sou · GMB325d2 · 1999-01-01 00:00:00 — AMS uppföljning av mål 3 visar bland annat att till december har sammanlagt 1 032 projekt registrerats. Av dessa hade 888 haft sammanlagt 82 144 deltagare. Mer än hälften av samtliga deltagare återfinns i de projekt som i för sta hand är inrikta- de mot långtidsarbetslösa. Ungdomspr ojekten engagerar av samtliga deltagare medan de båda andra målgrupperna, arbetshandikappade och invandrare står för en liten del a v antalet deltagare. Gruppen arbetshandikappade utgör 5 pr ocent av samtliga och invandrargruppen utgör endast 3 pr ocent. Dessa siffrorna måste tas med en betydande reservation eftersom projektdeltagarna bara kan klassificeras efter en enda målgrupp. Exempelvis är av alla deltagare utländska medborgare enligt AMS register. En tredjedel av deltagarna deltar i kompetensutvecklande projekt. Datorteksanknutna projekt samlar nära hälften av alla deltagare och vägledningsprojekt . Projekt inriktade på start av nya för etag samlar av samtliga. Det sker dock en ökning av antalet starta-eget-projekt. Vidare kan konstateras att pro- jekt inriktade mot målgruppen invandrare har haft en kraftig ökning AMS senaste uppföljning , ISEK 1997:1 visar att var femte del- tagare av de 55 729 personer som avslutat sina projekt för e 1 augus- ti 1997 har fått ett arbete. En högst ang elägen fråga i sammanhanget är hur mång a av de 1 032 Mål 3-projekten som har någon koppling till de frågeställ- ningar som behandlar. Med reservation för br is- ter i materialet kan vi dock utläsa att 312 projekt genomför s i de tre storstadsregionerna. Av dessa är 107 för lagda till , 121 till borgsregionen och 87 projekt till . Av någon anledning är något underrepresenterat, liksom att storstadsregionerna totalt sett har färre projekt än vad som motsva- rar deras storlek. Det är svår t att finna ett stör re antal projekt med en mera utprä- glad koppling till den problembild som finns i utsatta stadsdelar har. 148 Arbetsmarknads- och utbildningspolitik Åter igen med reservation för br ist på exakthet har vi funnit att 22 projekt i , 15 projekt i borgsregionen och 8 pro- jekt i Malmör egionen för efaller ha en rimlig anknytning till stor- stadsproblematik. Vad kännetecknar då dessa projekt? I ett flertal fall är inriktningen kompetenshöjande åtgär der. Också starta eget-pro- jekt för ekommer i denna kategori. Både offentliga och privata aktö - rer är engagerade i dessa projekt.34 Staten arbetar aktivt med att underlätta möjligheter na för för etagare att skaffa riskskapitalför sörjning . Det sker bland annat via länssty- relserna, och . bildade staten i samverkan med vissa näringslivsorga- nisationer ett centralt aktiebolag etagspartner . ersatte de dåvarande Utvecklingsfonderna. etagspartner har till uppgift att dels allmänt verka för för etagsutveckling, dels äga aktier i de regionala bolagen samt samordna och ansvara för medel - tilldelning till bolagen. Verksamheten med rådgivning och finansiering organiseras i form av 22 regionala aktiebolag. Moderbolaget äger huvuddelen av akti- erna i de regionala bolagen och utser majoriteten av bolagens styrel- ser. Övr iga ägare i de regionala bolagen utgör s av landsting och de kommuner som står utanför landsting en. Styrelserna är sammansat- ta av regionalt för ankrade för etagare och politiker med erfarenhet av näringslivsfrågor. Resurskrävande insatser, som för etagsutveckling, finansiering och finansieringsrådgivning, skall enligt regeringen, inriktas på för etag med lönsamhets- oc h tillväxtpotential. Nöd vändiga prioriteringar med hänsyn till den regionala näringsstrukturen får gör as av varje regionalt organ.35 Flertalet regionala bolag utför dessutom uppdr ag för exempelvis olika länsmyndigheter och kommuner. En begränsad del av intäkter- na kommer från konsultuppdrag till för etag och deltagaravgifter från utbildningsverksamhet. 