sou · GMB333 · 1999-01-01 00:00:00 — I detta kapitel har vi även med uppgifter från Föreningen och Näringsliv, som undersöker omfattningen och inriktningen av kultursponsringen i . Finansieringen av idrottsrörelsen 187 Enligt IRM ser hela reklammarknaden i ut som följer: +/- sen 1995 TABELL: Reklaminvesteringarna i traditionella och övriga medier i samt den procentuella förändringen sen 1995 Enligt IRM uppgick den totala summan som satsades på sponsring 1996 till . Sponsringen stod för av den totala reklamkakan i . vill inte uttala sig med exakta siffror, men säger att det handlar om , troligen mer. Största delen, , går till idrotten enligt . Sponsorstrategi och dess dotterbolag har gjort kontinuerliga utvärderingar av idrottssponsringen i . VD uppskattar den totala sponsringen i till cirka två miljarder , varav cirka 1,5 miljarder investeras i idrottsrelaterade projekt. Sponsorstrategi uppskattar företagens sponsor- investeringar till av de totala marknadsinvesteringarna, vilket är något mer än IRM och SponsringsFöreningen. 188 Finansieringen av idrottsrörelsen Att Sponsorstrategis siffror avviker från SponsringsFöreningen kan delvis förklaras av att många internationella svenska företag valt att sponsra idrottsevenemang och lag utanför . Företag som och arbetar ofta direkt med internationella idrottsförbund. Ungefärlig fördelning (%) Sponsring av forskning och utbildning TABELL: Fördelningen av sponsringen i Sponsringen har blivit en allt viktigare del i företagens marknadsföring. har sponsring som en del av marknadsföringen blivit mer accepterat och uppfattas alltmer som ett naturligt redskap för att ge positiva associationer till företaget och nå nya målgrupper. Kultursponsring har blivit en trend bland företagen . Föreningen och Näringsliv, ett samarbetsforum för kulturspons- ring, har ett 90-tal medlemsföretag, varav 69 redovisade sina spon- soravtal 1996. En grov uppskattning visar att företagens samlade spons- ring av kulturen nu ligger på . Idrotten t illdelas ännu fyra till fem gånger så mycket, , men gapet krymper något. Största kultursponsringen i landet görs av med (1996-97) till Kungliga Filharmoniska orkestern. , som var huvudsponsor för i – ett avtal som var värt , gav tidigare större andelen av sponsorstödet till idrotten, är sponsorbudgeten mer balanserad och får av Telias sponsorpengar. som sponsrar Whitbread- seglingen och europatouren i golf, ger dessutom varje år 1994- 99 till . Andra stora företag som sponsrar kulturen med belopp i miljonklassen är: , , & , , Svenska och . Finansieringen av idrottsrörelsen 189 Kultursponsring skiljer sig från idrottssponsring genom att avtalen nästan aldrig omfattar mindre än . Bidragande faktorer till att kultursponsringen kan antas öka på idrottssponsringens bekostnad är att blir kulturhuvudstad 1998 och att idrotten har för- lorat en del av sin attraktionskraft på grund av doping och läktarvåld. Humansponsringen har en relativt blygsam omfattning i . I , där många företag ser affärsmässiga fördelar med att engagera sig för en god sak, ökar den. får utvisa om trenden även kommer till . Total sponsring och idrottssponsring över tiden Av siffrorna nedan framgår att investeringar i sponsring ökar igen efter nedgången 1990-93. För idrottssponsringens del börjar det likna siff- rorna från det glada 80-talet. Däremot har sponsorernas krav på value for money ökat radikalt då idrottsevenemang fick stora sponsorstöd utan att sponsorerna preciserade målgrupper, kommunika- tionsmål eller marknadseffekter. finns klarare skatteregler som går ut på att icke specificerade prestationer från mottagarna kan inne- bära att avdrag i deklarationerna inte medges. Total sponsring i över tiden: TABELL: Total sponsring och idrottssponsring i över tiden (Källor: , IRM) 190 Finansieringen av idrottsrörelsen Sponsring mellan olika sporter och olika nivåer Sponsringens storlek och betydelse skiftar mellan olika sporter och olika nivåer inom idrottsrörelsen. Sponsringen av