sou · GMB338 · 1999-01-01 00:00:00 — Därmed finns tre olika instanser repre- senterade i beskrivningen av den statliga bidragsadministrationen; och SoS vad gäller organisationstöden och FHI vad gäller projektstöd. 64 "ESKRIVNING AV DEN STATLIGA BIDRAGSGIVNINGEN Övriga projektstöd som är aktuella inom utredningens undersök- ningsområden är SoS:s insatser mot aids och Allmänna Arvsfondens medel till barn/ungdom och missbruk. Utredningen anser att Allmänna Arvsfondens bidragshantering inte är direkt applicerbar på statliga bidrag som går över statsbudgeten. 3.1.1Aktuella instanser och deras roller Inte mindre än sex instanser är inblandade i den aktuella bidragshante- ringen på olika sätt. Uppgifterna som instanserna ansvarar för är att dis- ponera/utbetala medel, fatta fördelningsbeslut, följa upp bidraget och att utgöra mottagarfunktion för bidraget. Ansvaret för dessa uppgifter delas av SoS, FHI, CAN, Kammarkollegiet, SAMN och Sociadepartementet. Målgruppen för administrationen av organisationsbidragen är frivil- ligorganisationerna. Frivilligorganisationerna är de enda, i detta sam- manhang, som ansvarar för och bedriver det frivilliga sociala arbetet. En genomgång av instanserna i tur och ordning ger följande bild 8. SoS har hela ansvaret för tre av anslagsposterna inom anslaget: 1.1Bidrag till sammanslutningar av f.d. alkoholmissbrukare m.fl, . 1.2Bidrag till organisationer som arbetar för utsatta barn och deras familjer, . 1.3Bidrag till organisationer som motverkar våld mot kvinnor m.m, . Detta innebär att myndigheten disponerar, fattar fördelningsbeslut, be- talar ut bidrag, samt följer upp bidragen för av bidragsan- slaget. (I tabellen längre ned i avsnittet illustreras detta med tre mar- keringar för SoS.) FHI förekommer inom anslaget endast som disponerande de medel myndigheten i sin tur utbetalar till CAN: 2.Bidrag till , . Konstruktionen används därför att bidraget inte kan ställas direkt till CAN eftersom det är en organisation och ingen myndighet. Organisationsbi- draget till CAN utgör av anslaget. 8 Genomgången som görs inledningsvis i avsnitt 3.1.1 utgår från konstruktionen av bidragsanslaget C2, 1997. "ESKRIVNING AV DEN STATLIGA BIDRAGSGIVNINGEN 65 ansvarat för information inom alkohol- och narkotikaområdet samt fungerat som serviceorgan för folkrörelser och organisationer i deras drog- information. På CAN finns också ett av världens största bibliotek för litteratur inom alkohol- och narkotikaområdet. CAN har gott renommé och stor tilltro från både myndigheter och organisationer i arbetet med att bedriva informationsverksamhet. Till detta kommer CAN:s uppdrag från FHI. I avtalsform har myndigheten givit i uppdrag till CAN att följa alkohol- och narkotikautvecklingen i landet. har CAN fått ett öronmärkt organisations- bidrag från riksdag och regering. I tabellen längre ned, där bidrags- administrationen beskrivs, utgör CAN en mottagande part av bidraget. Kammarkollegiet aktualiseras som utbetalande instans av SAMN:s medel: 3.Bidrag till vissa nykterhetsorganisationer m.fl, . Av samma skäl som medel inte kan ställas direkt till CAN utan går via FHI betalas medlen till SAMN ut via Kammarkollegiet. Det är som efter förslag från regeringen beslutar om storleken på summan till SAMN. fattar i sin tur beslut om fördelningen av medlen till de nykterhetsorganisationer som finns uppräknade i förord- ningen (SFS 1977:486) och har också ett uppföljningsansvar för bidra- get. Medlen som förfogar över utgör av anslaget. Rollfördelningen kan sammanfattas i följande schematiska bild: 9Sos fördelar, betalar ut samt följer upp bidrag i tre fall. 10Socialdepartementet fattar fördelningsbeslut i två fall. 66 "ESKRIVNING AV DEN STATLIGA BIDRAGSGIVNINGEN De centrala instanserna för här aktuell bidragshantering är Socialstyrel- sen och . SoS ansvarar för hela kedjan av moment som ingår i bidragshanteringen och är dessutom den instans som admi- nistrerar den största andelen av bidraget. har den näst största summan samt fördelnings- och