sou · GMB3132d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Att Stolt Comex vänder sig till Kommunikationsde- partementet uppges bero på att såväl den finska haveri- kommissionen som uppgivit att de saknar mandat för att fatta ett beslut i frågan. Företaget beräknar kostnaderna till 200 000–per dag och tids- åtgången för att omhänderta alla omkomna inom kring vraket till mellan tre och . Erbjudandet reser många frågor På departementet funderar man efter meddelandet på det lämpliga i att inleda ett sådant arbete inuti Estonia, innan rörande de lagliga och tekniska möjligheterna för ett omhändertagande är klar. Det disku- teras också hur ett omhändertagande av omkomna utanför fartyget skulle gå till och hur stort område som i sådana fall skulle behöva avsökas. När den finska marinen ge- nomförde dykningar med ROV40 dagarna efter olyckan, i samband med arbetet att lokalisera fartyget, påträffades inga omkomna. Utöver detta diskuteras på Kommunikationsdeparte- mentet det lämpliga i att ge just Stolt Comex uppdraget. inhämtar information om katastrofen genom massmediernaoch andra kanaler. Pressmeddelanden sänds ut om regeringens åtgärder. Kontakterna med anhöriga ökar arbetsbelastningen på Kommunikationsdepartementet.19Regeringens press- och informationsarbete från till T I D E N F R Å N D E N 2 8 S E P T E M B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 6 O K T O B E R 1 9 9 4 Händelserna kring förlisning för med sig ett omfattande press- och informationsarbete. Massmedi- erna har ett stort behov av information om de åtgärder som regeringen vidtar och anhöriga vänder sig till reger- ingen för att få klarhet i omständigheterna kring olyckan, liksom för att framföra sina synpunkter om förväntade åt- gärder. Detta för med sig en extraordinär arbetsbelastning på framför allt . Här föl- jer en beskrivning av den avgående regeringens press- och informationsarbete. Berörda departement samlar information samlas information in via alla till- gängliga kanaler. Man tar kontakt med berörda myndig- heter inom landet och med motsvarande myndigheter och regeringskanslier i och . Man bevakar också mediernas sändningar via TV, radio och TT. del av det tillgängliga informationsunderlaget kommer via massmedierna. Man håller också täta möten. Men bristen på information är ett stort problem. Tempot är högt, i syn- nerhet på . Ministern och statssekreteraren deltar i möten både på Statsråds- beredningen och departementet. Eftersom presschefen på Statsråds- beredningen har det övergripande ansvaret för informa- tion från sammanställer pressekretera- ren på de upplysningar hon har och vidarebefordrar dem dit. På får hon och andra löpan- de information från och andra berörda myndigheter. Tjänstemännen, som bereder frågor om sjö- fart och de säkerhetsfrågor som har aktualiserats, har sina kontorsrum två våningar under de politiskt anställda i , vilket gör det svårt för dem som arbetar där att få ett grepp om helheten i det som T I D E N F R Å N D E N 2 8 S E P T E M B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 6 O K T O B E R 1 9 9 4 sker och informellt utbyta erfarenheter genom korridor- snack. efter olyckan skickar ut ett första pressmeddelande under rubriken statsminister . Statsministern kommenterar där nattens och morgonens räddningsoperation och berättar att han talat med sina estniska och finska kollegor angående räddningsarbetet och de ytterligare steg som kommer att vidtas. I pressmeddelandet sägs också att statsminister beslutat om sorg- flaggning samt att han ska åka till . Med- delandet avslutas med upplysningar om att ett extra reger- ingssammanträde ska hållas och att ytter- ligare information ska komma . Statsministern tar alltså en operativ roll som på detta sätt förmedlas till massmedierna. Statsministerbesök vid Estlineterminalen diskuteras diskuterar presschefen och de övriga i grup- pen på Statsrådsberedningen om bör åka till . Ett sådant besök skulle ge statsminis- tern intryck och en bild av situationen. Men det skulle förmedla en bild av att han