorgan. ·Konsultativa uppgifter skiljs helt från företagsfrämjande hos myndig- heter. ·En översyn görs av de befintliga stödorganisationerna. Målsättningen bör vara att det skall finnas en mångfald av stödorgan, småföretagen skall ges möjlighet att välja stödorgan. Inget stödorgan har i realiteten kompetensmässig eller personalmässig möjlighet att hantera alla typer av företag, branscher och företagare. Olika stödorgan skall likställas. 10 Sammanfattning och förslag ·Lån med statliga garantier bör kunna förmedlas även via andra fonder, företag och organ än banker. · Nätverkslån införs – lån till gr upper av företagare som har ett begränsat kapitalbehov och som vill ta ett gemensamt ansvar för lånet och samverka för utveckling av företagen. ·Det näringspolitiska ansvaret för alla typer av småföretagsfrågor inklusive kooperativa frågor samordnas inom ett departement – Närings- och . ·Offentligt stöd omfördelas för att möjliggöra en ökad satsning på utveckling av företagarkompetens och samverkan inom vårdsektorn, omsorgssektorn och kultursektorn. ·Under avsätts resurser för att stimulera forskning om småföre- tagssamverkan. ·Befrielse från eller restitution av moms och arbetsgivaravgifter för hushållsnära tjänster testas inom två län under kommande mandat- period. 2Uppdragets syfte, mål och genomförande Småföretagsdelegationen har regeringens uppdrag att identifiera problem och föreslå åtgärder för att undanröja onödiga hinder och på andra sätt underlätta etablering av och tillväxt i småföretag. I ett inlägg till delegationens websida 1 hävdar en debattör att han saknar en diskussion/analys/förslag på vad som kan göras för att få fart på utvecklingen av affärsdrivande nätverk (poolbildningar) för mikro- företag (1-9 anställda). Detta, säger han, borde väl ligga inom uppdraget att identifiera problemen och föreslå åtgärder... Tyvärr, säger skribenten vidare, verkar det som om delegationen missat åtgärder för att påskynda utvecklingen av organisatoriska innovationer! Som bekant, säger han, finns det gott om stöd m.m. för utveckling av tekniska innovationer i och andra EU-länder men knappast några alls beträffande organisatoriska. har ju för övrigt extremt goda förutsättningar för en sådan utveckling med den inriktning vårt skolsystem har (kunskap i grupparbete m.m.), vår föreningsvana och vår inövade kunskap att fatta beslut i consensus m.m. Detta är svenska "naturtillgångar som han anser kommit bort i delegationens arbete eller har jag missat något?, frågar han avslutningsvis. Behovet av organisatoriska innovationer är (inte minst mot bakgrund av IT- utvecklingen) om möjligt större än tekniska, inte minst bland oss mikroföretagare, fortsätter skribenten. Förståelsen för detta verkar dock minst sagt vara svag. Jag skulle således vilja se en identifiering av dessa problem/möjligheter samt förslag till tillväxtfrämjande åtgärder och ser därför fram mot nästa release av rapport(er), menar skribenten och avslutar sitt inlägg till delegationens hemsida så här: Allt elände bland mikroföretagare beror inte bara på svårifyllda blanketter och myndigheter som inte har öppet på klämdagar. Det finns en brist på speciell infrastruktur för dessa samhällets minsta som jag tycker ni missat. 12 Uppdragets syfte, mål och genomförande Utifrån detta framsynta inlägg kan det vara intressant att konstatera, att Småföretagsdelegationen de facto har arbetat med social ekonomi och former för samverkan mellan småföretag. Uppdraget, tolkat utifrån delegationens direktiv2, har varit att kartlägga, identifiera och analysera problemställningar som rör småföretagarsamverkan och social ekonomi i . I detta arbete har också förekomsten och utvecklingen av nätverk mellan småföretag belysts. Utifrån detta resonemang har vi utvecklat idéer och förslag till konkreta åtgärder och handlingsplaner för att underlätta och stimulera en affärsmässigt sund samverkan. Vi har poängterat vikten av samverkan för småföretagandet och samhället. Mycket tyder på att samverkan mellan småföretag kan förena företagsekonomiska eller privata mål med allmännyttiga eller samhälleliga mål. Vi har utgått från befintliga utredningar och dokumentation samt intervjuat företrädare för småföretag, småföretagsorganisationer och andra sakkunniga inom området. Vi har också utrett förutsättningarna för en ökad lokal insyn och påverkan från det lokala näringslivet och dess organisationer i rådgivningen för samverkan och finansiering mellan företag. Utredningar och annan dokumentation har förtecknats i bilaga. Vår utgångspunkt har varit att samverkan har en positiv roll att spela för småföretagandet i . Genom samverkan kan enskilda småföre- tag och individer