uppföljningsansvar för denna del av bidraget. Tilldelningen av bidrag från 3O3 föregås av en ANS¶KAN. Ansökan görs en gång på särskild ansöknings- blankett. Ansökningsblanketten är ganska omfattande och innehåller frå- gor både kring själva organisationen och kring den verksamhet som organisationen bedriver. Exempel på information som efterfrågas i SoS:s ansökningsblankett angående själva organisationen är aktiva medlemmar, betalande med- lemmar och lokalavdelningarnas verksamhet. Andra exempel på infor- mation som efterfrågas är självfinansieringsgrad, eventuella förändringar av organisationens inriktning, resultat av den egna verksamheten och om egna utvärderingar gjorts. Därutöver begärs också bokslut och verksam- hetsberättelser in. Underlaget som kommer in i samband med ansökan om bidrag innehåller alltså inte bara en precisering av hur det kommande bidraget är avsett att användas utan också en relativt omfat- tande återrapportering av föregående års verksamhet. Till grund för fördelningsbesluten finns också ett meddelandeblad -EDDELANDEBLAD där kriterierna anges (bilaga 4). rierna kan nämnas att organisationen skall vara etablerad som riks- organisation med fastställda stadgar och skall ha bedrivit verksamhet under , att organisationen skall ha en verksamhetsidé som överensstämmer med nationella mål och viljeinriktningen i socialpoli- tik och socialtjänst samt att organisationen skall bedriva en verksamhet som riktar sig till och gagnar klient- eller målgrupper in- om individ- och familjeomsorgen. För den del av bidraget som går till länkorganisationer m.fl. (an- slagspost 1.1) finns även en förordning, SFS 1983:731 (Se bilaga 5 an- gående gällande förordningar). I denna anges att, sammanslutning- ar av förutvarande alkoholmissbrukare, sammanslutningar för stöd och hjälp åt narkotikamissbrukare samt sammanslutningar för rehabilitering av alkohol- och narkotikamissbrukare m.fl., kan ansöka om bidraget. På här redovisade underlag fattar sedan 3O3 sitt F¶RDELNINGSBESLUT för alla bidragssökande organisationer . "ESKRIVNING AV DEN STATLIGA BIDRAGSGIVNINGEN 67 Vid intervjuer med ansvariga handläggare vid 3O3 uppges även att utöver de formella kriterier som finns har prioriteringar i fördelnings- besluten gjorts i linje med ¶VRIGA STYRSIGNALER F¶R SOCIALPOLITIKENS OMR¥DE som lämnats till myndigheten från departementet. För den undersökta perioden mellan åren 1992/93 /96 uppger SoS att de formella kriterier och den praxis som gällt över åren varit mycket snarlik den beskrivna. När det gäller den UPPF¶LJANDE OCH UTV¤RDERANDE delen av bidrags- hanteringen har 3O3 gjort upp- följningar samt också två fördjupade studier av utvärderingskaraktär. För den årliga uppföljningen av utdelade bidrag använder sig SoS av underlagen från organisationernas verksamhetsberättelser, bokslut, re- visionsberättelser samt ansökningshandlingar. På myndigheten finns två halvtidsanställda handläggare som på ett allmänt plan följer det frivilliga sociala arbetet och också har en hel del underhandskontakter med organisationerna. SoS har också genomfört två fördjupade studier /93 och 1995/genomfördes en studie av sex organisatio- ner som tilldelats medel från anslagspost 1.1 Bidrag till sammanslut- ningar av f.d. alkoholmissbrukare m.fl. Studien har i hög grad karaktären av en grundlig kartläggning av organisationerna men har också utvär- derande inslag. Kartläggningen ger en bild av organisationernas syfte, historia, stor- lek, struktur, ekonomi och deras lokala verksamhet. Därtill intervjuas ett antal personer som arbetar med eller kommer i kontakt med missbru- kare. I rapporten sammanställs intervjupersonernas bedömningar. Redo- visningen visar att en majoritet av intervjupersonerna anser att , FMN och Sällskapet gör stor nytta och att mindre grupper an- ser att , RFHL och gör stor nytta. I övrigt dras inte några slutsatser av , som på uppdrag utfört studien åt SoS. Uppdraget som sådant omfattar inte heller den värderande aspekten. Däremot gör SoS vissa egna bedömningar och värderingar. SoS drar slutsatsen att den samhälleliga nyttan av organisationernas arbete är stor och att staten får tillbaka mycken och bra verksamhet för de utbetalade bidragen; stora insatser utförs med små medel av organisationerna och organisationernas arbete är ett viktigt komplement eller alternativ till vad samhället kan erbjuda. 