sou · GMB3152 · 1999-01-01 00:00:00 — har beviljat bygglov först efter utökad lovprövning med ett bredare samråd. tar upp frågan om vilken omfattning sakägarkretsen skall ha. De- taljplanekrav åberopas generellt för mer än ett vindkraftverk av följande skäl: 1) genomfö- randefrågorna klargörs allsidigt 2) byggrätt och utbyggnadstakt säkerställs och underlättas 3) godtagbar demokratisk beslutsprocess med avvägningar av olika intressen och 4) bättre Enkätsvar från centrala myndigheter m.fl. styrning av estetiska aspekter på placering, utformning m.m. Kommunens policy är att i första hand tillgodose sammanhängande utbyggnad i ett begränsat antal grupper, där en effektiv och samhällsnyttig industriell elproduktion kan ske. Stor restriktivitet bör gälla för etablering av enskilda verk mellan grupperna. menar vidare att ar- betet med riksintresseområden för vindkraft också bör innefatta havet. anser att det är av största vikt att medborgarna får vara med från början när en etablering av vindkraftverk ska ske. Om medborgarna bereds en delak- tighet i samrådsprocessen kan sena protestaktioner i stället omvandlas till ett berikande inslag i planeringen. Erfarenheterna av genomförda etableringar av olika storlekar och omfattning har erhållit klagomål främst om den till synes planlösa utbyggnaden på på . Klagomålen gäller vidare risker för haveri eller isnedfall och sker ibland på grund av personliga skäl men utifrån allmänna intressen, samt troligtvis beroende av personens grundläggande inställning till vindkraft och attityder till omställning av ener- gisystemet. konstaterar att i och med att vindkraftverken blir allt högre, ställs allt högre krav på planering och avvägning, då i vissa landskapstyper också en liten höj- ning av höjden på verken ger en stor påverkan, t. ex på . Grupplokaliseringar är lät- tare att acceptera i områden som redan är påverkade av olika verksamheter t.ex. industri- landskap. Stadens silhuett är en annan viktig hänsynsfaktor att bevaka. Småskaliga od- lingslandskap är i regel känsliga för höga vindkraftverk och grupplokaliseringar. KVF/SVEL/SVIF menar att vindkraftsprojektörerna ej är övertygade om att vindkraftverk stör/kommer att störa försvarets anläggningar i den omfattning som befaras. SVIF:s repre- sentant i försvarets utredning, , bedömer att restriktionerna kommer att bli mindre . Det kan heller inte uteslutas att det går att tillåta vindkraftverk inom av försva- ret förbjudna områden om detta föregås av en mycket noggrann utredning som tar hänsyn till topografin och även möjliggör att projektörerna kan modifiera projekten. Vidare visar erfarenheterna att lokal förankring och information är av stor betydelse för acceptansen hos de närboende. Djur och växter påverkas inte alls eller möjligen i ringa omfattning, friluftslivet kan ofta öka efter en utbyggnad tack vare förbättrad tillgänglighet. redovisar att i undersökningar vid Nogersund har fisk visat undflyendereak- tion för infraljud som alstras av vindkraftverken. Detta kan medföra att framför allt fisket efter vandringsål med fasta bottengarn kan påverkas, genom att ålen till följd av infraljuden avviker från sin normala kurs. redovisar att det finns en ökad efterfrågan på relevanta underlag för uppföljning av produktionen vid vindkraftverken, t.ex. bearbetad vindstatistik. Försvarsmakten redovisar att återrapporteringen av var vindkraftverk har byggts inte fun- gerar tillfredsställande. Detta kan leda till onödiga avslag på vindkraftsetableringar, då försvaret tvingas grunda sina beslut på uppgifter om tillståndsgivna verk och inte på fak- tiskt uppförda, vilket alltså kan ge en vilseledande bild av förväntat intrång i för försvaret känsliga områden. menar att produktionsbortfallet på jordbruksmark är obetydligt, men i enskilda fall kan vindkraftverk hindra brukandet. Ur flora- och faunasynpunkt är etable- ringar i regel inget problem, men man bör ta särskild hänsyn vid markbearbetning. 