elitföreningar, specialidrottsförbunden och 200 slumpmässigt utvalda idrottsföreningar har undersökts. Elitidrotten i är mycket beroende av sponsring. Elitishockey- klubbarnas största intäktskälla är sponsorer. Sponsringen av ishockey- klubbarna i Elitserien uppgick till , vilket motsvarar 30 pro- cent av de totala intäkterna . Hockeyligans arbete med gemensam sponsor- och TV-försäljning har ökat omsättningen i Elitserien dramatiskt. I Allsvenskans sponsorintäkter uppgick t ill , vilket är av de totala intäkterna. Något större in- täktskällor var försäljningen av spelare – (av de totala intäkterna) – och försäljning av biljetter – (). De allsvenska klubbarnas kommersiella intäkter kommer att öka . Detta efter att fotbollen ingått ett centralt avtal med det tyska agentbolaget avseende TV- och reklamrättigheter. Pengarna fördelas från via Svensk Elitfotboll till de enskilda klubbarna. Framför allt de mindre klubbarna kan räkna med ökade och stabilare intäktsflöden. Specialidrottsförbunden redovisade i sina senaste årsredovisningar sponsor- och affärsintäkter på 124,8 m iljoner kronor. och låg i topp med 39,5 miljoner respektive 28,7 miljoner. 14 specialidrottsförbund redovisade inte några sponsorintäkter över huvud taget. För 19 förbund översteg spon- sorintäkterna . Redovisar överhuvudtaget inte några sponsorintäkter. Finansieringen av idrottsrörelsen 191 Intäkterna från försäljning av sponsring och reklam uppgick till bland de 200 undersökta föreningarna. Det mot- svarade av de totala intäkterna. Många föreningar saknar helt intäkter från sponsring. De stora intäkterna kan hänföras till föreningar med elitlag i attrak- tiva arenasporter. Mest attraktiva av fotbolls- och ishockeylag. Noterbart är att en hel del sponsring bedrivs i form av så kallade barteruppgörelser där föreningarna erhåller produkter och tjänster i stället för pengar. Dessa transaktioner syns inte i föreningarnas redo- visningar. 192 Finansieringen av idrottsrörelsen Det finns inte någon TV-programvara som regelbundet kan attrahera sådana tittarsiffror som idrottsevenemang, vilket fått handeln med sändningsrättigheter till idrottsevenemang att blomstra. Hanteringen av sändningsrättigheter påverkar i högsta grad värdet för idrottens sponsorer och är därför en viktig del i evenemangens mediastrategier. Efter en i jämförelse med övriga trög start har ut- vecklat en tämligen omfattande marknad för sport och television. Detta kapitel syftar till att ge en kort beskrivning av företeelsen TV- rättigheter och belysa de aktörer som arbetar i branschen och hur dessa interagerar med idrotten. Den europeiska TV-marknaden var länge en av de mest reglerade sek- torerna i den industrialiserade världen. Ett land med ett enda TV-bolag var ännu den rådande situationen i de flesta europeiska länder. Det innebar att monopolföretag kunde planera, ut- forma och sända program utan att ta någon egentlig hänsyn till mark- nadens efterfrågan. har konkurrensen i form av fler markbundna kanaler i kombination med dussintals kabel- och satellit- kanaler ökat markant på TV-marknaden. Sedan de statliga TV-bolagen tvingats in i en konkurrenssituation är det många idrotter som kunnat tjäna stora pengar på försäljning av sändningsrättigheter. Konkurrensen har drivit upp rättighetspriserna för de stora idrotterna, men för många mindre idrotter har det varken blivit TV-sändningar eller TV-pengar. För mer visionära och anpassningsbara idrotter har emellertid den ökade konkurrensen på TV-marknaden öppnat nya möjligheter. Finansieringen av idrottsrörelsen 193 7.2Vem äger rättigheterna? En antal olika aktörer kan vara i besittning av sändningsrättigheterna till idrottsevenemang: –ett internationellt idrottsförbund, som till exempel FIFA, , –ett europeiskt idrottsförbund, som till exempel UEFA, –ett svenskt specialidrottsförbund, –en idrottsförening, –ett TV-bolag, –ett TV-produktionsbolag, –en sponsor, –en TV-agent, som jobbar på uppdrag åt någon av ovanstående. Sändningsrättigheterna delas in i olika