har kontroll över si- tuationen. På grund av bristen på information om olyckans omfattning och händelseförlopp kommer de fram till att det inte är lämpligt att han åker dit. De tar också hänsyn till att rederiet sagt att de inte vill ha någon politisk inblandning i det som skett, det skulle göra saken värre menar de. Pressmeddelande om statsministerns resa till Innan statsminister far till Åbo skickar Per Zetterquist ut ett pressmeddelande. Det inne- håller upplysningar om Åboresan och den pressträff som kommer att hållas efter statsministermötet. Någon press- träff i hålls inte i regi. Ytterligare ett pressmeddelande skickas av denna dag. I det berättas att statsministern, efter kontakter med kungen och ärkebiskopen, beslutat att en minnesgudstjänst ska hållas i i sön- . Statsministern rekommenderar där- för fortsatt sorgflaggning till och med söndagen. Pressmeddelande om drabbade av olyckan Från pressekreterare sänds ett pressmeddelande när det framkommit att polisen i och tingsrätten i direkt drab- bats av olyckan. Justitieminister uttrycker stort deltagande med de drabbades anhöriga och arbets- kamrater. Några mer initiativ tas inte från be- träffande kontakter med medierna denna dag. Medierna bevakar händelseutvecklingen intensivt och statsminister intervjuas , vilket sänds i TV och radio. Från det att det svenska samhället nås av beskedet om att Estonia förlist, ökar arbetsbelastningen på Kommunika- tionsdepartementet drastiskt. Mängder av telefonsamtal kommer från de tidiga mor- gontimmarna och framåt. Pressekrete- raren och flera av tjänstemännen svarar oavbrutet i telefonerna. De anhöriga som ringer vänder sig till och Kommunikationsdeparte- mentet med sin oro, i hopp om att få veta något om Estonias öde. Frågorna som framställs handlar om allt möjligt: vad regeringen tänker göra, hur olyckan kunde inträffa, var passagerarlistor finns, varför man inte sätter in mer resurser, tekniska kontroller av fartyget och andra frå- gor. svarar på de frågor hon kan och hän- visar de ringande vidare till de telefonmottagningar som upprättats. är inte dimensionerat för att möta effekterna av en katastrof som Estonia- haveriet. Det normala arbetet på enheten läggs åt sidan och personal som inte är direkt berörd får hjälpa till. T I D E N F R Å N D E N 2 8 S E P T E M B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 6 O K T O B E R 1 9 9 4 Massmediernas bevakning under den Massmedierna skildrar ögonvittnesbilder och rekonstruerar olycksförloppet, intervjuar statsminister och , belyser anhörigas sorg och kritiserar rederiet och sjösäkerhetsbestämmelser. Bärgning simuleras i grafiska framställningar och frågan om orsak och ansvar förs fram. Massmediabevakningen och rapporteringen är mycket intensiv . Medvetenhet om olyckans väldiga omfattning växer successivt fram och morgonen. Centrala nyhetsredaktioner bemannas snabbt TT går ut med flera brådskande meddelanden under nat- ten. Färja sjunken på är rubriken på ett med- delande . Man hyr ett flygplan och sät- ter in tre reportrar, en i och två i Åbo. Vid TT-redaktionen finns de högsta cheferna på plats för att leda arbetet från men dessför- innan hinner man sända kompletterande meddelanden. sänds meddelandet: Flera fartyg och helikop- trar på plats, : 679 passagerare ombord och : Sju personer räddade. När de första TT-flasharna nått nyhetsredaktionerna i tilltar aktiviteten. Internlarmet på och går efter Ekots 02.00- sändning och nyhetsredaktionerna kallas in. Omkring 02.50 är alla centrala nyhetsredaktioner på , och beman- nade och igång. sänder Rapport nyheten om Estoniahaveriet. Den första Rapportsändningen sammanfaller med morgonsändning . , som har CNN som samarbetspartner sänder sina bilder till kolle- gan i och därmed har bilder från olyckan nått ut till hela världen. och , som nåtts av nyheten både via Reuter och fått bildmaterial från sänder . flyger in ett team från . Morgonsändningarna i handlar helt om T I D E N F R Å N D E N 2 8 S E P T E M B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 6 O K T O B