78 Bilaga 3 Enkätsvar från centrala myndigheter m.fl. avser att följa upp påverkan på renar vid de tilltänkta försöksanläggningarna vid Långå- vålen, . Sannolikt störs dock inte renar i någon större utsträckning av ett enstaka vindkraftverk. Många vindkraftverk inom ett begränsat område kan dock befaras väsentligt minska ett områdes attraktivitet för renar. De mänskliga aktiviteterna (t. ex. kring tillfarts- vägar) kan tänkas få större betydelse är verket som sådant. redovisar konstaterade störningar på TV-mottagning i ett par fall i .. Metallblad men även plastblad orsakar mest störning på mottagningen. Möjliga lösningar på problemen är 1) att rikta mottagarantennerna till alternativ TV-sändare 2) att etablera gemensam mottagningsantenn för drabbade hushåll och 3) att etablera en mindre sändar- station för drabbade hushåll. påpekar att en uppföljning bör göras av föreskriven kon- sekvensutredning om etableringen vid Rodovålen och den tänkta etableringen vid Långå- vålen i . menar att lokal och tidig förankring av planerade etableringar är av stor betydelse för acceptansen hos närboende. menar att då vindkraften etablerats utan detaljplaner eller fördjupning av översiktsplanen blir det svårt att påverka den totala strukturen i etablering- arna, t. ex i syfte att nå maximalt utnyttjande av vindenergin. har erfarenheter av störningar på TV-mottagare. Behov av bestämmelser och/eller riktlinjer för vindkraftsetableringar av olika storlek och omfattning menar att man bör överväga om de riskavstånd som anges i de allmänna råden bör ses över. Har de haft en alltför återhållande effekt på etableringen i t. ex hamn- och industriområden? Hur möts i detta sammanhang de frågeställningar som uppkommer kring att vindkraftverken blir allt tystare och större? menar vidare att erfarenheter nu har skapats kring skuggfrågor, vilket bör resultera i överväganden om rekommendationer för gränser vad den enskilde måste kunna tåla. Med hänsyn till vad som också anges under fråga 5. diskuteras nu en revidering/komplettering av de allmänna råden. menar att verkets allmänna råd för externt industribuller tycks vara till- fyllest för att sätta avstånd mellan vindkraftverk och bostäder. I industriområden, där bul- lerriktlinjer inte blir styrande, gäller ett säkerhetsavstånd (3x turbindiametern + navhöj- den). Tveksamhet kan finnas i kommunerna om vad som gäller vid t.ex. vägar och järnvä- gar. De visuella frågorna är svårare att hantera med riktlinjer, bl.a. p.g.a. att påverkan varierar från landskap till landskap, men någon form av visuell buffertzon bör kunna övervägas. Riktlinjer behövs också för skugg- och reflexeffekter. menar vidare att varje kommun bör avsätta områden i tre klasser; ute- slutna områden, möjliga områden och lämpliga områden. Vid avvägningar av motstående intressen bör konsekvenser av annan elproduktion, t. ex. förbränning av fossila bränslen, jämföras med vindkraftsutbyggnad. bedömer behovet av riktlinjer och bestämmelser för vindkraft som stort. Det bör t. ex finnas riktlinjer som pekar ut områden som bör hållas fria från etable- ring av vindkraftverk. De allmänna råden bör ses över, bl. a. för att lyfta kulturmiljöfrå- gan, men också för att integrera havs- och fjällfrågor. Enkätsvar från centrala myndigheter m.fl. bedömer att bestämmelser och riktlinjer angående ljud, reflexer och liknande effekter behövs. KVF/SVEL/SVIF menar att generella objektiva kriterier för vindkraftverkens påverkan på landskapet måste tas fram och användas vid prövningen av ansökningar om tillstånd. Sä- kerhetsavstånd är bara relevant då det finns risk för isbildning. Ljud bör beräknas för varje projekt. En huvudregel bör vara att all vindkraftsproduktion skall klassas som småskalig, om det måste finnas en gräns kan den höjas till 5 MW. Detta bör även vara den övre gränsen för prövning enligt ML, kommande MB. riktlinjer för indust- riellt buller kan tillämpas i fortsättningen om den kompletteras med anvisningar om hur hänsyn skall tas till bakgrundsljud. En gränsvärde för skuggtid bör fastställas. En