förbättra sina verksamhetsvillkor och stärka sin konkurrenskraft på marknaden. En stor del av arbetskraften har hamnat i eller kommer att återfinnas i småföretag genom omstruktureringar av näringslivet och avknoppningar av stora företag. Egenföretagaren får oftast inte ta med sig tillgången till olika stöd- och samarbetstrukturer i det stora företaget. Därför uppstår samverkansbehov mellan de nya småföretagen. En ytterligare utgångspunkt har därför varit det enskilda företaget och de skilda förutsättningar som gäller för olika typer av småföretag inom olika näringsgrenar. Perspektivet är underifrån och framhäver företagens egna initiativ och suveränitet att välja verksamhetsform. Därigenom påvisas nödvändigheten av att de offentliga stödfunktioner som skall stimulera framväxten av samverkan mellan småföretag måste vara flexibla och helt utgå från företagens villkor. I många EU-länder, t.ex. , och , är den kooperativa företagsformen samt annan samverkan mellan småföretag positivt diskriminerad, det vill säga har särskilda förmåner. I har konstaterats (se t.ex. i det följande) att både småföretag och kooperativa företag ofta är reellt diskriminerade när det gäller skatteregler och kon- Uppdragets syfte, mål och genomförande 13 Vårt arbete har genomförts under det blygsamma kravet att kooperativa företag och småföretag skall kunna verka under konkur- rensneutrala regler mellan olika företagsformer. Frågan har berörts av ett antal offentliga utredningar och riksdagsuttalanden (SOU 1996:31). har uttalat till regeringen att den kräver konkurrensneutralitet mellan olika företags- former. 3Småföretag i samverkan som en del av den sociala ekonomin I södra och i EU används begreppet social ekonomi. Begreppet blev officiell EU-term 1989. Det har använts i , först av och sedan av olika nykooperativa aktörer 3. 1994 bildades konomi vid i . Begreppet återfinns nu också frekvent i statliga utredningar och i regeringens propositioner. Regeringen beslutade att tillsätta en arbetsgr upp i med uppdrag att före definiera begreppet och föreslå åtgärder för att fästa större uppmärk- samhet i vid denna sektors betydelse och potential. Social ekonomi står för ett företagande med helt eller delvis andra drivkrafter och mål än de vi vanligen tillskriver den privata ekonomin respektive den offentliga ekonomin. När vi talar om social ekonomi i samband med småföretagande så finns det vissa aspekter som förtjänar att uppmärksammas. Samverkan mellan individer och mellan företag bär på förutsätt- ningar för ett företagande som innebär –med samtidiga ekonomiska (privata eller medlemsmässiga) och allmännyttiga (samhälleliga) 4 mål –som främjar självförverkligande och delaktighet – som därmed också bidrar till näringslivsut veckling och ny sysselsättning och –som är förankrat i lokalsamhället. 3 Med nykooperation brukar vanligtvis avses den kooperation som vuxit fram på nya behovsområden, framför allt inom tjänstesektorn, och utanför den klassiska kooperationen (, Fonus, HSB, KF, LRF, OK och Riks- byggen. 4 Med allmännyttiga mål avses av riksdag och regering liksom kommuner och landsting fastställda fördelningspolitiska och liknande mål och regler, t.ex. inom social service, miljö, o.dyl. 16 Småföretag i samverkan som en del av den sociala ekonomin Den sociala ekonomin har stor betydelse för sysselsättningsutvecklingen. En studie visar att den genomsnittliga sysselsättningsökningen inom den socialekonomiska sektorn i EU:s medlemsländer har varit sedan 19905. Tjänstesektorn och småföretagssamverkan är de starkaste tillväxtbranscherna. I har tillkommit ca 3 000 nya ekonomiska föreningar (exkl. bostadsrättsföreningar) . De har uppskattningsvis ca 20 000 anställda 6. En samverkan mellan småföretag kan vara mer eller mindre präglad av social ekonomi. I denna rapport behandlar vi dels småföretags- samverkan som är en integrerad del av den sociala ekonomin, t.ex. privat småföretagssamverkan i kooperativ form, dels sådan samverkan som har endast indirekt eller till och med helt saknar socialekonomiska inslag, t.ex. privat småföretagssamverkan utan samband med fördelnings- politiska eller andra samhällsmål. Det bör dock anmärkas att även den senare kategorin ofta i något avseende tangerar den sociala ekonomin genom sin betydelse för lokalsamhället, för utvecklingen av entreprenörs- och innovationskraft eller dylikt. Vi definierar småföretagssamverkan som en frivillig samverkan i ekonomisk verksamhet, där parterna har gemensam beslutande- rätt om gemensamma angelägenheter och där verksamheten syftar till att tillgodose konkreta behov antingen hos de samverkande parterna eller i omvärlden. Dessa behov sammanhänger med