E R 1 9 9 4 I upptar rapporteringen om fartygsolyckan större delen av programmet. har extrasändningar varje timme. Själva olyckan är redan ett faktum när medierna träder in. Förloppet kan således inte refereras direkt, istället skildras ögonvittnens minnesbilder av händelseförloppet och me- dierna försöker rekonstruera haveriet. Da- gens Nyheter och hinner få med infor- mation . Extrasändningar i TV sänds varje halvtimme i någon kanal, radio rapporterar intensivt och kvällspressen skriver om det inträffade i flera upplagor som växer successivt. De få bilder från räddningsinsatsen som finns tillgängliga publiceras. Den tillträdande statsministern medver- kar i nyhetsmorgon, den 28 septem- ber, där han var inbokad för att tala om FN. På grund av det inträffade fartygshaveriet vill man istället ha den tillträdande statsministerns kommentar till nattens händelse. Han förbereder ett uttalande och far till TV 4- studion. uttrycker han i TV sin medkänsla med anhöriga och talar om vad han anser att politikernas ansvar bör vara. Han säger också att han ska tillsätta en expertkommitté för att granska sjösäkerheten. På parkeringen utanför intervjuas igen, han säger då samma sak som tidigare41. På har man sett inslaget och vill också ha en kommentar. Man kommer överens om att mötas vid Est- Intervju med i nyhetsmorgon, Reportern: du säga vad man gör efter en sådan här katastrof, det är ju inte första gången det händer en allvarlig olycka. : Det här är en av de allvarligaste katastrofer och mest fruk- tansvärda händelserna i vår historia. För både och är det en tragisk händelse. För det första vill jag visa min medkänsla med de anhöriga som måste känna oro i denna situation. För det andra måste jag som politiker tänka på framti- den. Det är helt oacceptabelt att vi haft tre allvarliga olyckor . Jag tänker då på Scandinavian och och så nu Estonia. För det första måste vi klarlägga den direkta orsaken till nattens katastrof och för det andra tänker jag ta initiativet till en översyn av säkerheten. Människor skall inte behöva känna oro för att färdas över . Reportern: det skillnad mellan säkerhetsrutinerna i och , tror du? : Jag tror inte det, men vi vet ännu inte fakta, det viktiga är att vi arbetar för att höja den totala säkerheten. Reportern: Det blir väl en haverikom- mission, men det låter som om du menar att man skall ha något ytterligare. : Vi skall tillsätta en kommitté med sakkunniga för att ta reda på vad som har brustit samt ge förslag på ytterligare säkerhetshöjande åtgärder. Vi vet inte om det skedde en förskjutning i lasten. Stress i samband med lastningen får inte leda till att man tummar på säkerheten. Reportern: Om man jämför med , är det inte så att vi i är dåligt förberedda på krishantering. Har ni funderat på ett bättre system för att hjälpa de anhöriga? : I är man bra på detta, men efter bussolyckan som hände har också vi i blivit bättre. T I D E N F R Å N D E N 2 8 S E P T E M B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 6 O K T O B E R 1 9 9 4 lineterminalen, och en intervju genomförs med terminal- byggnaden som bakgrund. Inslaget innehåller samma ut- talande som det som sänts i . På socialdemokraternas riksdagskansli skrivs sedan ett pressmeddelande där uttalanden i TV:s morgonsändningar refereras. anländer journalister till helikopter- divisionen vid . Pressofficeren är inte beredd på den Intervju med utanför Estlineterminalen i , Reportern: ledare , vilken är din första kommentar? : Detta är en av de värsta katastrofer som drabbat och . Det är en stor tragedi, framför allt för de anhöriga som måste känna djup oro. Många av dem kommer att drabbas av ett mycket dystert bud. Reportern: Hur kan något sådant hända? : Vi vet inte orsaken till nattens katastrof, det måste klarläggas i en särskild . Vi har haft tre allvarliga färjekatastrofer, Scandina- vian , och Estonia, , det är oaccepta- belt. Reportern: Vad kommer du att göra? : Automatiskt görs en haveriundersökning, men det är inte tillräckligt. Det behövs också en grupp av experter och sakkunniga som i grupp ser över de bestämmelser som finns. Det behövs ett internationellt samarbete för att höja säkerheten. stora anstormningen och måste begära förstärkning från Högvakten. 