sou · GMB3136d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Exempel: Antag att har som hon vill investera i aktier eller sätta in på bank till 5 procents ränta. Antag vidare att valutakursen Hanteringen av skatter, avgifter och statistik 133 är a2 = / euro , medan valutakursen vid utdelningstillfället är a3 = / euro . Om investerar sina pengar på banken erhåller hon nominellt en avkastning på (100*0,05). Denna avkastning i kronor motsvarar 5 * a2 = 55. Efter skatt (på ) erhåller en avkastning i kronor på (1 - 0,3) * 5 * a2 = 3,5* a2 = 38,5 . Om istället väljer att investera i aktier erhåller hon en utdelning som före bolagsskatt måste uppgå till 100 * re . a3 * 100 * re . a3 * 100 * re * (1 - 0,3) * (1 - 0,28) = a3 * re * 50,4 . För att skall vara indifferent mellan att investera i aktier eller i samma avkastning i båda fallen. utdelningstillfället är densamma som valutakursen , dvs. a3 = a2 , kräver en avkastning på för att vara indifferent i sitt investeringsval. Om kurserna följer värdena antagna ovan ökar avkastningskravet till . ökar sitt avkastningskrav p.g.a. den depreciering som sker av kronan mellan dessa två tillfällen. 7.5.3Företagets kapitalkostnad vid finansiering med kvarhållna vinstmedel Skillnaden mellan finansiering med nyemission och kvarhållen vinst gäller det belopp ägarna måste uppoffra för att finansiera en nyinvestering i företaget. Nyemissioner betalas med fullt beskattade medel och en investering på en euro (dvs. a5 kronor) i företaget kostar alltså aktieägarna lika mycket. Men om företaget väljer att finansiera nyinvesteringen med att kvarhålla vinsterna så uppoffrar aktieägarna ett belopp motsvarande a3 (1 - td ) kronor per investerad euro, i form av utebliven utdelning efter skatt. Aktieägarna kan därför nöja sig med en avkastning efter bolagsskatt men före personlig skatt, som är a3 (1 - td ) motsvarande avkastningen vid nyemissionsfinansiering. För att vinstnedplöjning skall vara acceptabelt ur ägarnas synvinkel måste den emellertid resultera i en värdeökning på företagets aktier som ett uttryck för en förväntan om framtida utdelningsökningar. Värdeökningen beskattas enligt ovan med tc . Varje euro (dvs. a5 kronor) i 134 Hanteringen av skatter, avgifter och statistik värdestegringsvinst efter skatt motsvarar därmed en värdeökning före skatt på a5 (1 - tc ) . Detta betyder att avkastningskravet efter bolagsskatt måste räknas upp med faktorn a5 (1 - tc ) , jämfört med motsvarande avkastningskrav vid nyemission. Vi har alltså två mot- verkande effekter från den personliga kapitalbeskattningen. Kombinerar vi dessa , blir resultatet att företagets kostnad för självfinansiering är a3 (1 - gånger motsvarande kostnad för nyemission, dvs. a5 (1 - (3)r = a5 (1 - tc )(1 - t För nedplöjda vinstmedel är det alltså förhållandet mellan beskattningen av kapitalvinster och skatten på den alternativa avkastningen som är avgörande. Vidare har omräkningsförfarandet vid nyemission och alternativavkastningen också betydelse för företagens beslut huruvida de ska bibehålla vinsterna i företagen. I är den effektiva skatten på kapitalvinster mindre än skatten på ränteinkomster (dvs. tc < tp ). Detta har medfört att kapitalkostnaden vid finansiering med kvarhållna vinstmedel är lägre (jämfört med kapitalkostnaden i frånvaro av ägarskatter). Om a5 < a2 (dvs. kronan apprecieras mellan tidpunkten då kapitalvinster uppkommer och tidpunkten då ränteinkomster beskattas), så ökar kapitalkostnaden vid finansiering med kvarhållna vinstmedel. Å andra sidan om a5 > a2 (dvs. kronan deprecieras mellan tidpunkten då kapitalvinster uppkommer och tidpunkten då ränteinkomster beskattas), så förstärks effekten och kapitalkostnaden vid finansiering med kvarhållna vinstmedel blir ännu lägre. I har kapitalvinster varit förmånligare beskattade än både utdelningar och räntor (dvs. tc < tp och tc < td ). Ägarbeskattningen har tenderat, allt annat lika, att göra det billigare att finansiera med kvarhållna vinstmedel än med nyemissioner. Om