sou · GMB3121 · 1999-01-01 00:00:00 — Det som kunde tillhandahållas från skolförvalt- ningar var förteckningar över rektorer. En urvalsram omfattande 387 rektorer i de tre aktu- ella länen skapades genom att ringa till sex kommuner i län, sex kommuner i , och femton kommuner i . Från denna ram drogs ett slumpmässigt urval om 100 individer från varje län, dvs totalt 300 individer. Man kan mot vårt val av befattningshavare inom skolan invända att rektorerna inte så ofta kommer i direkt kontakt med funktionshindrade elever. Detta stämmer i många fall. Å andra sidan är det rektorerna som i mångt och mycket formar verksamheten i skolan och har det övergripande ansvaret och den överblick som behövs, för att göra en kvalificerad bedömning av situationen i skolan för elever med funktionshinder. Samma procedur för att skapa urvalsram, dvs telefonkontakter med de kommunala för- valtningarna, följdes även för . Eftersom antalet individer som på detta sätt kunde ringas in för del inte uppgick till fler än sammanlagt 330, hade vi möjlighet att låta samtliga ingå i undersökningen. D.v.s. för del är det såtill- vida fråga om en totalundersökning av den personal vi med vår metod att skapa en urvals- ram kunde förteckna i de tre aktuella länen. Undersökningen omfattar således för del totalt 330 individer, varav 111 från län, 112 från och 107 från När det gäller hälso- och sjukvården begärdes förteckningar in över personal från huvudmannen för habiliterings-, rehabiliterings- och hjälpmedelsverksamheten i respektive län. Detta resulterade i urvalsramar omfattande 209 personer i län, 140 personer i och 158 personer i . Från dessa gjorde slumpmässiga urval om 100 individer i varje län. För är situationen annorlunda. Den personalgrupp inom försäkrings- kassan som handlägger handikappärenden i de tre valda länen visade sig inte vara tillräck- ligt stor. Urvalsram fick istället bli en rikstäckande population, som kartlades/förtecknades via telefon- och brevkontakter med länskontoren i samtliga län. Urvalsramen så skapad omfattar 526 individer och består alltså av den försäkringskassepersonal i som handlägger handikappärenden. Ur denna population gjordes ett slumpmässigt urval om 300 individer. Således är undersökningen när det gäller rikstäckande, medan den för de övriga sektorerna täcker in tre särskilt utvalda län. Sammanfattningsvis kom därmed undersökningen att omfatta totalt 1230 individer, ut- valda på det sätt som ovan angivits. I tablån nedan finns en sammanställning av urvalsra- mens och urvalens storlek inom olika sektorer och län. Enkäten diskuterades vid ett antal tillfällen med utredningens sekretariat och med sakkun- niga i utredningen. En utgångspunkt var att personer med funktionshinder inte bör be- handlas och kategoriseras i grupp. Följaktligen skiljer inte enkäten ut olika handikappgrupper. En annan utgångspunkt var att ta fasta på personalkategoriernas upple- velser av mötet med funktionshindrade klienter/patienter/elever. Sekretariatet ville nå kun- skap om hur handläggaren upplever motparten med utgångspunkt i de signaler som utredningen fått om vad som brister i bemötandet (genom intervjuer, brev till utredningen, kunskapsöversikten och handikapporganisationernas erfarenheter). En tredje utgångspunkt var att frågorna i enkäten skulle ha sin utgångspunkt i de klagomål som funktionshindrade personer har på bemötandet och som utredningen har fått kännedom om genom brev, inter- vjuer och andra kontakter. Eftersom syftet är både att beskriva hur personalen upplever faktiska förhållanden (arbetsförhållanden) och deras upplevelser av kontakten med personer med funktionshinder har frågorna konstruerats för att vara både beskrivande och värderande. Frågor ställs om olika arbetsförhållandekomponenter t.ex. utbildning, ekonomiska resurser, ledningens roll, stimulans i arbetet och ansvarsfördelning. När det gäller upplevelsen av kontakten ställs frågor som berör dels attityder till personer med funktionshinder dels hur personer