delrättigheter såsom: –rättigheter till direktsändning, Rättigheterna styckas och paketeras i lämpliga format och säljs till olika , som köper exklusivt eller icke-exklusivt för olika territorier eller distributionssystem. Exklusiviteten kan omfatta hela världen eller bara ett visst distributionssystem på den nationella mark- naden. Det är också möjligt att sälja både markbundna rättigheter och kabelrättigheter på samma marknad. Ett aktuellt exempel är det svenska fotbollslandslaget, vars matcher direktsänds via pay-per- view och efterhandssänds i . Flera olika faktorer påverkar värdet av en sändningsrättighet: –idrottsevenemangets status, –tidpunkten för evenemanget, –idrottens position på den aktuella marknaden. 1996 var ett mycket gynnsamt år för TV-sport i . Två nya renod- lade sportstationer i form av FilmNet SuperSports och Sportkanalen startade sin verksamhet och flera sporter bereddes plats i TV. Inte bara de stora TV-sporterna ishockey och fotboll. 194 Finansieringen av idrottsrörelsen För idrotten var det därför olyckligt att båda stationerna tämligen omgående upphörde med sin verksamhet. FilmNet köptes upp av det franska TV-bolaget och Sportkanalen gick upp i en systerkanal inom . Canal+ har annonserat att de kraftigt kommer att minska antalet sportsändningar och koncentrerar sig på de stora sporterna, framför allt fotboll och ishockey. För arrangörer av idrottsevenemang i finns det i huvudsak två intäktsflöden från TV-marknaden: Det är långt ifrån givet att en svensk arrangör av ett internationellt idrottsevenemang kommer i åtnjutande av de internationella TV-rättig- heterna. Vid evenemang som i friidrott i och i fotboll 1992 tillhörde de internationella TV-rättigheterna det internatio- nella fridrottsförbundet respektive det . Den svenska arrangören måste i flera fall garantera att en svensk tar på sig produktionskostnaderna för evenemanget. Tendensen är emellertid att produktionsfakturan allt oftare hamnar hos arrangören och inte hos någon . I utbyte erhåller arrangören TV-reklam och TV-sponsring, som arrangören själv får sälja. Var TV-rättigheterna vid internationella evenemang hamnar är en förhandling mellan det internationella specialförbundet och de nationella förbund som konkurrerar om att få ett arran gemang. Intäkter till svensk idrott från TV-rättigheter Dyrgriparna bland de svenska TV-sportprodukterna är fotboll och is- hockey. sålde både och sina nationella och internationella TV- rättigheter till det tyska agentbolaget . För de exklusiva rättigheterna till alla landskamper, Allsvenskan, division I, damfotboll samt svenska lag i europeiska cuper betalade ISPR 400 miljoner . I avtalet ingick även reklamrättigheter till Allsvenskan. Ishockeyn rapporteras ha erhållit för mot- svarande avtal för elitserien i ishockey. ISPR säljer i sin tur TV-rättig- heterna vidare till både svenska och internationella . Finansieringen av idrottsrörelsen 195 TV-rättigheternas andel från ISPR-pengarna kan uppskattas Övriga svenska arrangörer (icke förbund) som regelbundet erhåller TV- rättighetspengar är: –i tennis, –i tennis, –Scandinavian i golf, –i golf, –DN-galan i friidrott (inomhus och utomhus). Specialidrottsförbundens TV-intäkter är i hög grad beroende av hur deras landslag spelar i , , internationella turneringar och vilka evenemang som förbundet arrangerar. Ett landslag som tillhör kan möta två attraktiva lag på hemmaplan och därigenom erhålla en rejäl ersättning från olika . Ett annat år kanske motståndet innebär att det in blir några TV-intäkter över huvud taget. Samma resonemang gäller för idrottsföreningar som deltar i inter- nationellt cupspel. Eftersom motståndarna är det omöjligt att göra några exakta kalkyler för klubbarna. Följande delar av den svenska idrottsrörelsen erhåller intäkter från sänd - ningsrättigheter: –specialidrottsförbund med avtal med internationella agenter, till exempel fotboll och ishockey, –specialidrottsförbund som har egna internationella arrangemang, –specialidrottsförbund med nyhetsrättsavtal med och/eller TV4, –evenemangsarrangörer som inte är specialidrottsförbund eller idrotts- föreningar, –idrottsföreningar med internationellt utbyte, som till exempel euro- peiska cupmatcher i basket, handboll etc. I genomsnitt erhåller svensk idrott cirka 150 m iljoner kronor i ersättning för sändningsrättigheter från nationella och internationella TV- stationer och TV-agenter. 