ägarbeskattningen fortfarande baseras på kronor (vilket innebär att kapitalinkomster i euro omräknas till kronor med kursen för skattskyldighetens inträde) så kan företagens val av finansieringsform (som p.g.a. skatte- systemets konstruktion följer viss struktur) påverkas. Detta implicerar att företagen vid framtida beslut om hur de ska finansiera nya in- vesteringar måste beakta ytterligare en osäkerhetsfaktor om valuta- Hanteringen av skatter, avgifter och statistik 135 Denna utveckling kommer att vara av betydelse för att företagen skall kunna bilda sig en uppfattning om vilken finansie- ringsstrategi som kan vara mest fördelaktig för deras aktieägare ur skattesynvinkel. Även om utdelningsskatten inte har någon betydelse för företagets förräntningskrav då finansieringen sker med kvarhållna vinstmedel, är den självfallet avgörande för aktieägarnas förmögenhetsställning. Ett annat sätt att uttrycka detta är att utdelningsbeskattningen är kapitali- serad i företagens börskurser. Ju högre utdelningsskatten är jämfört med skatten på andra placeringsalternativ, desto lägre kommer börskurserna att vara. Förändringar i utdelningsbeskattningen ger upphov till kapitalvinster eller förluster för de redan existerande aktieägarna. För nya aktieägare, däremot innebär denna kapitaliseringseffekt att aktier kan köpas till ett rabatterat pris, där rabattens storlek är en direkt avspegling av utdelningsskattens höjd. På grund av osäkerheten kring valutakursen vid utdelningstillfället blir även storleken på kapital- vinsterna eller förlusterna för de redan existerande aktieägarna osäkra. Vid en kraftig uppgång av valutakursen (dvs. då kronan deprecieras) ökar utdelningsbeloppen i kronor medan vid en kraftig nedgång (då kronan apprecieras) sjunker utdelningsbeloppen. För en given utdel- ningsskatt ökar (alternativt minskar) skatterabattens storlek vilket i sin tur bör återspeglas i börskurserna. 7.5.4Kapitalkostnaden i en liten öppen ekonomi Analysen i föregående avsnitt indikerar på att den omräkning som (för beskattningsmål) sker av kapitalinkomster kan ha betydelse för före- tagens val av finansieringsform. Å andra sidan baseras analysen på att samtliga ägare (eller åtminstone den marginella placeraren) är skatt- skyldiga i . Men de inhemska aktieägarna är en heterogen grupp. På börsen finns det både beskattade hushåll och skattebefriade institutioner m.m. Det är svårt att identifiera vilka ägarkategorier som styr kursbildningen (och kostnaden för eget kapital). Vidare finns det utländska ägare som har fått större betydelse på grund av en långtgående internationell integration av marknaderna för eget kapital. Om börskurserna för alla bolag bestäms av internationella in- vesterare kommer självfallet förändringar i skatten på utdelningar och reavinster att inte påverka aktiepriserna eftersom dessa aktörer ej betalar dylika skatter. I detta fall uppkommer inga reala effekter. Där- emot kan förändringar i ägandet av den inhemska kapitalstocken uppstå. Skatteekonomer är i allmänhet överens om att avkastningskravet på de stora bolagen bestäms internationellt (vilket innebär att inhemska skatter 136 Hanteringen av skatter, avgifter och statistik på ägarsidan inte har någon effekt på företagens kapitalkostnad). Debatten har snarare kommit att handla om de mindre bolagens avkastningskrav och i vilken grad detta påverkas av det internationella avkastningskrav som ställs på de stora bolagen. Detta i sin tur kan implicera att omräkningen av kapitalinkomster i euro till kronor inte får någon effekt på de stora bolagens avkastningskrav medan det kan ha viss påverkan på de mindre bolagens avkastningskrav. Nedan utvecklas detta resonemang. Globaliseringen av världens kapitalmarknader påverkar självfallet utformningen av bolags- och ägarbeskattningen. är en liten öppen ekonomi där avkastningskraven i stor utsträckning bestäms på världsmarknaden. På en fullständigt internationaliserad kapitalmarknad kommer kapitalkostnaden i ett litet land att vara helt oberoende