med funktionshinder upplevs i mötet med myndigheter och andra offentliga organ. Varje aspekt i de frågor som ställdes till personalen bildar en utgångspunkt för en dis- kussion där vi tar upp de organisatoriska förhållanden som upplevelsen uttrycker. Avsikten är att belysa relationen mellan personalens upplevelser i arbetet och organisationen på en viss arbetsplats, arbetsuppläggning och styrningsförhållanden. Genom att utgå från perso- nalens upplevelser får man också en anknytning till de anställdas kunskaper och krav. Enkäten delades in i fyra huvuddelar: bakgrundsfrågor, frågor om arbetsförhållanden, frågor om funktionshinder och kontakt med funktionshindrade personer samt frågor riktade enbart till skolpersonal. Spridningen av befattningskategorier som ingår i undersökningen är stor, därför skapades en gemensam del med frågor att besvaras av alla, (i några få fall av alla med undantag för skolpersonal) och en del att besvaras enbart av personal verksam inom skolan (skolledare). I slutet av den gemensamma delen ingick också tre öppna frågor. Den typ av enkät som används här har ju också vissa nackdelar, bl.a. den begränsning som ligger i att frågorna är utrustade med fasta svarsalternativ. Genom att lämna utrymme för egna kommentarer i s.k. öppna frågor kan man avhjälpa denna begränsning. Dessa svar kan inte enkelt bearbetas statistiskt, men ger å andra sidan möjlighet till att skönja tendenser och "lyssna av" stäm- ningar. De öppna frågorna utgör således ett komplement till frågorna med fasta svarsalter- nativ. Innan undersökningen genomfördes godkände Datainspektionen enligt datalagen 1973:289 (Dnr 5127-97) att uppgifter insamlas om aktuella personkategorier, val av medium för in- hämtande av uppgifter samt typ av dataframställning. Ansökan avsåg tillstånd att inrätta och föra ett personregister under namnet "Tjänstemän möter funktionshindrade personer inom ramen för sitt arbete". skickades enkäten ut med följebrev från den särskilde utredaren till de 1230 respondenterna. Ett påminnelsebrev sändes ut om enkäten inte besvarats. Ytterligare ett påminnelsebrev sändes till de som inte besvarat enkäten efter första påminnelsebrevet. Av de 1230 personer som ingick i undersökningen besvarade 1071 personer enkäten, dvs hela 87,. Bortfallet är inte mer än 12,, vilket är en låg siffra i den här typen av undersökningar. I tabell 1 framgår hur stor del av respektive sektor och län som har svarat på enkäten. Bortfallet är inte systematiskt i den meningen att någon eller några speciella personalkategorier har vägrat att besvara enkäten. Vad gäller bortfallet i de olika länen finns det inte heller här några tendenser till att bortfallet är systematiskt i den meningen att någon eller några län har markant lägre svarsfrekvens. Förutom att bortfallet är ganska jämnt fördelat mellan länen är det också jämnt fördelat mellan de olika sektorerna. Det är skolan som har ett något större bortfall, men svarsfrekvensen även för denna grupp ligger inom ramen för vad som normalt i enkätsammanhang anses vara ett mycket bra resultat. Av de som avstått från att besvara enkäten har enbart ett fåtal angett skäl för detta. Skäl för att inte medverka är vanligtvis i sådana här enkätundersökningar att frågorna upplevs för personliga eller att man inte har tid eller intresse. Internbortfallet, dvs bortfall inom en- käten (frågor hoppas över, lämnas obesvarade), är också mycket lågt. Det låga bortfallet pekar på att respondenterna upplevt undersökningen både angelägen och lätt att besvara. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att bortfallet i undersökningen ligger på en mycket låg nivå, och att det inte finns skäl att tro att dess eventuellt snedvridande effekt är av nå- gon större betydelse när undersökningsresultaten skall tolkas. 