småföretags komparativa nackdelar såsom resursbrist och avsak- nad av skalfördelar. En person eller ett mindre företag, har ofta inte själv alla de resurser i form av kompetens, kapital, kontakter, information, lokaler, administra- tivt stöd, inventarier, utrustning m.m., som behövs för att kunna konkurrera framgångsrikt. Lösningen kan finnas i allt från informella nätverk för utbyte av kontakter, uppdrag, information och ömsesidig hjälp, till formaliserad samverkan i samägda företag. I andra länder, exempelvis , är samverkanskulturen mellan småföretag mycket starkare och mer välutvecklad än i . I rapporten ger vi exempel på sådan utveckling i och . I vårt land finns dock en relativt välutvecklad, men outnyttjad potential för samverkan mellan småföretag för ömsesidig affärsnytta inom några branscher och i en del regioner. 5Westlund H, , Den sociala ekonomins bidrag till lokal syssel- sättning – en forskningsrapport, och , 1996. 6Jönsson P-O, Kooperationens nya väg, , . Småföretag i samverkan som en del av den sociala ekonomin 17 finns vetenskapliga belägg (7) för att samverkan gynnar både det enskilda småföretaget och näringslivet i stort, har intresset växt för att stimulera även de svenska småföretagen att samverka. I har bland annat Statskontoret noterat att bildandet av nya kooperativ kan utgöra en förhållandevis effektiv metod att utveckla näringslivet (Statskontoret 1997:17). Enligt rapporten skapade de lokala kooperativa utvecklingscentraen (LKU) 350 nya kooperativ med sammanlagt 900 sysselsättningstillfällen . Företag sluter sig samman för en mängd olika syften och i många olika former. Det handlar om allt från intressebevakning i bransch- och arbetsgivarorganisationer till affärsverksamhet under gemensamt para- ply. Gruppen har också studerat förekomsten och utvecklingen av nätverk mellan företag. Behovet av övergripande och allmän intressebevakning betraktar vi som en annan typ av samverkan. Här finns företagarföreningar och branschföreningar på olika nivåer vilka är mer eller mindre hopkopplade med medlemsföretagens dagliga verksamhet. Gruppen har också studerat förekomsten och utvecklingen av nätverk mellan företag. Erfarenheten visar att små företag som ingår i nätverk sin kunskapsuppb yggnad, marknadsbehov i produkter och erbjudanden, åtar samt arbetar mer kostnadseffektivt än vad de enskilt kan eller vad motsvarande större företag kan. De kan också erbjuda en bättre plattform för medarbetarnas yrkesutveckling än vad de enskilda före- tagen var för sig kan (Perrow 1986, ). I finns associationsformen ekonomisk förening som är särskilt utformad för samverkan. Samverkan mellan företag i form av ekonomiska föreningar har uppvisat en stark tillväxt (SOU 1996:31). 7 R.D., Den fungerande demokratin. Medborgarandans rötter i , 1996. 4 Former för samverkan En verksamhet av ett visst slag kan bedrivas i olika samverkansformer. Både i nätverk och i mer fasta former kan företagen utbyta kontakter, uppdrag, information och ömsesidig hjälp. Man kan ha gemensam marknadsföring och en gemensam profil. Formen avgörs av hur hårt parterna vill vara bundna till varandra, vilken kontinuitet, omfattning och varaktighet man vill att den gemensamma verksamheten skall ha etc. Ett nätverk kan vara beständigt eller föränderligt. I det senare fallet kan samverkan med tiden övergå till gemensamägt företag och anta en juridisk form. bygger på ovan nämnd kartläggning av /på Småföretagsdelegationens uppdrag. En pool är en grupp företag som gått samman under ett gemensamt namn och administrativt paraply för att kunna sälja sin samlade kompe- tens. Uppdragen fördelas mellan företagen beroende på vilken kompetens som kunden behöver och var det finns ledig kapacitet. Olika kombinationer av företag kan gemensamt ta mer omfattande uppdrag. Poolen är utformad som ett platt och flexibelt nätverk, med frivillig men ansvarsfull medverkan av de olika medlemsföretagen. En annan benämning för detta är virtuella företag (imaginära organisationer) som kännetecknas av att ett antal företag och aktörer kompletterar varandra och samverkar på likvärdiga villkor i en värdeskapande process. Franchising är en form för företagande som växer i utbredning. Det handlar ofta om ett enhetligt koncept med litet eller inget utrymme för 20 Former för samverkan franchisetagaren att påverka utformning, sortiment med mera. Franchisebegreppet kan inrymma verksamheter som bygger på samverkan mellan företag som delar ett affärskoncept och gemensamma resurser på ett sådant sätt att de utåt framstår som ett enda kedjeföretag. Skillnaden mot den traditionella franchisemodellen är att de samverkande företagen tillsammans utformar och utvecklar det gemensamma konceptet. Nära en sådan modell ligger frivilliga fackhandelskedjor med enskilda företag som valt att dela namn, leverantörer, distribution, varumärken, marknadsföring etc. Här är företagen ofta nära knutna till varandra och den gemensamma verksamheten. Dessa typer av fackhandelskedjor påminner i väsentliga avseenden om den producentkooperativa modellen. Det man vanligen betraktar som producentkooperation finns annars främst inom lantbruket samt taxi- och åkerinäringarna. Här driver man gemensamt stödfunktioner till den egna näringsverksamheten och verk- samhet för att säkra och kontrollera avsättningen av de egna produkterna och tjänsterna. 