av ägarbeskattningen. Emellertid kan man – på goda grunder – utgå från att inte alla företag har tillgång till denna kapitalmarknad. En mer rimlig utgångspunkt är att stora företag direkt påverkas av det internationella avkastningskravet, medan små- och medelstora företag berörs på ett indirekt sätt. Alternativt kan man utgå ifrån att små- och medelstora företag verkar i en sluten ekonomi och inte påverkas av det inter- nationella avkastningskravet. Om så är fallet kan kapitalkostnaden för små- och medelstora företag påverkas av ägarbeskattningen och därmed även av omräkningen av kapitalinkomster i euro till kronor. Utlandsägandet av svenska börsbolag var relativt stabilt kring . Därefter har den tilltagande internationaliseringen inneburit att andelen ökat till 1996 (1997). Om utlandsägandet blir tillräckligt stort kommer inte beskattningen av hushållen att ha någon betydelse för de stora företagens marknadsvärde. I så fall bestäms dessa företags kostnad för finansiering med eget kapital på den internationella marknaden. Detta utesluter emellertid inte att förräntningskraven på enbart inhemskt handlade aktier kan påverkas av de internationella förräntningskraven. Placerare som håller inhemskt handlade aktier kan ju när som helst disponera om sina portföljer för att tillgodogöra sig bättre avkastning på alternativa aktiemarknader. Om avkastningskorrelationen är tillräckligt stark mellan stora och små bolag är det endast bolagsbeskattningen som är avgörande för skattesytemets inverkan på incitamenten att investera. Ägarbeskattningen (och därmed omräkningen av kapitalinkomster i euro till kronor) får i detta fall ingen betydelse. Detta beror på två principer inom beskattningen. För det första är ägarbeskattningen uppbyggd enligt en princip som säger att alla in- komster oavsett var de uppkommer skall beskattas efter de skatteregler som gäller i det land där ägaren har sin hemvist (residensprincipen). Avkastningen på företagens investeringar beskattas enligt källstats- Hanteringen av skatter, avgifter och statistik 137 principen, vilket innebär att avkastningen beskattas i enlighet med de regler som gäller i det land där investeringen gjorts. För den enskilde investeraren är det avkastningen efter bolagsskatt som avgör hur man väljer att fördela sina medel mellan olika placeringsalternativ. Käll- beskattningen kan skapa skillnader i avkastning före bolagsskatt mellan olika länder. Denna skillnad avspeglar skillnaderna i skatteuttaget. Ur skattesynpunkt medför residensprincipen att det inte har någon betydelse om sparandet investeras hemma eller utomlands, eftersom alla inkomster måste beskattas i hemlandet. Vidare betyder detta att investerarnas portföljval baseras på avkastningen före ägarskatt i olika länder. Avkastningskraven efter bolagsskatt men före ägarskatt i olika länder kommer att jämnas ut för de placeringsobjekt som fritt handlas internationellt. Detta ställer krav på de inhemska företagen eftersom dessa måste genomföra investeringsprojekt som möter det internationella avkastningskravet före bolagsskatt. Eftersom olika länder tillämpar olika system för bolagsbeskattning, krävs olika stor avkastning före bolagsskatt på investeringen beroende på i vilket land den görs. Avgörande för om ett investeringsprojekt ska genomföras i en öppen ekonomi är således förräntningskravet före bolagsskatt. Ägar- beskattningen (och därmed omräkningen av kapitalinkomster i euro till kronor) har däremot ingen betydelse för kapitalkostnaden. Relevansen i ovanstående resonemang är emellertid omdebatterad. För att kapitalkostnaden ska vara fullständigt oberoende av ägar- beskattningen (och omräkningen av kapitalinkomster i euro till kronor) krävs, för det första, att kapitalägarna är fullständigt rationella och, för det andra, att alla företag (både stora och små) har obegränsad tillgång till den internationella kapitalmarknaden. Dessa förutsättningar är med all sannolikhet ej uppfyllda. Frågan är då hur oberoende kapitalkostna- den faktiskt