sou · GMB316 · 1999-01-01 00:00:00 — Bemötande handlar egentligen om människosyn och om männi- skors lika värde. I Regeringsformens första kapitel uttrycks detta så här: " Den offentliga makten skall utövas med respekt för alla människors lika värde och för den enskilda människans frihet och värdighet..." (Regeringsformen, 1 kap., 2 §) Detta är naturligtvis en grundläggande utgångspunkt också för handikappolitiken. Men många människor med funktionshinder säger sig uppleva att de blir kränkta i sina kontakter med myndig- heter och andra organ. De möts inte av respekt och upplever ofta att de inte har lika värde och lika rätt som andra medborgare. Det är bl.a. mot denna bakgrund som regeringen tillsatt en särskild utredare som skall "kartlägga och analysera frågan om bemötande av personer med funktionshinder." Denna kunskapsöversikt om bemötande av personer med funktionshinder är resultatet av ett uppdrag jag fick av utred- ningen . Huvudsyftet med kunskapsöversikten är att gå igenom bemötandeproblematiken i svensk och internationell forskning och den kunskap som där kommit fram. Inventeringen avgränsades kronologiskt och framåt, med tyngd- punkten , och geografiskt, dvs. till och övriga skandinaviska länder samt till , och . Syftet att överblicka nyare forskning på området har i regel betytt de senaste årens forskning. I en del fall förekommer emellertid material av äldre datum beroende på att något nyare inom området inte kunnat spåras. Jag har valt att i dessa fall refe- rera materialet i egenskap av att vara det "nyaste" inom just den forskningen. Som grund för översikten har legat en inventering av den aktu- ella forskningen om bemötandeproblematiken. Jag har främst koncentrerat mig på de samhällsvetenskapliga och beteendeveten- skapliga forskningsområdena. Litteratursökningar genomfördes i , som har tillgång till de flesta stora internationella online-databaser, och vid ett antal filialbibliotek till med stora databaser tillgängliga på cd-rom. Sökningar gjordes på följande begrepp (och i olika kombina- tioner): funktionshinder, handikapp, bemötande, attityd, diskri- minering, övergrepp, disability, attitude, handicap, discrimination, prejudice, abuse. Den kombination som gav mest träffar var attitude and disability. Kombinationen fördom och funktionshin- der (prejudice and disability) gav inga relevanta träffar, utan före- kom oftast i samband med antisemitism eller etnisk fördom. Sök- ning på diskriminering och funktionshinder (discrimination and disability) gav i regel träffar som gällde anställning eller lagstift- ning. Kombinationer där begreppet övergrepp (abuse) ingick handlade om sexuellt utnyttjande av funktionshindrade personer med utvecklingsstörning och rörelsehindrade personer, oftast barn på institutioner). Det är emellertid viktigt att komma ihåg att det kan finnas forskningsresultat om bemötandebegreppet eller om attityder som döljer sig under andra sökord än ovan. Det handlar ju om refe- rensdatabaser, vilket innebär att det ord eller de begrepp man söker måste finnas med i titeln eller i sammanfattningen för att sökningen skall ge resultat. Inventeringen resulterade i en litteraturlista som upptog mer än 360 olika titlar. Från den listan utvaldes, i samråd med utred- ningen, ca 150 forskningsrapporter, avhandlingar, artiklar, utred- ningar etc. som bedömdes särskilt intressanta att gå igenom och som kunde vara relevanta för kunskapsöversikten. Viktiga områ- den som skulle belysas var bl.a bemötandet inom hälso- och sjuk- vården samt bemötandet från allmänheten/grannskapet, arbets- kamrater och arbetsgivare. Dessutom skulle också bemötande- problematiken belysas på ett teoretiskt plan Arbetet med kunskapsöversikten pågick . På grund av den korta tid jag hade till förfo- gande blev materialets tillgänglighet en viktig faktor för urvalet av material i kunskapsöversikten. Det material som fanns till- gängligt på och universitetsinsti- tutioners filialbibliotek i har helt och hållet gåtts igenom. De artiklar