kombi- nation av skuggor och ljud bör användas för att beräkna erforderligt skyddsavstånd i varje enskilt projekt. menar att ytterligare bestämmelser och riktlinjer som reglerar säkerhetsav- stånd (angivet som icke tillräckligt i remissvar över Lillgrund) bör tas fram för etablering till havs. Försvarsmakten redovisar att den forskning (Sg Vind) som syftar till att revidera försva- rets riktlinjer kan förväntas presenteras /. Hinderfria ytor runt militära flyg- platser överensstämmer i stort med ytorna kring civila flygplatser. Dessutom finns säker- hetsytor i inflygningsriktningarna som sträcker sig ut från sättpunkten. Inom dessa ytor kan tillstånd för vindkraftsetablering komma att avslås p.g.a. flygsäkerhetsskäl. kan Försvarsmakten presentera ett kartmaterial med ovan nämnda ytor. hänvisar till gällande Bestämmelser för Civil Luftfart (BCL) där hinderfri- hetskrav anges; t.ex erfordras normalt vid flygplatser hinderfrihet i längdled och på tvärs banans längdled. Vad gäller Skyddsavstånd för luftfartsradiosystem mot aktiva och passiva störningar från anläggningar för elektrisk kraftöverföring och tågdrift måste dessa anpassas efter varje enskild vindkraftsetablering, då den lokala terrängen är avgörande för påverkan på dessa system. menar att de allmänna råden inte ger tillräckligt underlag för att behandla land- skapsbildsfrågor, t. ex. hur vindkraftverken påverkar uppmärksamheten hos trafikanter, trafikantupplevelser och vägmiljöns värden. Dessa frågor bör ges större uppmärksamhet vid framtagandet av kriterier för lokalisering av vindkraftverk. Kammarkollegiet anser att behovet av riktlinjer (nyckeltal) är stort i en mängd avseenden, bl.a. vad gäller ekonomiska bedömningar. menar att det är önskvärt att kommunerna vid revideringen av översikts- planerna tar upp riktlinjer och bestämmelser för vindkraft. Elforsk framför att det generellt är önskvärt med tydliga bestämmelser och riktlinjer för vindkraft. föreslår följande riktlinje för etablering av vindkraftverk med hänsyn till stör- ningsrisk för analog TV: vindkraftverk bör placeras så att bostäder ej hamnar inom en tre- sektor bakom vindkraftverket sett från aktuell TV-sändare. Sektorns vinkel bör vara . Beträffande radiolänkförbindelse föreslås följande riktlinje: vindkraft- verk skall placeras så att verkets synlighet från en radiolänkantenn minimeras, samt att vindkraftverk skall placeras så att störande reflektioner minimeras. Detta måste avgöras från fall till fall. 80 Bilaga 3 Enkätsvar från centrala myndigheter m.fl. LRF menar att grupplokaliseringar ur miljösynpunkt är att föredra framför många utsprid- da verk. Vindkraftverk högre än 60 m utgör ett landskapsbildsproblem, varför mindre verk förordas, vilka ändå anses ge god återbäring.. menar att det är väsentligt att etablering av vindkraftverk föregås av tidig kontakt med berörd sameby. anser att vindkraftverk ej skall uppföras i havet på grund av förväntade allvarliga negativa konsekvenser för yrkesfisket, främst det småskaliga fis- ket. anser att hänsyn bör tas till flyttstråk för fåglar, inte minst ledlinjer längs kusten, där kollisionrisk föreligger särskilt vid dåligt väder och natte- tid. När det gäller etablering i värdefulla fågelmiljöer bör särskilt stränder och strandängar beaktas. Internationellt värdefulla strandängar på , , i och m. fl. platser är oacceptabla för lokalisering av vindkraft. Grundområden till havs utgör också potentiella konfliktområden. anser att det vid byggandet av vindkraftverk är synnerligen viktigt med en väl tilltagen frizon mot nationalparkerna. menar att gränsen för småskalig elproduktion bör ändras till 3-5 MW, så att inte produktionen p.g.a. denna gräns minskas i onödan (stryps verk till 1,5 MW fast de är byggda för större effekt). Industribullernormen är bra och bör tillämpas på ett exakt och systematiskt sätt. Generella riktvärden för fasta avstånd mellan bebyggelse och vindkraftverk är inte användbart, då varje etableringstyp/-plats måste bedömas för sig. En