2 Ändamålet med registreringen motiverades på följande sätt: Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder inom har uppdragit åt att genomföra en enkätundersökning riktad till handläggare av ärenden gällande personer med funktionshinder inom och socialtjänst samt till anställda inom skola och sjukvård som har kontakter med funktionshindrade personer. Syftet med enkätundersökningen är att få en förbättrad kunskap om nämnda tjänstemäns attityder till funktionshindrade personer och om deras arbetsbelastning, kompetens, etc. Undersökningen omfattar ca 1200 personer inom de nämnda sektorerna i tre län. Insamlade data skall endast användas för statistisk presentation. Det angavs också att uppgifter om den registrerades befattning i organisationen skulle insamlas genom direkta kontakter per telefon och brev med respektive organisation. 4ABELL 0OPULATION URVAL OCH SVARSFREKVENSER 2 BESKRIVNING AV POPULATIONEN ENLIGT BAKGRUNDSDATA (frågorna 1-5) Bakgrundsdata är till för att beskriva undersökningsgruppens sammansättning och för att göra analyser med avseende på eventuella skillnader i upplevelser bland personalen med olika befattningar i olika län, i olika sektorer, av olika kön, av olika åldrar, olika tider inom nuvarande befattning och med olika utbildningsbakgrund. Nedan följer en redovisning av hur undersökningspersonerna fördelar sig efter de olika bakgrundsvariablerna. Längre fram presenteras skillnader i både deras upplevelser av kontakten med funktionshindrade perso- ner och med avseende på arbetsförhållanden i det mån signifikanta skillnader finns. De 1071 individer som besvarat enkäten kan sammanfattningsvis beskrivas med hjälp av medelvärden och procentuella fördelningar. I redovisningen nedan förekommer därvid ofta tabeller där svarsfördelningar redovisas för var och en av de olika sektorerna (, , vården, skolan). De redovisade svarsfördelningarna är i dessa fall beräknade med vikter som, i förekommande fall, beaktar de variationer som finns i urvalssannolikhet för individer inom en viss sektor i olika län. 3 De bastal (N) som anges i tabellerna är oviktade tal. Som tidigare nämnts var enkäterna riktade till den personal inom , socialtjänst, skolan och hälso- och sjukvården som i sitt arbete kommer i kontakt med per- soner med funktionshinder. I tabell 1 visades att 95,inom , 84,inom hälso- och sjukvården, 88,inom och 80,inom skolan har besva- rat enkäten. De personalkategorier som finns representerade i undersökningen framgår i bilaga IV. 4 Inom skolan är det som sagts nästan bara rektorer/biträdande rektorer som ingår i undersökningen. Det är också en relativ homogen personalkategori av tjänstemän inom för- säkringskassan som ingår i undersökningen, nämligen handläggare av ärenden som gäller personer med funktionshinder (assistansersättning, bidrag till arbetshjälpmedel, bidrag till bil för handikappade, reseersättning, vårdbidrag och handikappersättning) samt försäk- ringssekreterare. När det gäller är de vanligaste personalkategorierna bi- 3Av redogörelsen för urvalet i inledningskapitlet framgår att urvalssannolikheten varierar mellan de tre länen när det gäller individerna inom skolan och vården. Viktningen som används baseras på dessa urvalssannolikheter och syftar till att göra den sektorsvisa redovisningen (vård, skola) länsneutral. 4Det interna bortfallet i denna fråga var relativt stort, det var många som inte besvarade frågan. Därför, för att kunna få en så fullständig bild som möjligt, har vi använt både uppgifterna som vi har om respondenternas befattning enligt urvalsramen och befattningsuppgifterna enligt deras svar i enkäten. En av anledningar till att relativt många inte besvarade frågan om befattning kan vara att de ansåg den vara överflödig. I det medföljande brevet till enkäten skrev vi: Från i samtliga län, och från socialtjänst, skola samt hälso- och sjukvård i tre län/landsting har insamlats personalförteckningar från vilka gjorts slumpmässiga urval. Det kan dock vara av intresse för läsaren att se vilka personalkategorier från respektive sektor har ingått i undersökningen. ståndshandläggare, enhetschef, föreståndare i gruppbostäder, LSS-handläggare, områdeschef/arbetsledare. Variationen