och böcker som kunde lånas från andra universitets- och forskningsbibliotek i införskaffades likaså. I vissa fall beställdes böcker och artiklar från andra länder. Jag vågar således påstå att genomgången är förhållandevis bred. internationella databaser som gåtts igenom, liksom övriga källor som inventerats, redovisas under rubriken $ATABASER K¤LLOR OCH REFERENSER Kunskapsöversikten har lagts upp så att den inleds med ett teo- retiskt avsnitt där begrepp som bemötande, attityd, beteende, för- dom etc. och deras inbördes förhållande gås igenom och analyse- ras. Därefter redovisar jag ett antal forskningsresultat om bemö- tande och attityder. Jag har valt att ta upp såväl attityder till olika funktionshinder som olika personalkategoriers, barns och grannars attityder till personer med funktionshinder. Attityder till kvinnor med funktionshinder redovisas också kort liksom attity- der till funktionshindrade personer och sexualitet. Vid genomgången fann jag att många forskare hade teorier om varför människors attityder och bemötande var på det ena eller det andra sättet och också förslag på hur bemötandet kunde förändras. Jag har därför valt att ta med en sådan redovisning. Jag avslutar kunskapsöversikten med några personliga reflektioner. 2 Bakgrund och avgränsningar I denna kunskapsöversikt redovisas, som tidigare nämnts, forsk- ningsprojekt och andra studier som utförts i syfte att nå ökad kun- skap om hur personer med funktionshinder bemöts. Kun- skapsöversikten utgör en genomgång av bemötandeproblematiken i svensk och internationell forskning baserade på avancerade litte- ratursökningar i svenska och internationella databaser. Den inter- nationella utblickens fokus ligger på övriga skandinaviska länder, , och . De internationella forskningsresul- taten är viktiga som kunskapskälla och – trots vissa olikheter i sociala trygghetssystem, utbildningsväsen, arbetsmarknadsvillkor m.m. – intressanta som jämförelsematerial. Genomgången av litteratur visar att det finns en omfattande forskning kring attityder till personer med funktionshinder. Det finns emellertid inte lika mycket forskning som utgår från begreppet bemötande. Delvis kan detta förklaras av att det inte finns någon direkt översättning av ordet bemötande i den eng- elskspråkiga litteraturen. Spännvidden i forskningsfältet omfattar allt från samhällets syn på personer med funktionshinder, funk- tionshindrade personers uppfattning om sig själva, olika yrkes- gruppers attityder (läkare, lärare, sjuksköterskor, etc.) till under- sökningar av variabler som ålder, kön, utbildning, socio-ekono- misk status och typ av funktionshinder. Förhållandevis litet har emellertid skrivits om olika attityder som funktionshindrade per- soner möter i kontakt med myndigheter, sjukvården och arbets- marknaden. Svenska undersökningar i dessa frågor lyser här med sin frånvaro. Merparten av forskning kring attityder till funk- tionshindrade personer inom dessa områden är utförda i . Eftersom attityder är kontextbundna, dvs. kan inte lyftas ur sitt sammanhang, kan resultaten från dessa studier inte utan vidare antas gälla även för svenska förhållanden. De mätinstrument och teorier som däremot utvecklats av forskare i andra länder kan mycket väl användas även för svenska förhållanden. 40 "AKGRUND OCH AVGR¤NSNINGAR Ämnena som behandlas i forskningsöversikten är olika om- fångsrika. Detta uttrycker ingen värdering av vilken forskning som är mer eller mindre viktig utan speglar endast det faktum att vissa områden är mer utforskade än andra. Strävan i denna kunskapsöversikt har varit att undvika ett specialiserat forskarperspektiv utan att ta bort för mycket så att essensen i undersökningarna försvinner. Det är svårt att dra en tydlig gräns mellan teorier och den undersökta verkligheten efter- som forskningsresultaten i de undersökta studierna är beroende av vissa villkor som fastställts innan undersökningen utförts. Även för icke-specialister är det ett faktum som bör uppmärk- sammas att bemötande