65, som startar mot olycksplatsen medför en reporter och en kameraman från och kommer ytterligare foto- grafer och journalister att följa med i helikoptrar. Enligt marinens bedömning stör inte detta räddningsarbetet. Framåt lunchtid visas de första TV-bilderna från olycksplatsen och och publice- ras bilder som visar hur överlevande och omkomna vin- schas upp till helikoptrarna. intervjuas också flera av de unga yt- bärgarna när de tar en kort paus i det intensiva arbetet. Bilden av dem som hjältar framträder. Enormt behov av information Nyhetsmedierna domineras helt av olyckan. Kravet på information är enormt och bristen på bekräftade uppgifter stor. Eftersom myndigheterna saknar relevant och korrekt information och inte heller har möjlighet att direkt infor- mera de drabbade ökas massmediernas utrymme. Kravet på korrekthet får ibland ge vika inför behovet av snabb rapportering. Detta resulterar i att motstridiga och ibland felaktiga uppgifter sänds ut. Den första dagens rapportering handlar huvudsakli- gen om olyckan som sådan, räddningsarbetet, det ofatt- bara som hänt och hur släkt och vänner till de saknade och räddade får besked om det inträffade. Man söker finna nå- gon förklaring till det inträffade. När de första uppgifterna från överlevande börjar komma in, , kommer diskussionen om orsaken till haveriet igång. Olycksförlop- pet är i princip fastställt och medi- erna börjar lansera olika teorier om orsakerna till olyckan. Mediernas bild av statsministern Statsminister intervjuas för TV . Bilder av honom framför , när han kliver av flyget i Åbo och när han talar med report- rarna på väg in i terminalen sänds ut. Efter mötet med de övriga ländernas statsministrar hålls en improviserad presskonferens som aviseras genom ett pressmeddelande. Bildt är på språng, under resa, han träffar överlevande och T I D E N F R Å N D E N 2 8 S E P T E M B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 6 O K T O B E R 1 9 9 4 han skildras i medierna som operativ. Han står mitt i hän- delserna. Han säger att räddningsinsatsen varit bra och att man nu planerar säkerhetshöjande åtgär- der. Han visar också medkänsla med de drabbade och de- ras familjer. I Rapportsändningen visas inslaget från presskonferensen i Åbo där statsminister tidi- gare uttalat att mycket stora ansträngningar ska göras för att bärga de omkomna. Det kunde ha varit jag De saknades vänner och anhöriga uppgår till många tusen. Men olyckan tilldrar sig ett mycket stort intresse bland hela det svenska folket. För stora delar av befolkningen har Estonias undergång en stark psykologisk närhet, det skulle kunna vara jag. Väldigt många har själva rest eller tänkt resa med liknande färjor. Massmedierna försöker tillfredsställa behovet av visshet om det som hänt. Den intensiva rapporteringen, framför allt i eterme- dierna, fokuseras till stor del på enskilda personer . Utan passagerarlistor eller fakta om vilka som omkommit eller räddats handlar reportagen om en- skilda människors öden och om sorgen de drabbats av. De anhöriga får täcka efterfrågan på information med känslor. Radio och TV har sändningar från färjeterminalen där anhöriga finns i oviss väntan på besked om vad som hänt deras kära. Som exempel kan sägas att lunchekot huvudsakligen innehåller rapportering från Estlineterminalen och inter- vjuer med anhöriga. Först intervjuas en man som väntar på sin dotter. Bilden som förmedlas är att det råder brist på information och att anhöriga hålls i oviss väntan. Mannen har varit i krisgruppen men säger att de inte vet något där. Reportern refererar den stämning som råder när män- niskor får oåterkalleliga besked om vad som hänt. Samma reporter skildrar även de få ljusglimtar som tycks finnas mitt i det mörker som råder. Han intervjuar därför , som nåtts av det lyckliga beskedet att hans fru överlevt. Barasinski är då på väg att lämna