34Exempel på kompetenshöjande pr ojekt är bl.a. kvinnoprojektet i , Utbildning till säljare i , Arbetscentret Kompassen i och Kooperativt resurscentrum i . Kompetenshöjning för in vandrare i borg som anordnas av TCO och ett flertal invandrarprojekt anordnade av bland annat oc h . I finns Mångkulturellt entreprenör skap, anordnat av och inriktat på för säljning på östeur opeiska marknader. I återfinns Starta eget för invandrare och Marknadsplats . 35Proposition 1993/94:40 Småför etagsutveckling, sid 15. SOU 1998:25 Arbetsmarknads- och utbildningspolitik 149 Regionalt bör vidare prioritera nyför etagande och strate- giska rådgivningsinsatser som främjar internationalisering och kon- taktskapande. Äv en annan verksamhet av strategisk betydelse bör genomför as, exempelvis tekniknivåhöjande v erksamhet och delvis en ny form av tjänster, finansrådgivning och finansmäkleri.36 Målgruppen är för etag med mindre än 200 anställda oc h då främst för etag med mindre än 50 anställda. ALMI:s nyutlåning sker antingen via nyför etagarlån eller för eta- garlån till kvinnor. Nyför etagarlån ges till nystartade för etag där står för maximalt 30 pr ocent av kapitalbehovet. För etagarens insats är . Övr ig finansiering utgör s som regel av bank- lån. Nyför etagarlån ges från till högst o- nor. De för sta åren är ränte- oc h amorteringsfria. Lån till kvinnliga för etagare ges till för etag som ägs av en eller flera kvinnor. står för upp till hälften a v lånebehovet, dock högst . Resten täcks genom eget kapital eller banklån. Detta lån är oc kså ränte- och amorteringsfritt de för sta åren. Kooperativ i utsatta stadsdelar anser att den kooperativa verksamhetsformen är lämplig för g emensam verksamhet, men att använda den kooperati- va för etagsformen vid produktionsverksamhet är dock för knippat med en hel del svårigheter. Därför kan det f innas anledning att för - lägga sådan verksamhet i andra för etagsformer, t.ex. i enskild firma eller aktiebolag. Vilka möjligheter har då k ooperativ att utvecklas i de utsatta stadsdelarna? För a tt kunna besvara denna fråga gav () i uppdrag att kartlägga för ekomsten av kooperativ verksamhet i de utsatta områ- dena och för eslå hur nya kooperativ kan starta. Detta uppdrag kom sedermera att presenteras i underlagsrapporten möjlig - heter i storstadsområden (SOU 1996:54) KOOPI konstaterade i rapporten att brukarkooperativ – mestadels föräldr akooperativa daghem – är betydligt vanligare i medelklas- sområden än i de utsa tta bostadsområdena, medan personalkoopera- tiv i stör re utsträckning för ekommer även i de . Sju kooperativ beskrivs grundligt i rapporten med historik, verk- samhet, villkor och framtidsutsikter. Ett tjugotal projekt som kan leda till att nya kooperativ bildas eller att befintliga kooperativs verk- 36 Som ovan, sid 28 150 Arbetsmarknads- och utbildningspolitik SOU 1998:25 samheter utvecklas, beskrivs i rapporten. Mestadels är det arbets- marknadsprojekt med statliga bidrag, men med mycket varierande intressenter, initiativtagare och målsättningar. Flera syftar till att ge deltagarna kompetens att genomför a sina idéer i en form som de fin- ner lämplig, men bygger på arbetsformer med demokratiskt besluts- fatttande som kan utvecklas till kooperativ. Ett av dessa projekt går ut på a tt ungdomar med en socialt trass- lig bakgrund ska bygga sina egna bostäder och kunna få utbildning till byggnadsarbetare. Härigenom kan också en grund för en tryggare tillvaro och en ljusare framtid läggas. Ungdomarna ska för eslås att tillsammans bilda ett kooperativ för a tt organisera bygg- arbetet och teckna avtal med