är ett svårfångat fenomen. Vi rör oss här i hjärtat av den sociala verkligheten; vardagens möten och utbyten av ord och handlingar. Det är subtilt och livsviktigt. Eftersom hela samhället bygger på alltmer frekventa kontakter sett från "användarens" sida – med myndigheter, med skola, med hälso- och sjukvård, etc. – är ett dåligt bemötande en vardaglig påmin- nelse om ett socialt förtryck, med Finkelsteins (1980) ord. Finkelsteins bok får en att tänka på frågor som: Hur sker detta? Vad är bemötande? Hur förhåller sig attityd till handlingsbenä- genhet? Går attityder att påverka eller ligger de utanför det man når med information? Utsäger ett visst bemötande något mera om mig själv än om den andre? Det finns huvudsakligen två huvudfåror inom forskningen om attityder och bemötande av personer med funktionshinder. Den ena förklarar bemötande i termer av sociala innebörder och roller, social interaktion, sociala institutioner, maktförhållanden och social stratifiering. Den andra huvudfåran inom forskningen tar sin utgångspunkt i de problem som individen själv upplever, hur handikappet manifesteras i vardagen och hur individen kan, respektive inte kan, fullgöra de sociala funktioner som förväntas. Gränsdragningen är dock inte alltid så självklar (se 1994). Bemötandet av personer med funktionshinder innebär ofrånkomligen en analys av omgivningen i termer av sociala rol- ler, dvs. av omgivningen som ett socialt system bestående av SOU 1998:16 "AKGRUND OCH AVGR¤NSNINGAR 41 aktörer med förväntningar, värderingar och känslor som inte är stabila och opåverkbara, utan just föränderliga och påverkbara. Att uppfatta bemötande i termer av sociala roller är en effekt av det numera etablerade relativa handikappbegreppet. I enlighet med det uttrycker handikapp alltid en relation. Det kan vara mel- lan individer, grupper, eller i förhållande till en situation, t.ex. ett arbete eller en fritidsaktivitet. I den medicinska modellen uppfattas handikapp i termer av en börda som helt och hållet hör till individen; det är ett tillstånd som förhindrar honom/henne från att utföra vissa bestämda hand- lingar. Individen saknar vissa exakt definierbara förmågor. Det medicinska tillståndet är fixerat och kan ändras bara genom medicinskt ingrepp, dvs. botas, alternativt lindras genom medici- nering. I den sociala modellen däremot uppfattas handikapp som de svårigheter som funktionshindrade personer möter i ett samhälle som domineras av icke-funktionshindrade personer vilka medvetet eller omedvetet utestänger funktionshindrade människor. Handikapp kan undanröjas och på så sätt kan personer med funktionshinder spela en aktiv roll och delta på lika villkor i samhället. I centrum för denna förklaringsmodell står samhället som antingen stigmatiserar och diskriminerar eller som undanrö- jer hinder och skapar möjligheter för funktionshindrade männi- skor. Begrepp som grundar sig på ett medicinskt synsätt kan enligt min mening inte användas för att fånga bemötandeproblematiken. För denna typ av studie är det givet att den sociala modellen är lämpligast. I denna kunskapsöversikt har jag därför valt att redovisa bemötandeproblematiken utifrån studier som har den sociala modellen som utgångspunkt. 2.2Förhållandet mellan bemötande och attityder I betänkandet "RISTER I /MSORG EN FR¥GA OM BEM¶TANDE AV ¤LDRE (SOU 1997:51) definieras bemötande som en ömsesidig relation, den inställning personer har till varandra. Bemötande definierat i vidare mening inbegriper, enligt utredaren, även "samhällets 42 "AKGRUND OCH AVGR¤NSNINGAR övergripande synsätt uttryckta i lagar och andra föreskrifter". I betänkandet *¤MST¤LLD V¥RD /LIKA V¥RD P¥ LIKA VILLKOR (SOU 1996:133) definieras bemötande mer avgränsat. Utredaren, som haft till uppgift att undersöka bemötandet av kvinnor och män inom sjukvården, avser med bemötande vårdpersonalens all- männa beteende mot patienten, information, kommunikation, interaktion, patientinflytande och olika aspekter på servicekvali- tet. Människan är en