11Framtagandet av Meddelandeblad 12/97 innebar ingen förändring utan var mer en formalisering av kriterier som i praktiken redan tillämpades. 121997 publicerades rapporten . kommer rapporten att publiceras. 68 "ESKRIVNING AV DEN STATLIGA BIDRAGSGIVNINGEN 1994 genomfördes den andra fördjupade studien. Här görs en lik- nande kartläggning av fyra organisationer: rättigheter (RFFR), Familjehemmens riksorganisation (FR), Familje- hemmens centralorganisation (FACO) och stiftelsen . I Sinova AB:s uppdrag ingår att lämna en sammanfattande bedömning. Bedömningen/utvärderingen visar bl.a. att RFFR utgör ett värdefullt stöd till utsatta föräldrar i medlemsgruppen eller som på an- nat sätt söker kontakt och att inte kan fylla samma funk- tion. För FR och FACO påpekas i utvärderingen att syftet med bidraget är oklart; organisationerna arbetar främst med familjevårdssektorns ut- veckling och inte med stöd till medlemmarna. Bedömningen för Stiftel- sen slutligen säger bl.a. att stiftelsen inte är så känd i sin egen målgrupp samt att stiftelseformen gör att uppföljnings- och kont- rollmöjligheterna är små. Sammanfattningsvis har SoS initierat en del uppföljning och utvär- dering av bidragen till frivilligorganisationerna. nämnda rappor- ter och SoS:s löpande uppföljning innebär att myndigheten gjort en översiktlig genomgång av "sina organisationer". De fördjupade stu- dierna är en blandning av grundliga kartläggningar med små eller stora inslag av utvärderande resonemang. Det förefaller som om de utvär- derande inslagen skulle kunna utvecklas ytterligare för att ge än mer relevanta underlag inför framtida bidragstilldelningar. För 3AMARBETSN¤MNDEN ser bidragshanteringen ganska annorlunda ut. I samband med att organisationerna lämnar in sin verksamhets- berättelse till SAMN gör nämnden upp fördelningen. Organisationerna som kan komma ifråga finns uppräknade i SFS 1977: 486 och 1991:547 (bilaga 5). De kristna samfundens nykterhetsrörelse, , , , Kvi nno- organisationernas samarbetsråd i alkohol- och narkotikafrågor, MHF- rörelsen, , akademikers nykterhetsförbund, Blåbandsrörelsen, lärares nykterhetsförbund, polismäns helnykterhetsförbund, och Vita bandet samt Föreningen fruktdrycker. Eftersom organisationerna redan på förhand är kända och välkända av SAMN krävs inget ANS¶KNINGSF¶RFARANDE. Inte heller ställer SAMN några egentliga krav på uppföljning och utvärdering. sätt att arbeta styrs av förordningarna 1977:486 och 1986:883 (bilaga 5). I SFS 1977:486 anges att nämnden skall bestå av fem ledamöter med personliga ersättare samt att dessa utses av rege- ringen i sänder efter förslag från organisationerna. "ESKRIVNING AV DEN STATLIGA BIDRAGSGIVNINGEN 69 nämnden inom sig utser ordförande och vice ordförande samt att nämn- den beslutar om sekreterare. Av förordning 1986:883 framgår att nämn- den får begära in förklaringar och upplysningar i ärenden hos nämnden samt att det skall föras protokoll vid nämndens sammanträden. Rent administrativt är SAMN en liten bidragsgivande instans. Nämn- dens uppgifter är att fördela statsbidragen till de i förordningen uppräknade organisationerna samt att författa en anslagsframställan för kommande budgetår. Sekreterarskapet i har innehafts av konsulenten i Landsråd (NLR). Detta har inneburit samordningsvinster för både SAMN och NLR, exempelvis genom gemensamma lokaler och genom att kontakterna med organisationerna kommer till nytta för båda instanser. Av regleringsbreven framgår hur stor summa som högst får betalas ut till NLR för handläggandet av nämnda uppgifter. Till grund för 3AMARBETSN¤MNDENS F¶RDELNINGSBESLUT ligger förord- ning 1977:486 samt