av olika yrkeskategorier är mycket stor inom social- tjänsten. När det gäller hälso- och sjukvården är det liksom en stor variation mellan befattningarna. Vanligaste befattningarna är arbetsterapeuter, fritidskonsulenter, hjälpmedelskonsulenter, kuratorer, sjukgymnaster, logopeder och psykologer. (I det föl- jande används för enkelhetens skull ordet vården för att beteckna dessa personalkategorier.) Data som inhämtas i denna fråga är inte intressant i sig utan i kombination med andra data. Finns det exempelvis skillnader mellan olika yrkeskategorier (befattningar) och upp- levelsen av arbetsförhållanden/inställning till funktionshinder och funktionshindrade per- soner? Finns det skillnader i möjligheterna till kompetensutveckling mellan olika grupper av anställda beroende på vilken befattning de har och därmed vilken position de har i den professionella hierarkin? Vilka är i så fall dessa skillnader? Den andra frågan i enkätens första del som avser att beskriva personalen inom de olika sektorerna med utgångspunkt från konventionella bakgrundsdata kartlägger i vilken ut- sträckning undersökningspersonerna har en arbetsledande befattning. Som framgår av ta- bellen nedan är variationen stor inom de olika sektorerna. Av de som handlägger handikappärenden inom har inte någon arbetsledande funktion vil- ket inte är förvånade eftersom frågorna riktades till enbart handläggarna, medan det mot- satta gäller för skolans del, vilket också är ett förväntat resultat eftersom bara rektorer/biträdande rektorer av tidigare redovisade skäl ingick i urvalet. 5 Vilka effekter detta ger i kombination med andra variabler kommer vi att se i redovisningen längre fram. Även när det gäller hälso- och sjukvården är andelen med arbetsledande befattning relativt låg (). När det gäller så är det cirka tvåtredjedelar som har en arbetsle- dande funktion. 4ABELL !NDEL INOM OLIKA SEKTORER SOM HAR ARBETSLEDANDE BEFATTNING6 !NDEL MED ARBETSLEDANDE FUNKTION När det gäller frågan om hur länge man arbetat i sin nuvarande befattning finns skillnader mellan de olika sektorerna. Vad som är gemensamt för alla sektorer är att det är ganska ovanligt att personalens tid i sin nuvarande befattning är mindre än . Nästan halva gruppen inom har arbetat på nuvarande enhet. Medan den största gruppen, , inom , hälso- och sjukvården och skolan har ar- betat i nuvarande befattning mindre än . I alla grupper gäller att merparten arbetat i nuvarande befattning. För del är det tre av fyra som gjort 5För samtliga tabeller gäller att de är beräknade med viktning. Detta innebär att alla tabeller är viktade med en vikt som korrigerar för olika urvalssannolikhet inom samma organisationstyp i olika län. Vi betraktar alltså urvalsförfarandet som att vi gjort ett stratifierat urval efter län i t.ex. populationen Anställda inom habiliteringen i C, N, och W län, och därvid haft olika urvalssannolikhet för urvalspersonerna i de olika länen, vilket alltså viktningen syftar till att korrigera för. 6Fullständig svarsfördelning redovisas i tabell 1 i tabellbilagan. Detta är bra med tanke på undersökningsresultatens relevans. Respondenterna uttalar sig i kraft av en längre erfarenhet. Med tanke på de stora förändringar som skett organisa- tionsmässigt och resursmässigt, åtminstone inom vissa sektorer, är ett längre perspektiv värdefullt. Anställda med lång erfarenhet bör i allmänhet med större säkerhet kunna uttala sig om förändringar av arbetsförhållandena och förändringar som rör personer med funk- tionshinder. Fördelning i nuvarande befattning Ålder och kön. Åldersfördelningen ser ut som följer i tabell nedan. Förhållandevis få i undersökningen tillhör de yngre åldersklasserna. i den totala populationen är . Nedskärningar har medfört att medelåldern på personalen inom är . De besparingar som genomförts har till stort del gått ut över personaltätheten. När det gäller skolan är det naturligt att inga rektorer i åldrarna yngre är finns. Andelen "fyrtiotalister" är också störst inom detta område. 