tänkande, kännande och handlande varelse. Attityder är den förmedlande länken mellan åsikter och hand- lingar. Personers benägenhet att handla står på ett visst sätt i överensstämmelse med den attityd de har. Attityder är inte möjligt att direkt observera, utan man kan endast sluta sig till dem genom observerbara handlingar. Givet att ett sådant samband existerar tror forskare att man under vissa betingelser kan påverka handlingar genom att påverka attityder. Attityder påverkar man genom information, utbildning och interaktion. Vissa villkor måste vara uppfyllda för att dessa insatser skall ge effekt. Vissa forskare menar att man kan påverka attityder genom att förbjuda eller föreskriva vissa handlingar. Att föreliggande kunskapsöver- sikt i mångt och mycket handlar om attityder beror således på att attityder är det närmaste man kan komma när det gäller att fast- ställa bemötande. Attityder kan man säga är bemötande IN POTEN TIALIS. I den engelskspråkiga litteraturen är ATTITUDE den närmaste motsvarigheten till bemötande. "EM¶TANDE av en viss grupp eller individ är mer än bara upp- fattningar och värderingar, det är när uppfattningar, värderingar – positiva som negativa – omsätts i handling. Bakom det positiva bemötandet finns i botten en positiv attityd. På samma sätt för- håller det sig med det negativa bemötandet. Attityd är den under- liggande föreställning som gör en benägen att handla på ett visst sätt, ett visst sätt att reagera och agera i en given situation. Bemötande ligger närmare begreppet BETEENDE än ATTITYD. Beteende inbegriper varje gensvar eller reaktion som en individ ger i form av kroppsrörelser, verbala uttryck eller upplevelser etc. "ETEENDEM¶NSTER är ett förhållandevis enhetligt och observerbart sätt att handla (känna, tänka etc.) i en given situation hos indivi- der eller grupper. Vissa använder termerna beteende och handling synonymt, medan andra skiljer mellan beteende och handling "AKGRUND OCH AVGR¤NSNINGAR 43 genom att tillskriva handling subjektiva aspekter sådana som medvetande, intention, eller mening. Handling är alltså med denna distinktion en meningsfull aktivitet till skillnad från bete- ende som betecknar allt en individ gör, säger, känner, tänker oberoende om den är meningsfull eller målinriktad. Attityden till en viss person eller företeelse är förknippad med föreställningar, åsikter eller värderingar. Det begrepp som därför är mest närliggande till negativ attityd är fördom. &¶RDOM brukar forskarna definiera som en grundlös inställning. En fördom är resultatet av ett övergeneraliserat och klichéartat tänkande som inte grundar sig på en bedömning av fakta och egen reflektion. Fördom, förutfattad mening, för tankarna till mellanmänskliga relationer medan diskriminering blir resultatet av SOCIALA PROCES SER som är ofördelaktiga för vissa grupper. När en negativ inställ- ning övergår till en aktiv handling har attityden blivit bemötande. En negativ inställning kan leda till diskriminering, men den behöver inte göra det. Den kan just förbli en ofördelaktig uppfatt- ning eller känsla formad i förväg utan kunskap, tanke eller reflektion. 3Teorier och definitioner om bemötande och attityder 3.1Forskarnas inställning till förhållandet mellan attityder och handling Det finns ett flertal variationer av hur man avgränsar och beskri- ver begreppet attityd, samt hur man ser på förhållandet mellan viss attityd och benägenheten att handla. Attityder och attityd- förändring är ett utav de mest utforskade ämnena bland social- psykologer. Det är också det mest omtvistade begreppet (se Ajzen 1988, Himmelstrand 1971, Triandis 1971). Följande axplock av definitioner ur den genomgångna litteraturen ger en fingervisning om begreppets nyanser och problematiken kring attitydforsk- ningen: Nutida attitydforskare (och ) definierar attityd som en allmän och varaktig, positiv eller negativ känsla för en person, ett objekt eller ämne. Himmelstrand (1971) menar att på vanlig svenska skulle man kunna översätta attityd