regleringsbrev. I förordningen meddelas föreskrif- ter om statsbidrag till central verksamhet hos vissa organisationer som bedriver nykterhetsarbete. Förordningen anger vilka dessa organisa- tioner är och att SAMN skall sköta fördelningen. I regleringsbrevet från meddelas vissa villkor, som t.ex. att medlen betalas ut efter rekvisition och att SAMN har redovisningsskyldighet inför kollegiet. Vidare meddelas också storleken på det belopp som får utbetalas till NLR samt att ledamöter och suppleanter i SAMN har rätt till ersättning enligt särskilt regeringsbeslut. Som ¶VRIGT KRITERIUM för bidragstilldelningen använder medlemsantalet. När SAMN bildades gjordes en fördelning upp som nämnden beslutade om. Överenskommelsen innebar att ett fast belopp utgick till alla organisationer med mer än 3000 individuella medlemmar. Om en organisations medlemsantal sjönk eller från början understeg 3000, minskade det fasta beloppet procentuellt utifrån med- lemsantalets förhållande till 3000. Utöver det fasta beloppet gjordes också en fördelning upp mellan organisationerna, baserad på respektive organisations storlek, där flest medlemmar gav störst bidrag. De organisationer som inte hade individuella medlemmar utan exem- pelvis medlemsorganisationer fick en bestämd andel av det totala bidra- get. Kriterierna har inneburit att organisationerna har fått samma andel av bidraget under hela den undersökta tidsperioden. I den UPPF¶LJANDE DELEN av bidragshanteringen har Samarbetsnämn- den krävt in verksamhetsberättelser och bokslut av organisatio- nerna. Från sida har inte heller efterfrågats ytter- ligare resultatinformation. 70 "ESKRIVNING AV DEN STATLIGA BIDRAGSGIVNINGEN 1993 gjorde SAMN på eget initiativ en sammanställning av organisa- tionernas totala intäkter och kostnader . I sam- manställningen redovisas exempelvis vilka andelar som medlems- avgifter, statsbidrag, lotterier, försäljning, lokalkostnader och kostnader för styrelserna utgör. I övrigt har varken eller gjort någon mer fördjupad uppföljning eller utvärdering av de stats- bidrag som administreras av nämnden. 3.1.3Fördelade bidrag /93– 1995/96 I föregående avsnitt beskrevs hur administrationen av bidraget ser ut hos SoS och SAMN. I detta avsnitt studerar vi vad olika sätt att hantera bidragen kan ha för konsekvenser för frivilligorganisationerna och för effektiviteten. Detta inkluderar hur de totala bidragsbeloppen utvecklats över perioden för respektive instans och för frivilligorganisationerna samt några effektivitetssynpunkter på detta. Bidragstilldelningen är central för hela administrationen av ett bi- drag – men inte bara tilldelning och fastställande av enskilda organisa- tioners belopp utan också hur processen ser ut som leder fram till det faktiska fördelningsbeslutet. En väl fungerande administration av ett bidrag tar hänsyn till och omsätter den information som framkommer i uppföljningsarbetet i de kommande fördelningsbesluten. Vidare innebär en väl fungerande administration att olika former av förnyelse ryms inom bidragssystemet. Försök- och utvecklingsverksamhet kan t.ex. utgöra en del av bidragstilldelningen. Studier av bidragsfördelningen över åren kan med andra ord indikera hur väl administratören av bidraget använder informationen från uppföljningar och hur väl administratören lyckas fånga upp förnyelsetänkande inom sitt verksamhetsområde. I praktiken är det också givetvis så att olika regelverk m.m. innebär begränsningar för hur fri och öppen den faktiska bidragshanteringen kan vara. Inledningsvis presenterar vi vilka belopp som SoS respektive fördelat över undersökningsperioden. Bidragsbelopp 95/96 i förhållande till ge- "ESKRIVNING AV DEN STATLIGA BIDRAGSGIVNINGEN 71 Sammanställningen visar att tilldelats samma belopp av och . Inne- börden av detta är att organisationer haft en oför- ändrad summa att dela på vad gäller det s.k. organisationsstödet. Orga- nisationsstödet till frivilligorganisationerna som mottagit bidragen från SoS har däremot ökat något, över hela