är av ägarbeskattningen (och omräkningen av kapitalin- komster i euro till kronor)? Kapitalägarnas agerande antas till övervägande del vara rationellt, vilket får anses vara ett rimligt antagande. Om detta ej är fallet påverkas kapitalkostnaden i större omfattning av ägarbeskattningen (och omräkningen av kapitalinkomster i euro till kronor) i en öppen ekonomi. Den andra förutsättningen är mer bekymmersam. Små och medelstora företag har på grund av höga informations- och transaktionskostnader svårt att nå den internationella kapitalmarknaden. Vid en sådan begränsning opererar dessa företag, i denna bemärkelse, som om de befann sig i en sluten ekonomi (där ägarbeskattningen och därmed även omräkningen av kapitalinkomster i euro till kronor får betydelse). Detta innebär inte att de skulle vara opåverkade av de internationella avkastningskraven. Rimligtvis har enskilda kapitalägare möjlighet att 138 Hanteringen av skatter, avgifter och statistik placera i tillgångar på den internationella marknaden, så att det inter- nationella avkastningskravet påverkar de svenska kapitalägarnas för- räntningsanspråk. På så sätt får det internationella avkastningskravet genomslag även på aktier som endast handlas nationellt, och ett företags kapitalkostnad kan delvis påverkas av internationella placerare trots att det inte själv kan skaffa eget kapital på den internationella marknaden. Detta skulle i sin tur indikera att det existerar en samvariation- svag eller stark - mellan avkastningen på stora- och småbolagsaktier. Det är emellertid svårt att fastställa i vilken utsträckning de svenska kapitalägarnas avkastningskrav är influerat av det internationella, vilket resulterar i att det är oklart hur ägarbeskattningen (och omräkningen av kapitalinkomster i euro till kronor) inverkar på kapitalkostnaden. Huruvida det existerar en positiv, negativ eller ingen samvariation alls mellan stora- och småbolags aktier är en empirisk fråga. Det går ej att med intuitiva resonemang (vilka oftast är förknippade med olika värderingar om utdelnings- och reavinstbeskattningens effekter) söka sig fram huruvida samvariationen mellan stora- och småbolags aktier är positiva, negativa eller lika med noll. Detta är den centrala frågan för huruvida avkastningskravet på småbolagsaktier påverkas av ägarbeskattningen och omräkningen av kapitalinkomster i euro till kronor. I detta avsnitt kommer de statsfinansiella effekterna av att låta svenska företag sköta sin redovisning i euro diskuteras. I avsnitt 7.6.1 behandlas valutakurserna och några av de antaganden som görs. Därefter, i avsnitt 7.6.2 och 7.6.3, exemplifieras effekterna för bolagsskatt och mer- värdesskatt. En sammanfattning avslutar därefter denna del. I avsnitten som följer används valutakurser som exempel. För att illustrera effekterna av valutakursutvecklingen används två konstruerade valutor. Eftersom det inte fanns någon officiell ecu-kurs används kursen på den korg av valutor som senare ingick i ecun. I diagram 1 redovisas den dagliga kursen och genomsnittskursen för månad respektive år. Ecukursen, som från och med nu kommer att kallas euro1, var värd och vid utgången av året. Hanteringen av skatter, avgifter och statistik 139 Dagliga kurser och års- respektive månatligt genomsnitt för euro1 Den årliga genomsnittskursen var per euro1 och standardav- vikelsen, dvs. den genomsnittliga avvikelsen från medelvärdet, var . Denna relativt stabila kursutveckling får konsekvenser för hur stora effekterna blir av att tillåta företagen redovisa i euro. Som andra exempel, se diagram 2, använder vi en konstruerad euro- kurs kallad euro2. Euro2 har samma ingångsvärde som ovanstående valuta men följer sedan den utveckling som kronan hade gentemot den amerikanska dollarn 1997. Till skillnad från föregående valuta har euro2 apprecierats betydligt. Värdet på en euro2 ökar från till 9,83 . Som mest är en euro2 värd . Denna trendmässiga uppgång i värde får stora effekter på till exempel alternativet att omräkning skall ske med balansdagens kurs. Medelvärdet för euro2 var och standardavvikelsen var . Ovanstående exempel på valutakursutveckling räcker av naturliga skäl endast till att beskriva effekterna på kort sikt. Det bör poängteras att beräkningarna i följande avsnitt endast är exempel och inte skall ses som uppskattningar av avvikelsen. Syftet är dels att visa relationen mellan de olika omräkningsmetoderna i olika situationer, dels att beskriva den risk som redovisning i euro innebär för det offentliga. 