byggherren. Bland de generella erfarenheter som rapporten framhåller är a tt bostadsför etagen i de utsatta bostadsområdena har en helt avgör an- de betydelse för a tt den kooperativa verksamheten blir framgångs- rik. Fastighetsbolagens stöd g rundas på insikten att kooperativets verksamhet kan ge både sociala och ekonomiska vinster för bostads - området, såsom minskad omflyttning, bättre social kontroll och minskad skadegör else. Ett mycket framgångsrikt exempel på detta är det tidigare beskrivna bostadsområdet i borg. Det stör sta hindret för en vidar eutveckling av kooperationen är enligt KOOPI de bristande kunskaperna och kännedomen om den kooperativa för etagsformen. Detta hinder elimineras bäst genom utbildning och information av både blivande kooperatör er och alla olika samhällsaktör er som kommer i kontakt med dessa. Det hand- lar också om att sprida kooperativa exempel och modeller som för e- bilder och möjlig a lösning ar. Erfarenheterna visar att följande punkter är viktig a för a tt åstad- komma en god jordmån för k ooperativ utveckling: Nya affärs- och verksamhetsidéer. Nya former för samverkan mellan offentlig verksamhet, koopera- tiv och för eningar. Nya former för finansiering som till exempel nätverksbanker och för etagande. Som vi tidigare nämnde så är k ontant-linjen på reträtt i . Detta märks särskilt påtagligt när det gäller de förändr ingar av vill- koren för socialbidr ag som flera länder har inför t. Flera länder har inför t krav på arbete för socialbidr agstagare. SOU 1998:25 Arbetsmarknads- och utbildningspolitik 151 inför de krav på motprestation för socialbidr agtagare . Personer beviljas det sedvanliga socialbidraget i högst tr e månader. Därefter måste personen anta ett erbjudande om arbete eller utbildning. visar erfarenheterna att drygt hälften av personerna under som deltagit i åtgär der eller utbildning är i reguljärt arbete eller utbildning. Ungdomar som varit i åtgär d inom den privata sektorn har generellt haft bättre utsikter att skaffa sig ett reguljärt arbete.37 har inför t motprestationskrav för ungdomar som har upp - burit socialbidrag mer än 6 månader. Ungdomarna arbetar och får en ersättning som motsvarar av minimi- lönen för ungdomar . Den som tackar nej till erbjudandet för lorar rät- ten till socialbidrag . Mellan av ungdomarna skaffar sig ett reguljärt arbete eller påbörjar en utbild - ning efter åtgär den. Emellertid har det visat sig att av deltagarna avviker från åtgär derna och för lorar därmed rätten till ersättning. Inget tyder på att dessa ungdomar ersätter åtgär den med ett arbete inom den reguljära arbetsmarknaden, snarare tenderar de att marginaliseras än mer. Äv en i har inför ts krav på motprestation för socialbi - dragstagare. Ungdomar arbetar för en er sättning som motsvarar av landets minimilön. Arbetsåtgär derna får endast ske inom den offentliga sektorn och i frivillighetsorgani- sationer. Man är också angelägen om att åtgär derna ska upplevas som meningsfulla och inte ska åstadkomma undanträngningseffek- ter. Utvärderingar visar att deltagarna ofta upplever åtgär derna som meningsfulla, men nästan ingenting tyder på att deras utsikter att skaffa ett reguljärt arbete förbättr as via åtgär derna. Initiativet Emploi de ville, eller stadsjobb, iscensattes . Satsningen ingår i det nationella programmet för stor stadsutveck- ling. Målgruppen är arbetslösa ungdomar med socialbidr ag i städer- na. Målet är a tt 100 000 ungdomar ska delta i meningsfulla arbeten i utsatta stadsdelar. Åtgär derna ska vara långvariga, med kontrakt . Staten bidrar med drygt halva lönen under de för sta fem åren. Som ett ytterligare incitament till att anställa dessa ungdo- mar slipper för etagen betala arbetsgivaravgifter . 