perioden. I tabellen redovisas också hur bidragsbeloppen /96 förhåller sig till de genomsnittliga bidragsbeloppen över perioden för respektive instanser. Uppgifterna är framtagna för att enskilda värden inte skall få ett alltför starkt genomslag vid jämförelsen mellan de två tidpunkterna 1992/93 och 1995/96; tilläggsinformationen visar också att SoS:s ökning varit succesiv och legat . Den största ökningen i bidragsbelopp skedde mellan åren 1992/93 och 1993/94. Vi konstaterar att den ökning som skett i tilldelning av s.k. organisa- tionsstöd över perioden förklaras helt av den ökning som SoS står för. Vad innebär den beskrivna bidragstilldelningen för de enskilda orga- nisationerna? I tabellerna nedan redovisas hur bidragen fördelats till de olika frivilligorganisationerna av SAMN respektive SoS över tidsperio- den /93–1995/96. Av tabellerna framgår förändringarna som de båda instanserna gjort för år samt för perioden /93–1995/96. 72 "ESKRIVNING AV DEN STATLIGA BIDRAGSGIVNINGEN "ESKRIVNING AV DEN STATLIGA BIDRAGSGIVNINGEN 73 74 "ESKRIVNING AV DEN STATLIGA BIDRAGSGIVNINGEN En genomgång av bidragsfördelning visar på få förändringar över perioden. har konstaterats att summan som fördelats av SAMN över perioden varit densamma och det förhållandet anges som att förändringen över perioden för bidragsbeloppet är . I övrigt finns två förändringar att kommentera. sjönk och sedermera beviljades inget bidrag till . Det beloppet har tilldelats MHF-rörelsen, IOGT-NTO- rörelsen, Blåbandsrörelsen och SAMN. I samtliga fall har de "extra medlen" använts för olika utåtriktade gemensamma insatser. Motsvarande genomgång av SoS:s bidragsfördelning visar på en helt annan bild. Som redan konstaterats har bidragssumman som SoS fördelat ökat över perioden. Ökningen bör också kommen- teras utifrån de tre anslagsposter som SoS administrerar. Merparten av SoS:s bidrag lämnas i anslagsposten som går till länkorganisationer m.fl, anslagspost 1.1. Bidragen till dessa organisationer har ökat . För de andra två anslagsposterna gäller att bidragen till utsatta barn med familjer (anslagspost 1.2) minskat över pe- rioden medan bidragen till kvinnojourer m.fl (anslagspost 1.3) ökat . Givetvis måste de procentuella förändringarna ställas i relation till de nominella bidragsbeloppen. En förskjutning har dock helt klart skett över perioden; i början av undersökningsperioden var bidragen till organisationer som arbetar med utsatta barn och deras familjer större än bidragen till kvinnojourerna m.fl. rådde det motsatta förhållandet. Förändringarna i anslagsposternas storlek över perioden har lite med SoS:s bidragsadministration att göra. Storleken på enskilda anslagsposter är mer ett uttryck för beslut om hur stora bidragssummor som skall ges till områdena f.d. alkoholmissbrukare mf.l., utsatta barn respektive våld mot kvinnor. Förändringarna i enskilda organisationers bidragstilldelning kan däremot hänföras till SoS:s bidragshantering. Utfallet av denna säger att bidragen inte fördelas slentrianmässigt. Endast en av organisationerna har över tidsperioden fått samma bidragsbelopp, vilket redovisas i sista kolumnen med att förändringen över perioden är Ytterligare fyra organisationer uppvisar en bidragstilldelning som förändrats med . Alla andra, dvs. merparten av organisationerna har fått varierande och ibland kraftigt varierande bidrag över perioden. Av sammanställningen framgår också att fyra nya organisationer tillkommit och att fyra försvunnit som bidragsmottagare av organisa- tionsstöd från SoS. Vad innebär den beskrivna skillnaden i SoS:s respektive Samarbets- nämndens bidragsfördelning för frivilligorganisationerna och deras verk- "ESKRIVNING AV DEN STATLIGA BIDRAGSGIVNINGEN 75 Det finns en betydande trygghet, inte minst för planeringen av verksamheten, för en organisation som känner till stor- leken på bidragsbeloppet. Den situationen råder för organisationerna som får sitt organisationsstöd från . Innebörden är emel- lertid också den att oavsett hur verksamheten