7 Diagrammet baseras på tabell 2 i tabellbilagan. Det är vanligt inom vårdyrken och i den sociala sektorn att den övervägande delen av per- sonalen är kvinnor. 9 Den kvinnliga dominansen bland personalen är i det närmaste total, endast inom , och vården är män. Männen är i majoritet inom skolan, dock är fördelningen mellan könen inom skolan ganska jämn. Jämställdhet mellan kvinnor och män är en fråga som berör alla delar av samhället. Inom viktiga områden, bl.a. inom vård och omsorg råder alltjämt olika villkor för kvinnor och män. Maktbalansen mellan könen är ojämn mellan kvinnor och män som grupper. Män har generellt överordnad ställning och kvinnor underordnad. Detta mönster går igen också i vår undersökning. Könsfördelningen inom de fyra sektorer som vi undersöker tyder på att de jämställdhetsinsatser som gjorts ännu inte lyckats utplåna detta mönster: En analys av sambandet mellan arbetsledande befattning och kön visar att andelen med arbetsledande befattningar är lägre bland kvinnor än bland män inom , socialtjänst och 8Diagrammet baseras på tabell 3 i tabellbilagan. 9För variabeln kön fanns det rätt många enkäter där uppgift saknas. Därför har förteckningen över urvalspersoner gåtts igenom och med ledning av personnamnen har det varit möjligt att koda man/kvinna för dem som ej uppgivit detta i enkäten. Därmed kvarstår inget bortfall för denna variabel. 10Diagrammet baseras på tabell 4 i tabellbilagan. (För skolans del gäller, såsom urvalet gjorts, att samtliga har en arbetsledande be- fattning och inom har de flesta ingen arbetsledande befattning, vilket också beror på urvalskriterierna). Inom vården är dock sambandet ej statistiskt signifikant i vårt undersökningsmaterial. Personalens utbildningsbakgrund redovisas i diagram 4 nedan. Det vi har efterfrågat är den formella utbildningen. Som tidigare nämnts pågår det, t.ex. inom om- råde, en omfattande intern personalutbildning som syftar till att komplettera personalens grundutbildning och ge personalen ökad kunskap och kompetens inom arbetsområdet. Inom , är andelen med grundskoleutbildning eller motsvarande störst. Andelen med högskole-/univeritetsutbildning är störst inom skolan åtföljd av och därefter vården. Den stora skillnaden när det gäller den formella utbildningsbakgrun- den är mellan , där andelen med högskole-/universitetsutbildning är , och de övriga sektorerna, där andelen varierar från till . En analys av det statistiska sambandet mellan arbetsledande befattning och utbildnings- nivå visar att det inom är jämförelsevis vanligt att personer med lägre utbild- ning har arbetsledande befattning, vilket förklaras av att det finns många arbetsledare på lägre nivå i urvalet (t.ex. föreståndare för gruppbostäder). Utbildnings- och kompetensfrågor antas allmänt ha en mer avgörande betydelse för utvecklingen inom såväl privat som offentlig sektor än . Som grund för detta antagande framhålls ofta införandet av informationsteknologi inom allt fler yrkesom- råden, en ökad marknads- och serviceorientering samt ett ökat brukarinflytande. Ett flertal av personalen anger också i frågorna där det fanns möjlighet att uttrycka egna synpunkter att man önskar utbildning för att bättre klara av de nya och förändrade arbetsuppgifterna. Flera av dem som besvarat enkäten skriver att de fått fler och mer omfattande arbetsupp- gifter samt arbetsuppgifter som de saknar kunskaper för. 11 Diagrammet baseras på tabell 5 i tabellbilagan. (frågorna 6-12) Hur man bemöter klienten/patienten/eleven är resultatet av värderingar, främst människo- och samhällssyn. Men personalens handlingsutrymme är inte obegränsat - deras faktiska möjligheter att välja sker inte i ett vakuum - organisationen med dess regler, resurser och målsättning ger vissa ramar inom vilka tjänstemännen verkar. Syftet med denna undersök- ning som det formulerades i kapitel 1 är att identifiera och kartlägga om och i vilken om- fattning de anställdas arbetsförhållanden respektive deras grundinställning