37 Lödelmel, , Pisken i arbeidslinja, , 226, 1997. Se även På väg till job bet från . 152 Arbetsmarknads- och utbildningspolitik En utbildningspolitik för alla? Utbildningsväsendet har genomgått stora förändr ingar och det gäller och gymnasieskolan såväl som högskolan. Vi ska i detta avsnitt kort redogör a för dessa föränd - ringar. Vi börjar med den senaste utbildningspolitiska sa tsningen – . och livslångt lär ande inleddes och ska pågå i f em år. Regeringen har budgeterat för denna sa tsning fram till milleniumskiftet. Målsättning en med är fyr- faldig: för nyelse av arbetsmarknads- och utbildningspolitiken, rätt- visare för delning och ökad tillväxt. Målgruppen är i för sta hand vuxna arbetslösa som helt eller delvis saknar 3-årig gymnasiekompetens. Härigenom kan en avlastning från arbetsmarknadspolitiken ske som nya möjligheter öppnas till samverkan och samutnyttjande av resurser hos arbetsför - medlingen och kommunen. är också öppet för a tt anställda med kortare utbildning kan delta i satsningen. Utbild- ningsinsatserna bedöms oc kså förbättr a möjligheter na att skaffa sig ett arbete eller byta arbete, samt bidra till en kompetensförbättr ing av arbetskraften. ska också bidra till att utveckla och för nya vuxenutbildningen både till innehåll, pedaqgogik och till- gänglighet. Det är möjlight a tt kombinera studier i kärnämnen med yrkesinriktade studier. Det är även möjligt a tt läsa in ämnen på grundskolenivå i kombination med ämnen på g ymnasial nivå. Vid deltagandet i finns ett särskilt utbildningsbidrag som grundas på ersättning från a-kassan. Detta bidrag kan erhållas under ett läsår, därefter får den studerande söka andr a studiestöd t.ex. SVUX, SVUXA eller studiemedel. Genom att öka tillgång en på kva- lificerad arbetskraft för väntas dessutom den ekonomiska tillväxten öka. Landets samtliga kommuner deltar i och drygt 100 000 utbildningsplatser är för delade och totalfinansierade av regeringen. För delningen av det statliga stödet har dels skett propor- tionellt mot respektive kommuns andel av arbetslösa som saknar tr e- årig gymnasieutbildning, dels har hänsyn tagits till kvaliteten på den planerade verksamheten som kommunerna har presenterat i sina ansökning ar. Arbetsmarknads- och utbildningspolitik 153 Den frivilliga gymnasieskolan är i praktiken obligatorisk för alla elever som slutar . Gymnasieskolan har sexton nationella program som både är studieförber edande och yrkesförbe - redande. Alla program är treåriga. Inom de yrkesinriktade program- men är det tre kurser som är gemensamma för alla fjor ton program- men, nämligen för etagsekonomi, data och arbetsmiljö. Till detta kommer kärnämnena som alla måste läsa oa vsett programval. Kärn- ämnena är svenska, engelska, samhällskunskap, religionskunskap, naturkunskap, matematik, estetisk verksamhet, hälsa och idrott. Vid sidan av nationella program finns specialutformade program samt individuella program. Det individuella programmet kan ha olika längd och innehåll beroende på elevens behov. Här ges en kombination av yrkesutbildning på ett för etag och studier i kärnäm- nena. Praktik inom gymnasieskolan sker via systemet med arbets- platsför lagd utbildning (APU), som omfattar . Utveckling av en modern lärlingsutbildning Regeringen har uppmärksammat behovet av ett stör re inslag av prak- tik inom gymnasieskolan. Man har beslutat genomför a ett pilotpro- jekt där gymnasieskolan kompletteras med en ny modern lärlingsut- bildning. Avsikten är att skall vara gemensam utbildning för alla på programmet och därefter skall möjlighet g es att välja anting- en den traditionella vägen eller en arbetsplatsför lagd lärlingsutbild- ning varvad med studier i ett till . Lokala försök med lär lingsutbildning I