terminalen. Han har inte fått besked om var hans fru befinner sig men säger till reportern att han ska hem och där vänta på när- Det ska senare visa sig att just är en av dem som fått ett felaktigt besked. Hans hustru är omkommen och försvunnen. efter olyckan finns inget hopp om att överle- vande ska påträffas. Katastrofen är ett faktum och det som dominerar nyhetsrapporteringen handlar om sorgen och det ohyggliga som skedde på fartyget och i räddnings- flottar . Överlevande intervjuas i TV. Förlop- pet skildras. börjar också kritik framföras mot rederiet och säkerhetsbestämmelserna till sjöss. Medierna börjar peka ut ansvariga och det finns utrymme för spekulatio- ner. Sjösäkerhetsdirektör medver- kar i TV, radio och press och uttalar kritik mot rederierna för deras bristande rapportering av incidenter. innehåller denna dag en 60-sidig bilaga där bland annat en rekonstruktion av olycksförloppet görs på ett mycket dramatiskt sätt. Rubriken lyder LIVET PÅ FÄRJAN – DÖDEN I HAVET. Spekulationer om be- sättningens eventuella inkompetens och oerfarenhet framförs också. tillkommer inga nya bilder från räddningsinsatsen. Det direkta förloppet kring olyckan är i stora drag känt. Medierna blickar nu framåt i tiden. På flera ställen såväl i pressen som i TV förekommer detaljerade grafiska fram- ställningar av hur en bärgning av fartyget går till. uttalar sig om bärgning i Aktuellt. Medierna söker nu efter ansvariga till olyckan. Säkerhetsfrågor och befarade brister uppmärksammas. Ansvaret för olyckan läggs nu inte primärt på rederiet utan på och . Uppgifter om bristande rutiner för rapportering av tidigare incidenter framkommer. I något fall utpekas till och med Sjöfartsver- ket som direkt ansvarigt för olyckan. Medierna fortsätter fokusera på olyckans orsaker och sö- ker ansvariga. Ekoljudsbilder från vraket publiceras. T I D E N F R Å N D E N 2 8 S E P T E M B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 6 O K T O B E R 1 9 9 4 gen är ett annat tema i medierna, genom att man rappor- terar från den estniska minneshögtid som hålls i men som egentligen var tänkt att vara ett minne över esternas flykt över . Förutom den starkt känslomässiga rapporteringen från minneshögtider och minnesgudstjänster som hålls över hela rapporteras om andra nyheter kring Estonia- olyckan. Kritik riktas mot det finska räddningsarbetet, ledning och mot och deras relationer till rederinäringen. Filmningen av vraket med robotkamera redovisas också. Mot slutet av den efter haveriet handlar mediernas rapportering om vad som kan ha varit orsaken till att bogvisiret lossnade. En preliminär rapport från ha- presenteras, nu ska bogvisiret bärgas och undersökas för att ge klarhet i frågan om vad som egentligen hände. påbjuder att bogvisir på liknande fartyg svetsas igen. På flera håll förekommer skarp kritik mot och ansvaret läggs också på rede- riet . Intervju med i , Aktuellt, Reportern: inleds också det tunga arbetet med att identifiera de få kroppar som har hittats. Ännu saknas hundratals av offren. En bärgning av Estonia är en förutsättning för att hitta fler och för de anhörigas skull ska Estonia bärgas. Det säger vår blivande statsminister. IC: Ja, jag anser att alla ansträng- ningar måste göras för att få upp fartyget, det av hänsyn till de människor som redan har drabbats väldigt hårt. Det här är för hela vårt land en oerhört svår upplevelse och allt vi kan göra för att minska påfrestningarna bör vi göra. Reportern: vad det kostar att bärga fartyget? IC: Jag är beredd att förorda att även om det kostar väldigt mycket så ska vi försöka det. T I D E N D Å E N N Y R E G E R I N G T I L L T R Ä D E R O C H B E R E D N I N G S A R B E T E T I N F Ö R E T T B E S L U T O M E S T O N I A S Ö D E F O R T S K R I D E R Den nya regeringen tillträder Ny kommunikationsminister får huvudansvaret för Estonia. Beredningsarbetet inriktas på omhändertagande av omkomna genom bärgning av fartyget. och med den nya regeringens tillträde upplöses den tidigare regeringens krisgrupp, som arbetat med Estonia- fattar