196 Finansieringen av idrottsrörelsen 8 Publik- och medlemsintäkter Syftet med detta kapitel är att redovisa publik- och medlemsintäkternas betydelse för idrottsföreningar på elit- och breddnivå. Bakgrundsmaterialet har varit fakta om de 26 klubbarna i Elitserien i ishockey och Fotbollsallsvenskan, insamlade årsredovisningar från 200 slumpmässigt utvalda idrottsföreningar i tio kommuner samt tidigare undersökningar och uppgifter från SCB. Intäkter från betalande åskådare är en mycket viktig intäktskälla för elitföreningarna. För ishockeyns del utgör publikintäkterna av de totala intäkterna och för fotbollen utgör publik- och matchin- täkterna av samtliga intäkter. Publik- och matchintäkterna för de tolv elitserielagen i ishockey säsongen 1995/96 uppgick till . För de 14 allsvenska klub- barna i fotboll var motsvarande belopp . De 200 föreningar som ingått i föreningsstudien uppvisade i totala publikintäkter, vilket visar på att publikin- täkter till största delen är att hänföra till större kl ubbar med elitlag. För andra föreningar kan vissa år med större evenemang innehålla ökade publikintäkter. De sammanlagda publikintäkterna för svensk idrott påverkas i hög grad av vilka evenemang som förläggs till . Vid stora interna- evenemang såsom i ishockey, i friidrott, i fotboll ökar de totala publikintäkterna. Flera specialidrottsförbund, såsom fot- boll, ishockey, handboll, basket, friidrott, golf och tennis har betydande publikintäkter från landskamper och internationella evenemang på hemmaplan. I sina senaste årsredovisningar redovisar specialidrottsför- bunden i publikintäkter. Fotboll och ishockey ligger i topp med 35,1 miljoner respektive i publikintäkter. Flera stora idrottsevenemang drivs inte av specialidrottsförbunden eller av idrottsföreningar. Det gäller återkommande evenemang såsom , , , Scan- dinavian , DN-Galan (inne och ute) etc. Publikintäkterna för de Finansieringen av idrottsrörelsen 197 här evenemangen uppgår t ill cirka 35 miljoner . Idrotten kompen- seras i avtal med de företag som fått i uppdrag att driva evenemangen. Förutom ovannämnda evenemang erhåller idrottsföreningar med representationslag i handbollens och basketens högsta ligor betydande publikintäkter. Det gäller i viss mån även för vissa klubbar i volleyboll, bordtennis, innebandy och bandy. Även i fotbollens och ishockeyns seriesystem kan publikintäkterna utgöra en viktig finansieringskälla längre ned i divisionerna. Publikintäkterna i den här delen av idrottsrörelsen kan lågt beräknas uppgå till . TABELL: Sammanfattning publikintäkter (mkr) SCB har i en undersökning kallad Utgiftsbarometern beräknat hus- hållens utgifter för idrottsutövande och idrottsevenemang . Totalt 1 289 hushåll ingick i unders ökningen och resultatet räknades sedan upp på riksnivå. Nedan återges preliminära siffror. Enligt SCB uppgick hushållens utgifter 1995 till , men siffran är osäker eftersom endast 75 hushåll av 1 289 uppgav att de hade den utgiften. I föreningsstudien har den ekonomiska situationen för 200 idrottsföre- ningar analyserats. De 200 föreningarna är representerade i tio olika kommuner, som i sin tur representerar ett urval av olika typkommuner i . För en närmare beskrivning av kommunerna hänvisas till avsitt 4.2. Tio föreningar från varje kommun har valts ut samt ytterligare före- ningar från varje kommun beroende på invånarantalet i varje kommun. Till exempel finns det fler föreningar i studien från än från 198 Finansieringen av idrottsrörelsen Den exakta metoden redovisas i kapitlet om föreningarnas finansiering. Medlemsintäkter på aggregerad