skuggbildningsnorm måste utformas och bygga på antal skuggtimmar/år. Något gene- rellt riskavstånd bör inte införas utan bör avgöras från fall till fall, utifrån olika typer av närliggande verksamheter samt klimattyper. Möjligheten att använda tidsbegränsade bygglov kan vara ett alternativ vid etablering, tillsammans med garantier om bortforsling och återställning av mark. anför att med hänsyn till de samlade effekterna av buller, skuggeffekter och iskast kan övervägas ett minimiavstånd till bostäder . Små vindkraftverk (< 500 kW) borde ur energihushållningssynpunkt inte få etableras på platser där större verk kan få etableras. Av hänsyn till landskapsbilden bör tornstorleken följa storleken på rotordiame- tern, så att mesta möjlig effekt tas ut vid en given tornhöjd. Vindkraftverken bör ur land- skapsbildssynpunkt placeras i grupper, vilket också ger störst energiutbyte. Nordanvind vindkraft menar att säkerhetsavståndet till vindkraftverk, oavsett storlek, bör vara 100 m. Som skyddsavstånd till bostäder bör i regel ett avstånd gälla. efterlyser en buffertzon mellan närboende/allmänhet och vindkraftverk, som utgår från olika påverkansaspekter och som klarar förändringar i etableringarna kommun menar att säkerhetsavstånden behöver motiveras bättre för att de inte skall uppfattas som alltför godtyckliga (jmf. andra verksamheter som bedrivs nära människor). menar att det behövs mer enhetliga riktlinjer och en bättre strukturering av myndighetshanteringen. Vad gäller riktlinjer för säkerhetsavstånd menar kommunen att och har olika tolkningar. Bättre bedömningsunderlag erfordras också för skuggbildning och reflexer. ifrågasätter de till synes stora skyddsavstånden mot vägar som Väg- verket hävdar. Om vindkraftverk placeras närmare en väg skyms i regel horisontlinjen mindre för vägtrafikanterna. Enkätsvar från centrala myndigheter m.fl. Synpunkter på utbyggnads- och ersättningsfrågor vad gäller lokala och lokala elnät betonar hänsynstagandet till kulturvärdena i landskapet vid kabel- dragningar m.m. samt att befintliga ledningsstråk i möjligaste mån utnyttjas. menar att en finansieringsmodell måste tillskapas som in- nebär att nätägarna kan få bidrag för kostnaderna för nätförstärkningar. De höga anslut- ningsavgifterna bl.a. på ger negativa effekter på möjligheten att bygga ut vind- kraften i de mest vindrika områdena i landet. menar att då nätägarna inte får ta ut fullt pris för nödvändig nätutbyggnad inkl. framtida underhåll, så finns en inbyggd konflikt mellan nätägaren och vindkraftse- tableraren. Kostnaderna läggs också på elkonsumenterna i resp. kommun. Eldistributörerna bör inte heller få betala mer för vindkraftsel än för annan el. Nordanvind vindkraft menar att kostnader för nätförstärkningar bör bekostas av staten till och resterande av nätbolaget, särskilt vad gäller gruppetableringar. ersättning bör utgå till projekt som vid ansökan kan visa på lönsamhet. Nordanvind vindkraft menar att stödet till vindkraften bör jämföras med vad som gällde när näten byggdes ut för vat- tenkraften, då stora ersättningsbelopp betalades ut. Industrikunskap i har erfarenheter av att anslutningsavgiften för ett litet vindkraftverk är orimligt hög () och menar att avgiften bör anpassas efter verkets storlek. menar att anslutningsavgiften till elnätet har en klart återhållande effekt på vindkraftsetableringar. KVF/SVEL/SVIF menar att det finns behov av en mall för normalkontrakt mellan vind- kraftsägare, nätägare och leveranskoncession är, samt en mall för administrativa rutiner för föreningar som äger vindkraftverk och med andelsägare inom och utom leveranskonces- sionsområdet. Om det sker en stor utbyggnad av vindkraften kan det orsaka nätägarna kostnader, som de måste ta ut av vindenergiproducenter eller av sina kunder. Detta kom- mer att stoppa upp fortsatt större vindkraftsutbyggnad beroende på att antingen blir kost- naden för att producera vindelenergin alltför hög eller blir nätkostnaden för kunderna så hög att de blir negativa till en