140 Hanteringen av skatter, avgifter och statistik Daglig kurs och års- respektive månatligt genomsnitt för euro2 som har amerikanska dollarns utveckling Bearbetning av data från Enligt den föreslagna metoden ska företagen göra bokslutet i euro och sedan omräkna resultaträkningen med periodens genomsnittskurs. Genomsnittskursen är vald därför att den är ett relativt rättvisande mått på valutans värde som den kan användas i ett enkelt omräkningsförfarande. Omräkning med genom- snittskurs innebär dock att staten tar på sig en del av företagens valuta- kursrisk. Om företagens transaktioner är jämnt fördelade över perioden kommer denna metod att ge ett beskattningsbart resultat som inte skiljer sig mycket från resultatet vid redovisning i svenska kronor. Varje av- vikelse från den jämna fördelningen innebär dock att företagens resultat påverkas. Enligt gängse teori bör dessa avvikelser ta ut varandra på lång sikt. Detta bygger på antagandet att transaktionsdagens valutakurs kommer att överstiga genomsnittskursen lika ofta och lika mycket som den kommer att understiga den över . På kort sikt är det dock högst troligt att det kommer att uppstå avvikelser. Ett stiliserat exempel illustrerar detta. Ett företag gör endast en transaktion , en varuförsäljning för . Eftersom företaget sköter sin redovisning i euro bokförs transaktionen som en intäkt i euro efter att beloppet omvandlats med transaktionsdagens kurs. Om kursen på transaktionsdagen var per euro redovisar företaget en intäkt på . gör företaget sitt bokslut i euro och har en redovisad vinst som uppgår till . Hanteringen av skatter, avgifter och statistik 141 omräknas resultatet med räkenskapsårets genomsnittskurs som är per euro. Den taxerade inkomsten blir vilket ska jämföras med om företaget haft redovisningen i kronor. I detta fall uppkommer ett skattebortfall på (10*0,28) men sannolikheten är lika stor att det blir en ökning av skatteintäkterna. Dylika avvikelser som uppstår vid kortsiktiga fluktuationer i valuta- kursen är den risk som staten tar över från företagen. Enligt ovanstående resonemang bör det inte uppstå något finansie- ringsbehov på lång sikt. På kort sikt kan det uppkomma en skillnad i skatteintäkterna jämfört med nuvarande system. Om det blir ett under- skott eller överskott och i vilken omfattning är dock omöjligt att säga. Därför uppstår inget kvantifierbart finansieringsbehov på kort sikt. För att ge exempel på effekterna av förslaget på aggregerad nivå används de ovan redovisade euro-kurserna. Den vårproposi- tion presenterade prognosen för beskattningsbar vinst hos juridiska personer (huvudsakligen aktiebolag) är 180 mdkr. Detta skulle ge staten skatteintäkter på ungefär 50,4 mdkr. Det är svårt att bedömma antalet företag som kommer att övergå till redovisning i euro. Det är rimligt att anta att stora företag med betydande export och import har större incitament att byta redovisningsvaluta än små företag. Företag med balansomslutning överstigande definieras som stora. Dessa företag svarade, vid taxering, för ca. av den totala beskattningsbara vinsten. Hälften av dessa företag antas byta redovisningsvaluta. Den totala vinsten i dessa bolag blir (180*0,46*0,5=) 41,4 mdkr och de totala skatteintäkterna (41,4*0,28=) 11,6 mdkr. Som jämförelsenorm antas att vinsten genereras jämnt dvs. med lika stora delar under årets arbetsdagar. Vid redovisning i kronor påverkas inte det beskattningsbara resultatet av tidpunkten då inkomsten genereras. Om ett företag redovisar i euro kommer