nivå De 200 föreningarna re dovisar sammanlagda medlemsintäkter på , vilket innebär i genomsnitt per förening. multiplicerat med det totala antalet idrottsföreningar i (22 072) ger en totalsumma på 1 529 000 000 i medlemsintäkter till svensk idrott . Summan överensstämmer med motsvarande notering i Ds 1993:58 Idrott åt alla? Med- lemsintäkterna ligger kvar på samma nivå som i den tidigare undersök- ningen. Enligt SCB:s undersökning Utgiftsbarometern uppgick hushållens utgifter för avgifter 1995 t ill sammanlagt 3 . I dessa avgifter ingår utgifter för inträde, b iljetter, anmäl- ningsavgifter, badavgifter, fiskekort etc. Finansieringen av idrottsrörelsen 199 9 Statens indirekta stöd till idrotten Detta kapitel syftar till att visa på olika indirekta stödformer till idrotts- rörelsen från den offentliga sektorn. Kapitlet pekar på indirekta stödformer till idrottsrörelsen såsom: –statliga subventioner av fortbildningsverksamhet inom idrotten –vissa fördelar för idrotten i det nuvarande skattesystemet. Antaganden om andra juridiska organisationsformer än den ideella föreningen. Vi har genom och länsarbetsnämnderna fått fram ekonomiska data som beskriver hur mycket lönebidrag och bidrag till beredskapsarbete som utbetalats till idrottsförbund och idrottsföreningar. Den totala summan lönebidrag som utbetalats till idrottsföreningar uppgick till 1 . Detta visar på en ökning jämfört med unders ökning genomförd i . I unders ökningen uppgick utbetalningar till idrotten i form av lönebidrag till . Pengar till idrotten ut- betalade i form av lönebidrag har t ill 1996 ökat . Totalt sett fanns det 3 347 idrottsföreningar som mottog lönebidrag 1996 vilket motsvarar ett genomsnitt på per förening. Vi har även granskat hur stora bidrag som utbetalats till beredskaps- arbeten . Totalsumman uppgick till . 200 Finansieringen av idrottsrörelsen 9.2Statliga subventioner av fortbildningsverksamhet inom idrotten är idrottens formella studieförbund. fördelar ut bidrag till studieför- bunden. Fördelningen av bidragspengar sker via ett fortbildningsråd som består av representanter från olika studieförbund. En fördelning sker i första ledet till de centrala studieförbunden som i sin tur fördelar bidrag till de 22 distrikten. centralt använder olika fördelningskriterier som till exempel: SISU:s 22 distrikt omsatte totalt under verk- samhetsåret 95/96. SISU:s omsättning centralt uppgick t ill . Total omsatte koncernen . Enligt , ekonomichef centralt, uppgick statsbi- draget till 42,0 miljoner. Hela beloppet utbetalades vidare till de 22 SISU-distrikten. SISU:s alla distrikt erhöll i kommunbidrag . erhöll SISU-distrikten totalt från landstingen för verksamhetsåret 95/96. SISU:s distrikt har ett samlat eget kapital på ca . Motsvarande eget kapital för centralt är . Total eget kapital i är . Enligt AMS uppgick de totala utbetalningarna i form av lönebidrag till . TABELL: Sammanställning över bidrag till Finansieringen av idrottsrörelsen 201 9.3Idrottsföreningar som kommersiella bolag – inkomstskatt Vårt uppdrag har varit att belysa skattekonsekvenserna för delar av den undersökta idrottssektorn om deras rörelse hade definierats som kommer- siell och varit föremål för beskattning. Om en idrottsorganisation är skatteskyldig eller ej, och i så fall för vilka inkomster, beror på omständigheter som hänför sig till själva föreningen, till dess ändamål och verksamhet. Det handlar också om frågeställningen om en viss intäkt är skattepliktig eller ej. Detta beror på vilken typ av intäkt det handlar om. Medlemsavgifter är ej skattepliktiga. Även medel som anslag, bidrag och gåvor från offentlig myndighet är skattebefriade om de ej avser att täcka kostnader i en verksamhet som är skattepliktig. En idrottsförening är endast skatteskyldig för inkomst av närings- verksamhet som kommer från fastighet eller rörelse. En skatteskyldig idrottsförening betalar proportionell inkomstskatt till staten för sådan inkomst som är skattepliktig. Från denna inkomst medger