fortsatt utbyggnad av vindkraften. Det är rimligt att nätförstärkningskostnaderna fördelas lika på alla elnätskunder i landet. Det behövs vidare enhetliga regler för hur anslutningskostnader skall beräknas. Frågan om koncession och anslutning av kraftledning från vindkraftverk till havs bör utredas. Det finns ett behov av att ändra ellagens bestämmelser så att det blir tillåtet för flera grannar att bygga ett gemensamt verk och ansluta det till respektive fastighet. Det finns också ett behov av enhetliga regler för ersättning av elenergi och mätningskostnader för gårdsverk. Frågor för vilka det krävs bättre underlag/kunskaper för planering och tillståndsprövning, bl. a. behovet av nationella överblickar för fjäll- och havsområden menar att de ökade anspråken på vindkraftsutbyggnad i havet och fjällen innebär att en översyn av dessa områden måste genomföras och riktlinjer tas fram för hur vind- kraften kan hanteras. bör därför ges ett tilläggsdirektiv att också studera lämpliga områden till havs för vindkraftsetableringar. 82 Bilaga 3 Enkätsvar från centrala myndigheter m.fl. menar att behovet av bullerfria reservat i fjäll och skärgård, samt reservat är viktigt att bevaka. Andra frågor som bör bevakas är fisket och stora obetydligt påverkade områden enligt 2 kap. 2 § NRL. Det behövs vidare jämförande forskning vad gäller främst effekter på fåglar. anser att riktlinjer för den havs- och fjällbaserade vindkraften bör utvecklas. För den havsbaserade vindkraften anser ämbetet att kunskapsunderlaget vad gäller marinarkeologi bör lyftas fram i planeringsprocessen. Det är även viktigt att beakta hur den havsbaserade vindkraften kan påverka kulturmiljövärden på land. För fjällen finns ett särskilt behov av att öka kunskaperna kring den samiska näringen och dennas kultur- lämningar. bedömer att det krävs ytterligare kunskaper och underlag avseende fjäll- och havsbasering av vindkraft. Myndigheten menar vidare att det bör övervägas att vindkartering bör utökas med nya områden. KVF/SVEL/SVIF menar att en vindkartering av bör göras för de delar till lands som ännu ej karterats och till havs. Det behövs generellt bättre underlag för etablering i kom- plex fjällterräng. menar att utredning och testförsök bör göras för att utröna vindkraftverkens påverkan på radio- och radarsändning. Verket hänvisar till sitt remissvar angående ansö- kan på Lillgrund där det anges att verket är berett att medverka till att hitta ett lämpligare område - dvs. det finns ett behov av bättre överblick för havslokaliseringar. menar att det är olämpligt att varje vindkraftsetablering till havs prövas iso- lerat och att det därför är angeläget att en övergripande planering och styrning bör komma till stånd, så att olägenheterna för fisket så långt möjligt kan reduceras. menar att den översiktliga vindenergikarteringen ofta måste kompletteras med lokala beräkningar för det exakta läget för vindkraftverket, varvid hänsyn kan tas till de effekter den lokala terrängen har på vindförhållandena. För gruppstationer bör alltid en detaljerad simulering av vindförhållandena med och utan vindkraftverk göras för den aktuella platsen. Försvarsmakten efterlyser en samlad nationell överblick beträffande stora havsetablerade vindkraftsparker. Möjligheterna att upprätthålla sjöräddningsberedskap begränsas mycket inom sådana områden. Försvarsmakten redovisar också ett behov av bättre kunskap om de militära systemens störningskänslighet. Detta planeras tas fram inom ramen för Sg Vind forskningsprojekt. nämner frågan om att sjö- och flygräddning i hårt väder kan påverkas ne- gativt genom ansamling av många vindkraftverk i en till arean stor anläggning. SGU påpekar att det saknas en fullständig redovisning av vattendjupsförhållanden inom aktuella områden för vindkraftsetablering och en allmänt tillgänglig redovisning över havs- bottnens uppbyggnad, sammansättning och dynamik. , anser att för att underlätta tillståndsgivningen av vindkraftverk till havs vore någon form av översiktlig