med termen känslopräglad inställning. Attityder är konstruktioner som är otillgängliga för direkt observation och därför måste studeras uti- från deras effekter. Det är vidare allmänt accepterat att attityder formas i interaktionen med omgivningen. Därför har den sociala miljön alltid betraktats som den viktigaste faktorn i utformandet av attityder. (1990) hävdar att med attityd till en person, objekt eller begrepp menas V¤RDERINGEN på en dimension från "mycket dåligt" till "mycket bra". För är alltså attityd och värde- ring samma begrepp. Enligt och (1994) används begreppet attityd ofta i enkelt värderande termer som positiv och negativ för att förklara spänningar i relationen till människor av olika etnisk härkomst, till funktionshindrade personer och i rela- tionen mellan könen. Som ett beskrivande begrepp har attityder 46 4EORIER OCH DEFINITIONER ett lågt förklaringsvärde. De förklarar inte varför bemötande gent- emot en viss grupp ter sig som de gör och ännu mindre de djupodlande orsakerna vari bemötande grundar sig. fram- ställs attityder som något som varierar i relation till olika yttre omständigheter. uppfattas de som något mer personligt som tycks hänga samman med personlighets- och bakgrundsva- riabler och därför svåra att förändra. Allport (1968) beskriver attityders funktion på följande sätt: Utan vägledande attityder är människor förvirrade och förbryll- ade. Attityder avgör för varje person vad hon skall se och höra, vad hon skall tänka och hur hon skall handla. Attityder fram- bringar mening i världen; de drar upp linjer för och särskiljer en i övrigt kaotiskt omgivning. Attityder utgör ett slags metod för att finna vägledning i en tvetydig social omgivning. son (1984) definierar attityder som en kombination av begrepp, muntlig information och känslor som resulterar i en benägenhet att reagera positivt eller negativt gentemot etniska grupper, idéer, händelser eller objekt. Smedler (1985) har funnit att flertalet fors- kare och teoretiker uppfattar attityder som en underliggande mekanism, som leder till konsekventa reaktioner mot individer eller grupper. Dessa reaktioner kan uttryckas i ord eller handling och underförstått finns alltid en positiv eller negativ värdering av individen/gruppen. Attityder innefattar således enligt detta synsätt både känslan, åsikten och beteendet. De flesta nutida socialpsykologer är överens om att det som utmärker attityder är deras värderande karaktär (för-emot, behag- ligt-obehagligt). De är uttryck för vår samhörighet eller motvilja (aversion) mot situationer, objekt, personer, grupper, abstrakta idéer, politiska program eller andra identifierbara aspekter i vår Man kan med Noffsinger (1979) och Ajzen (1988) säga att attityd är liktydigt med BEN¤GENHETEN ATT BEM¶TA V¤LVIL LIGT ELLER OV¤NLIGT ETT OBJEKT EN PERSON INSTITUTION ELLER H¤NDELSE Attityder är inte direkt iakttagbara variabler vilket innebär att de är svåra att registrera och tolka. Huvudfrågan i attitydforsk- ningen har varit att utifrån kännedom om attityder förutsäga hur människor faktiskt handlar i konkreta situationer. Men eftersom attityd är en hypotetisk konstruktion – inte tillgänglig för direkt observation – måste man dra slutsatser om den från mätbara reaktioner. Hur kan vi veta, exempelvis, att en person ogillar, diskriminerar eller är negativt inställd till en person med 4EORIER OCH DEFINITIONER 47 Man kan ju inte observera en persons attityder, ty detta skulle förutsätta tillgång till personens känslor och tankar. Attityderna kan man bara sluta sig till genom personens externa och observerbara handlingar. Därför har man vid empiriska studi- er av attityder operationaliserat attitydbegreppet som ett avgränsat beteende med avseende på någonting (se Guttman , 1968). Med detta som utgångspunkt kan man säga att en persons attityder gentemot personer med funktionshindrade är alla de handlingar som en person har utfört gentemot funktionshindrade personer. Attityder mäts vanligtvis genom att låta den som svarar