skattemyndigheten ett grundavdrag på 15 000. Enligt i styrs beslutet om skattebefrielsen avseende ideella föreningar av den bedömning som görs av om intäkten av hävd kan anses ha inkommit till idrottsföreningen. Detta kan innebära att till exempel en förening som bedrivit loppmarknad på det lokala planet också av hävd kan anses ha detta som en naturlig finansieringskälla för sin verksamhet. I en annan förening kan det vara precis tvärtom: En roddförening som startar upp en likartad verksamhet för att finansiera sin verksamhet (den ideella verksamheten) kan mycket väl anses ha onaturlig koppling mellan inkomsten och den ideella verksamheten. Det är således en tolkningsfråga som normalt startar med att skatte- förvaltningen utreder situationen. Om negativt beslut kommer så blir det en juridisk tolkning av om föreningen skall vara skattebefriad eller ej. Situationen är ej statisk utan allt prövas successivt. Enligt RF:s tolkning av begreppet allmännyttig förening skall ett antal kriterier uppfyllas för att befrielse från i nkomstskatt skall medges för den ideella föreningen: –idrottsliga ändamålet skall framgå av stadgarna, –bedriva idrottslig verksamhet, –föreningen skall vara öppen, 202 Finansieringen av idrottsrörelsen –naturlig anknytning till föreningens ändamål. En princip är att av föreningens inkomster måste komma från verksamhet som ligger inom det ideella ändamålet, –fullföljdkravet, för att uppfylla kravet bör föreningen ha i genomsnitt använt av summan av föreningens fastighetsinkomster, kapitalinkomster och skattefria rörelseinkomster i den ideella verksamheten. Till detta läggs inkomster såsom medlemsintäkter, bidrag från stat och kommun. För föreningar som har bedrivit en verksamhet som håller på att dö ut dvs. föreningar vars verksamhet inte fungerar längre men där inkoms- terna strömmar in kontinuerligt kan skattemyndigheten hävda att skat- tebefrielse ej skall gälla längre. Enligt skatteförvaltningen i finns det få exempel från idrottssektorn på detta. Det har dock funnits exempel på verksamhet där man tagit in pengar men aldrig delat ut dessa fonderade pengar (). har då dragit tillbaka skattebefrielsen på främst räntor som stått på bankonton. Alternativt är också att man har ett antal fonderade medel som över åren legat stilla och ej använts i verksamheten. Om föreningen under något enstaka år inte når upp t ill dessa 80 pro- cent innebär detta inte att föreningen automatiskt förlorar sin begränsade skattskyldighet. Det är genomsnittet som räknas. En sådan förening som uppfyller kraven ovan är enligt lagens mening begränsat skattskyldig. Lagtexten säger att en idrottsförening endast kan vara skattskyldig till inkomstskatt om man äger en fastighet eller bedriver en verksamhet som kan betraktas som rörelseverksamhet. Om så är fallet är ränteinkomster, utdelningar, reavinster, fastighetsförsäljningar etc. helt skattefria. De idrottsorganisationer som utbetalat arvode eller löner under ett halvt basbelopp till fysiska personer behöver inte betala några sociala avgifter. Om arvodena ligger över halva basbeloppet beskattas hela beloppet med arbetsgivaravgifter. Finansieringen av idrottsrörelsen 203 Om en idrottsförening äger en fastighet och bedriver ideell verksamhet till kan resterande hyras ut skattefritt. Likaså på- förs fastigheten inte ett taxeringsvärde, vilket innebär att det aldrig blir aktuellt med fastighetsskatt. Exempel: Förvärvad fastighet av 1996 enligt uppgifter i årsre dovisningen. anskaffningsvärde 960501: 9 949 tkr. UppskattatEstimerat taxeringsvärde: av anskaff- ningsvärdet. * 9 949 tkr * 0,015 = skulle kunna räknas som en utebliven fastighetsskatt. Alla gåvor går oavkortat in i verksamheten om denna är skattebefriad. Industrimannen skänkte 1997 en gåva till på . Pengarna skulle användas för att köpa spelare i syfte att nå en topposition. Detta går helt inom definitionen ideell förening. Vi har i vår undersökning antagit att alla undersökta SF och DF definie- rats som skattepliktiga objekt.