fysisk planering värdefull. betonar vikten av att bättre kunskap tas fram beträffande vind- kraftverkens effekter på djurlivet, t. ex. effekter på sälkolonier och flyttfågel vid havseta- blering. menar att i fjäll- respektive kust- och skärgårdsmiljöer samt i kul- turmiljöer av riksintresse bör lämpliga lokaliseringar utredas. redovisar att det saknas underlag vad gäller fornlämningar i fjällen, vilket är viktigt att ta hänsyn till vid vindkraftslokaliseringar. Enkätsvar från centrala myndigheter m.fl. Elforsk anser det önskvärt att kartunderlag tas fram som anger områden till vilka vind- kraftverk av miljöskäl ej bör lokaliseras, samt områden som kräver särskild miljöhänsyn. Det är också väsentligt att vindkartor färdigställs för hela riket och integreras med restriktionsområden i ett GIS. LRF tar upp behovet av kunskaper för att kunna ta fram gemensamma riktlinjer för Vä- nerområdet, som också ställer frågan om upplevelsen av landskapet är en vanesak (jmf. anser att nu inneliggande ansökningar om tillstånd till upp- förande av vindkraftverk i havet ej skall behandlas innan har slut- förts. anser att påverkan på bottenområden till havs bör under- sökas. En övergripande regional och nationell planering för vindkraftens utbyggnad är nödvändig för att förhindra omfattande diskussioner i allt för många enstaka ärenden. menar att för fjäll, slätter, alvar och havsområden behövs planering och riktlinjer från statliga och regionala organ. Nordanvind vindkraft menar att det behövs mätdata om medelvindar i fjällen och för , samt att bidrag bör ges för referensverk som är bättre för utvärdering än enbart vindmätare. anser att det behövs en nationell redovisning av förutsättningarna för vindkraft till havs. kommun menar att det är angeläget att nationellt se över vilka havsområden som bör skyddas från etablering av bl. a. vindkraftverk. menar att ansvarsförhållanden och tekniska lösningar vad gäller stör- ningar på TV-mottagare. efterlyser bedömningsunderlag vad gäller landskapsbildsfrågor. efterlyser bättre kunskaper om bullerberäkningars tillförlitlighet (särskilt samverkande bullerkällor), påverkan på landskapsbilden och beräk- ning/bedömning av vindens energiinnehåll med hänsyn till landskapets topografi och vege- tation. menar att det finns ett behov av att från centralt håll sammanställa kunskapsunderlag för planeringen (nationell överblick) såsom bl. a. tillståndsprövningar, juridik, miljöfrågor, landskapsbildsfrågor och diverse tekniska frågor. Underlag för policy för gårdsverk behövs också menar kommunen. Uppgifter om underlag av intresse vid överväganden om lokalisering av vindkraft Försvarsmakten hänvisar till slutrapport från pågående studier avseende vindkraftverkens störning på radar och radiolänk, som förväntas presenteras /. Beträffande signalspaning kommer rapport . KVF/SVEL/SVIF redovisar att för en tänkt etablering () utreds hur EU:s direktiv om fågelskyddsområde skall tolkas. 84 Bilaga 3 Enkätsvar från centrala myndigheter m.fl. Uppgifter om institutioner el. dyl. där forskning eller utvecklingsarbete pågår kring vindkraft bedriver utvecklingsarbete för bättre beräkningsmetoder för vindenergi vid t. ex. komplex terräng. Försvarsmakten hänvisar till FoU hos FMV, FOA, FRA och . redovisar ett Interreg. 2c Nordsjösamarbete, där vindkraftsutbygg- nad i kustområden kommer att behandlas. KVF/SVEL/SVIF anför att forskningsarbetet kring vindkraftverks individuella påverkan på elnät, som bedrivs av , , är mycket angeläget. Meteorologisk vind- kraftsforskning bedrivs vid , (). Vid KTH bedrivs forskning kring samspelet mellan elsystemet och vindkraften. har ett utvecklingsprogram där elsystemfrågor, off-shore frågor, vindkraft i arktiskt klimat m.m. behandlas. bedriver utvecklingsarbete inom bl.a. området beräkningshjälpmedel för vindenergimodellering i olika slags terräng samt metoder för visualisering av vindkraftsprojekt. KVF/SVEL/SVIF understryker vikten av att långsiktiga villkor etableras för vindkraftens utveckling.