instämma eller ta avstånd ifrån ett antal påståenden av typen: "Vi borde inte vänta oss lika mycket av en handikappad som av en icke-handikappad" eller "En handikappad kan inte arbeta lika självständigt som en icke-handikappad". Genom upprepade stu- dier vet forskarna att den som har en förmyndarmentalitet, mätt på detta sätt, tenderar att hålla med om dessa påståenden. Vi vet också att personer som instämmer i dessa påståenden kommer att handla annorlunda i många situationer än de som inte instämmer i dessa påståenden. Tanken är således, att man genom att låta indi- viden ta ställning till ett mycket begränsat antal påståenden skall kunna sluta sig till individens "attityd" och handlingsbenägenhet i ett betydligt större antal fall än dem vi direkt berört i de påståen- den individen har fått ta ställning till (1983). Som framhållits ovan är sambandet mellan tanke och handling inte entydigt, och därför måste vissa villkor vara uppfyllda för att kunna förutsäga faktiskt beteende. (1985) – som baserar sina attitydmätningar på ett särskilt mätinstrument (ATDP) utvecklat av Yuker ET AL (1970) – urskiljer följande fyra villkor som måste vara uppfyllda: (1) Attityder skall vara anknut- na till konkreta situationer, (2) man måste vid mätningen ta reda på både inställningen till funktionshindrade personer allmänt och inställningen till att interagera med funktionshindrade personer (som arbetskamrat exempelvis), (3) undersökningsgruppen måste vara väl definierad, (4) man måste ta hänsyn till den sociala omgivningen (och till eventuella rollbundna attityder). När man konstruerade teorier och skalor för att mäta attityder till företeelser eller begrepp – en typ av forskning som började i något större omfattning – ville forskare använda 48 4EORIER OCH DEFINITIONER dessa mätningar för att se om en viss positiv attityd till ett visst fenomen också föranledde ett positivt handlande. Uppfattningen om sambandets styrka varierar (se 1990). De flesta menar dock att sambandet är relativt svagt. En relativt liten andel av skillnaden i beteendemönster (10%-20%) kan förklaras av varia- tioner i attityd. Trots att sambandet mellan attityd och beteende är svagt kan man inte bortse från att ett sådant ändå finns. Det finns alltså ett förmodat samband mellan åsikter, attityder och handling. Kritiker menar att ett sådant samband inte existerar därför att vi inte kan förutsäga vilka attityder som leder till en viss handling. Mittenpositionen är att man under vissa villkor kan förutsäga handling utifrån attityder. Derseh (1995) menar att studier om attityder till största del varit motiverade av antagandet att individer tenderar att handla i enlighet med de egna attityd- erna. Denna uppfattning har ifrågasatts och fortsätter att ifråga- sättas. Det är framförallt tre frågor som forskare som varit intres- serade av sambandet mellan attityder och beteende tagit upp. Dessa är: (1) är det möjligt att förutse beteende utifrån attityder? (2) vilken är den förmedlande länken mellan åsikter och bete- ende? (3) hur kan forskare förutsäga beteende utifrån attityder? Skepticismen mot attitydbegreppet beror till största delen på de dåliga resultat som uppnåtts i en rad studier som utgått från att man kan förutsäga handling utifrån attityder. En del av dessa stu- dier har varit lyckade, men de flesta har uppvisat ett obetydligt samband mellan attityd och beteende. Ajzen och Fishbein delar inte denna kritik utan hävdar att relationen mellan attityd och beteende endast till synes är motsägelsefull. En persons attityd, menar de, har en genomgående stark relation till hans/hennes beteende när den är RIKTAD MOT SAMMA M¥L och när den INVOLVERAR SAMMA HANDLING. Ajzen och Fishbein har observerat att svaga och inkonsistenta samband mellan attityd och beteende föreligger när en eller båda av dessa villkor inte uppfylls. Enligt dessa forskare kan man förutsäga beteende utifrån attityder när lämpliga mått vidtas och när det finns överensstämmelse i termer av mål och sammanhang.