även informationsarbetet riktat till medierna och frågan och överlämnar till kommunikationen med anhöriga och överlevande. beslutas att samordning skall ske med Statsrådsbered- Kommunikationsministern får huvudansvaret för När den nya regeringen tillträder diskuteras formerna för det fortsatta arbetet med Estonia. vill inte fördela ansvaret på flera departement, eftersom det då finns risk för att frågor hamnar mellan stolarna. Därför beslutar regeringen under ett extra regeringssamman- träde, , att den nya kommunika- tionsministern, , får huvudansvaret för Estoniafrågan. På Statsrådsberedningen får statsrådet och den politisk sakkunnige tjänstemannen ansvar att bistå , särskilt med anhörigkontakter. Ministern orienterar sig om Estonia och planerar arbetet på departementet Tillsammans med , som blir politisk sak- kunnig hos ministern, kontaktar på departementet för att informera sig om det ar- bete som tjänstemännen utfört i Estoniafrågan. Selén själv är förhindrad att delta i ett möte med ministern så departementssekreteraren får i uppdrag att muntligt redogöra för de promemorior som upprättats på departementet. berättar i ett samtal med analysgruppen att hon fick en känsla av att arbetet på de- partementet var kaotiskt när hon tillträdde. T I D E N F R Å N D E N 7 O K T O B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 1 5 D E C E M B E R 1 9 9 4 Överlämnandepärm och erbjudande om hjälp från tidigare statssekreteraren på departementet Från överlämnas en pärm som sammanställts av , rättschef på departementet, och som innehåller protokoll och minnesanteckningar från statsrådsgruppens möten, upprättade promemorior och aktuell korrespondens angående Estonia. Per , som i den avgående regeringen arbetat intensivt med Estoniafrågan veckan efter haveriet, erbjuder förstärkning i arbetet men ingen kontakt tas. träffas och de övriga politiska tjänstemännen på Kommunika- tionsdepartementet för ett planeringsmöte. De nyan- ställda politiska tjänstemännen som är närvarande vid mö- tet är statssekreteraren , pressekreteraren och , som är politisk sakkun- nig. Vid mötet diskuterar de departementets ansvarsom- råden43. Estoniafrågan diskuteras inte särskilt. På har de politiska tjänstemännen därefter möten om Estoniafrågan . Statssekreterare har berättat för analysgruppen att han uppfattade uppdraget till Sjöfarts- verket som ett steg mot en lösning av frågan om hur de omkomna skulle tas omhand. Detta mot bakgrund av de båda statsministrarnas uttalanden. Beredningsarbete inriktat på ett omhändertagande av omkomna eller bärgning På utgår alla vid från att man ska försöka bärga fartyget. Utgångs- punkten i det resonemanget bygger på och uttalanden strax efter olyckan. Syftet är att man skall försöka komma fram till vad som är bäst att göra och vad som skadar minst. Men det är en bärgning av hela fartyget arbetet inriktas på, inte ett omhändertagande av de omkomna ur det sjunkna fartyget. handlar också om vilka problem som uppstår om man väl- jer att sända ner dykare för att hämta de omkomnas krop- par. menar att ett omhändertagande måste innebära en bärgning av fartyget, eftersom det är enda sät- tet att omhänderta alla de omkomna som finns i fartyget. Inom ramen för detta resonemang vägs tankar om de an- hörigas rätt att få hem och begrava sina döda. Man vet inte hur många omkomna som finns på havs- botten runt fartyget eller hur många som har flutit bort med strömmarna. Tjänstemän arbetar med beslutsunderlag och information Tjänstemännen, med enhetschefen i spet- sen, har till uppgift att ta fram underlag till beslut för re- geringen. När ett beslut väl är fattat och uppdrag lämnats till något annat organ, inväntar man resultatet innan frå- gan på nytt bearbetas. Så är fallet nu när fått i uppdrag att utreda de tekniska och legala förutsättning- arna för att återfinna och omhänderta omkomna från Estonia. tar enhetschefen och andra sig an de brev som inkommit och svarar på telefonsamtal från anhöriga och andra. De ger så saklig information som de kan till dem som ringer.