4.5Samverkan mellan individer i småföretag En särskild form av samverkansföretag är sådana som drivs av enskilda individer. Det handlar i sin renodlade form om konsumentföreningar, medarbetarägda företag, personal/arbetskooperativ samt brukarkoopera- tiv. Som ovan konstaterats ökar denna typ av samverkan starkt. Inte har utvecklingen varit lika tydlig (1996). Det förekommer emellertid kooperativ där det finns både privat- personer och företag bland medlemmarna. I praktiken har denna skillnad mellan medlemmarna liten betydelse. Den hindrar inte att man kan driva en gemensam verksamhet utifrån gemensamma behov. Vi menar att det inte går att dra någon definitiv gräns mellan individsamverkan och samverkan mellan småföretag. Exempelvis är samverkan mellan enmansföretag i praktiken samverkan mellan Former för samverkan 21 Vad gäller drivkrafter och syften går det inte att säga att individsamverkan kännetecknas av något särskilt och företagssamverkan av något annat. Det är mer som förenar än som skiljer i synen på samverkan som ett effektivt och tilltalande sätt att åstadkomma något man behöver. Småföretagsdelegationen har valt att framför allt ägna sig åt företags- samverkan. Många resonemang i denna rapport gäller emellertid även samverkan mellan individer. En särskild form av småföretagssamverkan är lokala kooperativa utvecklingscentra (LKU). De finns på 24 orter i landet och har samman- lagt 800 företag som medlemmar. De första LKU:na bildades på 1980- talet. Varje LKU har bildats utifrån sina lokala och regionala förutsättningar. Från början var det primära målet för ett LKU att främja etablering och utveckling av kooperativ verksamhet. är den primära uppgiften att tillhandahålla rådgivning och information om start av nya koopera- tiva företag (Statskontoret 1997). Totalt hade LKU:na 75 årsarbets- krafter eller 100 personer som rådgivare 1997. 4.7Samverkan mellan privata och offentliga institutioner En viktig samverkan är den som sker mellan privat och offentlig sektor. Sådan samverkan på lokal nivå skapar ofta en dynamik i samhälls- utvecklingen som är svårt att åstadkomma om aktivitererna begränsas till den ena eller den andra sektorn. Speciellt viktigt kan detta vara på orter som tvingas till nya grepp i näringslivet av strukturomvandlings- tryck. Ett exempel på god samverkan mellan privat och offentligt finns i , där kommun, skola och näringsliv har en rad gemensamma projekt där företagen är drivande och kommunen stödjande. Projekten beskrivs närmare under avsnitt 6.9.1. 5Småföretagande och samverkan i EU 5.1EU:s program för samverkan mellan företag I flera europeiska regioner har antalet arbetstillfällen inom samverkans- sektorn ökat, medan sysselsättningen i övriga delar har minskat. Genomsnittligt i femton undersökta europeiska regioner ökade syssel- sättningen i socialekonomiska verksamheter till 1995 (och 1996). Det tredje fleråriga programmet för små och medelstora företag inom EU pågår . Stödåtgärderna för små och medelstora företag i unionen skall samordnas, göras tydligare, effektivare och mer sammanhängande. Genom samordningen skall man bättre kunna ta hänsyn till de små och medelstora företagen i gemenskapens politik. Deras deltagande i olika program skall också ökas. En bedömning är att de små och medelstora företagen har fått mer uppmärksamhet och successivt börjat prioriteras i unionen, eftersom de antas kunna skapa arbetstillfällen (EG-kom- missionen 1997). Samarbete mellan företag är ett prioriterat område inom EU. I första hand gäller det samarbete mellan företag i unionen men också med företag i tredje land. Kommissionen har byggt upp särskilda nätverk som skall underlätta för företag att hitta en partner i ett annat land. I flerårsprogrammet ingår att skapa en databas som skall ge allmän till- gång till partnerskapets möjligheter. Ett instrument för att underlätta de små och medelstora företagens europeisering är tillskapandet av associationsformen europeisk ekono- misk intressegruppering, EEIG.