fördelningen av intäkterna att påverka det beskattningsbara resultatet. kommer ett exempel där intäkterna genereras ojämnt över perioden visa detta. För att illustrera effekterna av omräkningsförfarandet jämförs redovisning i kronor med redovisning i euro som omräknas till kronor med genomsnittskurs respektive balansdagens kurs. Redovisning i kro- nor representeras i diagram 3 av den horisontella linjen. Vid redovisning i kronor spelar det ingen roll när intäkterna genereras eftersom de inte påverkas av valutakursen. Med redovisning i euro kommer det att uppstå kursförluster eller kursvinster eftersom företaget bokför intäkten med transaktionsdagens kurs och den i slutet omräknas till kronor med genomsnittskursen. 142 Hanteringen av skatter, avgifter och statistik Vinstens fördelning över året med kronredovisning jämförs med euroredovisning där omräkning skett med årsgenomsnittet respektive balansdagens kurs (euro1) Omräkning med genomsnittskursen skulle i detta exempel öka skatte- intäkterna med . Denna låga avvikelse förklaras av två saker. För det första är intäkterna jämnt fördelade över perioden och för det andra har valutan i detta fall haft en relativt stabil utveckling. Om samma exempel replikeras med euro2 blir avvikelsen med omräkning enligt genomsnittskursen en ökning av skatteintäkterna med . Även i detta fall är beloppet litet men avvikelsen har dock ökat () på grund av att kursutvecklingen antagits vara en annan. Exemplen ovan kan också användas för att illustrera effekterna av omräkning med balansdagens kurs även vad gäller resultaträkningen. Omräkning med balansdagens kurs för euro1 skulle ha ökat skatteintäk- terna med medan beräkningen med balansdagenskurs enligt euro2 ger ett skattebortfall på . Dessa avvikelser visar på en tydlig nackdel med att välja kursen en enskild dag som omräknings- kurs, oberoende av vilken dag som väljs. Hur skatteintäkterna påverkas av att företagens vinster genereras ojämnt visas i nästa exempel. Den faktiska fördelningen för de företag som kommer att byta redovisningsvaluta är omöjligt att fastställa. I diagram 4 ges två stiliserade exempel där summan av företagens vinster i kronor är exakt densamma men de genereras vid olika tillfällen. I fall 1 uppkommer av genomsnittet och det andra. I fall 2 är verksamheten starkt säsongsbetonad och den största delen av intäkterna genereras . upp- kommer och av den Hanteringen av skatter, avgifter och statistik 143 genomsnittliga månatliga vinsten. I månaderna däremellan inflyter . Eftersom året inte har ett jämnt antal arbets- dagar och månaderna inte har lika många dagar måste generera den genomsnittliga intäkten för att den totala vinsten ska bli densamma i samtliga fall. Om kursutvecklingen följer euro1 minskar de totala bolagsskatte- intäkterna med i fall 1 och med i fall 2. Om beräk- ningarna görs utifrån kursutvecklingen i euro2 blir det en intäktsökning på i fall 1 och ett skattebortfall på i fall 2. I diagram 5 visas skatteeffekten av att intäkterna genereras säsongsmässigt enligt fall 2. Exempel på säsongsbetonad verksamhet och fördelningen av vinst efter att hänsyn tagits till kursförändringar (euro2) 144 Hanteringen av skatter, avgifter och statistik Som en förklaring till diagrammet beskrivs beräkningarna kortfattat. Som nämnts tidigare i detta avsnitt uppgår vinsterna för de bolag som antas välja euroredovisning till 41,4 mdkr. Detta innebär en skatteintäkt för staten på 11,6 mdkr. En jämn fördelning av dessa vinster över ger en vinst på (41,4/249) per dag. På grund av säsongs- variationer uppkommer till exempel av denna dagsvinst ( dvs. Denna vinst ger en skatteintäkt på . Genom att använda respektive dags euro2-kurs omräknas dessa vinster och bokförs i euro. Kursen är per euro2. Detta betyder att vinsten bokförs till ett värde i euro2 på 15,5 miljoner euro2 (133/8,56). Vid taxering omräknas den bokförda vinsten med årets genomsnittskurs, per euro2, till en vinst på (15,5*9,54). Statens skatteintäkter blir i detta fall (148*0,28).