sett ut det gångna året och oavsett vilken verksamhet som planeras så kommer samma bidragsbelopp ändå att betalas ut. Tr yggheten kan – lite tillspetsat uttryckt – också sägas innebära en viss tröghet där den faktiskt bedrivna verksamheten inte beaktas i bidragstilldelningen. De relativt sett stora förändringar som framkommer av SoS:s bidrags- fördelning visar att bidragstilldelningen också är ämnad att spegla den information som framkommit i uppföljningarna av organisationerna och vad organisationerna åstadkommit med hjälp av bidragen. Likväl att bidragstilldelningen speglar organisationens planer för verksamhe- ten kommande år och hur angelägna dessa planer bedöms vara. Organisationer som får sitt organisationsbidrag från SoS har inte tryggheten att på förhand känna till vilka bidragsbelopp som kommer att ges år . Däremot kan organisationer som i den årliga uppfölj- ningen redovisar att man gjort bra insatser och att de haft en viss genomslagskraft också i fortsättningen förvänta sig bidrag från SoS även om man inte på förhand känner till bidragsbeloppet. För att ytterligare belysa utfallet av bidragstilldelningen för enskilda organisationer, har utredningen gjort en indelning av fördelade bidrag i fyra intervall. )NTERVALLINDELNINGEN framgår av tabellerna nedan, en för SAMN och en för SoS. 76 "ESKRIVNING AV DEN STATLIGA BIDRAGSGIVNINGEN "ESKRIVNING AV DEN STATLIGA BIDRAGSGIVNINGEN 77 78 "ESKRIVNING AV DEN STATLIGA BIDRAGSGIVNINGEN "ESKRIVNING AV DEN STATLIGA BIDRAGSGIVNINGEN 79 Genomgången visar generellt att organisationerna ligger kvar i samma intervall över perioden oavsett om bidraget kommer från SAMN eller SoS. Förändringarna i bidragsbelopp till enskilda organisationer som hitintills redovisats för SoS varierar därmed som högst med mellan och . Två undantag finns dock; ROKS och DKSN har båda fått höjningar i bidragsbelopp som överstiger . Båda dessa organisationer ligger i det högsta bidragsintervallet, vilket överstiger . Organisationer som fått kraftigt förändrade bidragsbelopp av SoS har som regel börjat arbeta med andra metoder och/eller tillhör de organisationer som växer. En större andel av organisationsstöden som fördelas av ligger i det översta intervallet (4 av 15) jämfört med organisa- tionsstöden som fördelas av SoS (6 av 31). Någon motsvarande intervallindelning av FHI:s projektmedel läm- nas inte. Utredningen har dock genom studier av materialet funnit att det är många organisationer i omlopp och att de allra flesta organisatio- nerna får bidragssummor som understiger . Utredningen har i de senaste avsnitten redovisat bidragstilldelningen utifrån olika synvinklar. Vad säger utfallet av bidragstilldelningen om EFFEKTIVITET OCH ¤NDAM¥LSENLIGHET med bidraget? Eftersom regelverken, som redovistas i avsnitt 3.1.2, för de båda instanserna skiljer sig kraftigt åt har de båda instanserna i realiteten också olika förutsättningar för att administrera bidraget på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Ändamålsenligheten är svår att diskutera för båda instanser, efter- som det saknas ett explicit uttryckt mål för bidragsanslaget. Däremot kan ändamålsenligheten kontrolleras utifrån att det är "rätt organisationer" som får bidraget. För Samarbetsnämndens bidragstilldelning låter det sig enkelt göras eftersom de organisationer som skall tilldelas organisations- stöd finns uppräknade i förordning. Av redovisningarna framgår att inga andra organisationer än de i förordningen uppräknade har fått organisa- tionsbidrag av SAMN; i denna bemärkelse har bidragshanteringen från nämndens sida skötts helt ändamålsenligt. När det gäller ändamålsenligheten för SoS:s bidagshantering är den mer komplex. Genomgången av bidragshanteringen i avsnitt 3.1.2 visar att flera typer av regelverk styr SoS:s arbete med att fördela bidrag till organisationerna. Huvudsakligen finns ingenting att invända utan bidragen har fördelats till "organisationer med en verksamhetsidé som överensstämmer med nationella mål och viljeinriktningen i