påverkar bemötandet av personer med funktionshinder. Utgångspunkten har varit att bemötandet inte är en enkel effekt av attityder, utan att sociala och organisatoriska faktorer i samvariation med attityder inverkar på bemötandet. Arbetsförhållanden används här i en mycket vid bemärkelse och inkluderar bl.a. infly- tande och beslutstagande, självständighet, upplevelse av press och stimulans i arbetet samt tillgång till nödvändig kompetensutveckling och ledning. Eftersom syftet i denna under- sökning både är att beskriva faktiska förhållanden och att fånga in den berörda personalens upplevelse av hur det är att arbeta med personer med funktionshinder har frågorna konstru- erats för att vara både beskrivande och värderande. I denna del ställs frågor som rör arbets- förhållandeaspekter (arbetsuppgifternas omfattning, personalneddragningar, etc.) och upplevelse av arbetssituationen (ansvarstagande, trivsel, press, etc). Undersökningen vill alltså kartlägga både sk mjuka aspekter i organisationen och sk hårda aspekter. När man talar om brister i arbetsförhållanden på tjänstemannasidan refererar man till så- dana faktorer som kontakt och kommunikation mellan människor i arbetsorganisationen, möjlighet till kompetensutveckling, makt- och inflytandevillkor, rationaliseringar osv. Om en organisation är utpräglat byråkratisk och hierarkisk återspeglas det t.ex. på olika sätt i de anställdas attityder till inflytande och beslutstagande i arbetet. När individen upplever brister i arbetsförhållanden kan detta ta sig olika uttryck. Vanligt är att man reagerar med vad som brukar kallas stress. Andra reaktioner är känsla av maktlöshet och främlingsskap i förhållande till arbetet. Alla de sektorer som ingår i denna undersökning har ge- nomgått stora förändringar (jämför fråga 7 där det framgår att instämmer i påståen- det att deras arbetsuppgifter har förändrats , för del instämmer i påståendet). Från att tidigare ha varit verksam- heter med fast organisation och med trygga arbets- och anställningsvillkor har såväl vården, , och skolan successivt förändrats i en rad viktiga avseenden. En rad åtgärder har vidtagits också av besparingsskäl. Kritik har framförts från personer med funktionshinder/deras anhöriga om bemötandet från anställda inom dessa sektorer. Kritiken har t.ex. gällt att handläggaren alltför ofta i sin bedömning lägger stödet på en så låg nivå att folk måste bråka och överklaga; att det finns mycken rädsla och okunskap; att man aldrig får tag på handläggarna; att handläggarnas 12 Förklaringar om arbetsförhållanden kan indelas i två huvudgrupper. En som lägger vikt vid de informella, mjuka, subjektiva och kvalitativa aspekterna i organisationer, såsom gruppnormer, värderingar och känslor och en som betonar de formella, hårda, objektiva, mer synliga och mer lättkvantifierbara aspekterna, såsom resurser och strukturella variabler. Även om dessa aspekter inte behöver utesluta varandra finns det ofta en tendens att antingen betona den ena eller den andra typen av variabler i studier av arbetsförhållanden (Lampou 1992). jobb värderas med utgångspunkt i hur litet de beviljar. Det vill säga kritiken har gällt både omfattningen av och innehållet i den service och hjälp som erbjudits. Därtill kommer att man från personalens sida i olika sammanhang framfört att arbetet ofta är förenat med stora psykiska påfrestningar och brist på såväl personella som materiella resurser. 3.2Om verksamhetsmål, handlingsutrymme och kompetensutveckling. har det skett en övergång från regelstyrning till mål- och re- sultatstyrning inom den offentliga sektorn. Det har inneburit att det ställts ökade krav på konkreta målformuleringar, och möjligheter till utvärdering, uppföljning, rapportering och kontroll av den egna verksamheten. En effekt av detta har blivit att myndigheterna utveck- lat sina egna styrsystem. I allt arbete med organisationsutveckling framhålls betydelsen av att tydliga mål för verksamheten fastställs och förankras hos personalen.