för söksverksamheten med arbetsför medlingsnämnder har två kom- muner inför t arbetsplatsför lagd lärlingsutbildning med varierande omfattning: I har man en tvåår ig lärlingsutbildning. Det för sta året bekostas av arbetsför medlingsnämnden och deltagarnas ersättning motsvarar KAS-nivå. bekostas av arbetsgivaren. Kommunen administrerar utbetalningen av ersättningarna och för - säkringar till deltagarna i det kommunala ungdomsprojektet. Det är yrken där framför allt g ymnasieutbildning saknas, som är aktu- ella. Praktikplatserna i ungdomsprogrammet används som rekryte- ringsbas för arbetsg ivare och deltagare i projektet. Denna lärlings- utbildning möjlig gör en läng re sammanhållen introduktionspe- 154 Arbetsmarknads- och utbildningspolitik I avtalen med arbetsgivarna stipuleras att målet för lär lings- utbildningen är en fast anställning. I Söder tälje är lär lingsprogrammet ettårigt och är att betrakta som en arbetsmarknadsutbildning () och praktik (80 pro- cent). Lön utgår till delta garna med för den som är . får de som är . Ersättningsnivån är hög re än KAS- nivån, vilket har varit ett krav från de för etag som engagerats. Den hög re ersättningen, i form av ett för stärkt utbildningsbidrag, med- finansieras genom kommunens resurser för det kommunala ung- domsprogrammet. För etaget åtar sig att svara för utbildning , lära- re, handledare och utbildningsmaterial. För säkringen för delta gar- na har lösts g enom att man använder utbildningsbidrag som för - sörjning . Ett ytterligare exempel är det lär lingsprojekt som sker i samverkan mellan , , näringslivet i Stor- borg, och borgs kom- mun. Projektet omfattar 400 arbetslösa ungdomar i ålder n 20–. Samtliga har avslutad gymnasieutbildning, men har inte kunnat etablera sig på arbetsmarknaden. ingår som en del i det av regering och riksdag beslutade landshövding e- uppdraget, som syftar till samverkan för a tt skapa tillväxt. Projektet påbörjades , med 200 ungdomar. Av dessa har under de tre för sta månaderna 32 st erbjudits fast anställ- ning av det för etag de arbetat som lärling på. Följande kvalificerade yrkesinriktade utbildningar är exempel på vad som ges . Dessa kräver heltidsstudier: Yrkestekniska högsk oleutbildningar (YTH-utbildningar) drivs som för söksverksamhet vid vissa högskolor. Initiativet till dessa utbildningar har kommit från de fackliga organisationerna. Särskilda studieför måner utgår oc h riktas till yrkesverksamma som har två-år ig yrkesutbildning på gymnasienivå. Utbildningen leder till en yrkesteknisk högskoleexamen antingen inom industri- ell teknik eller byggnadsteknik. Denna utbildning är en för söksverk- samhet som startade och anordnas i nära samverkan med det lokala arbetslivet och olika utbildningsaktör er dvs. gymnasies- kolan, KOMVUX, högskolan och för etag. Arbetsmarknads- och utbildningspolitik 155 ter har stort inflytande över utbildningens inriktning och geogra- fiska för läggning och därför pr ioriteras yrkesområden där det finns efterfrågan på arbetskraft. En tredjedel av utbildningen är arbets- platsför lagd och finansieras därför a v för etagen. Utbildningen vänder sig både till elever som just avslutat gymnasieskolan och till redan yrkesverksamma som vill utveckla sin kompetens inom ett bestämt område . Utbildningen är studiemedelsberättig ad. alificerad yrkesutbildning beslutar om statsbi- drag eller särskilda medel efter ansökan från utbildningsanor dna- re. För tillträde till denna utbildning krävs a tt sökanden har full - följt ett na tionellt program i gymnasieskolan eller har motsvaran- de svensk eller utländsk utbildning eller har för värvat motsvaran- de kunskaper genom annan verksamhet. Insatser för hög re utbildning Basåret – ett steg in i högskolevärlden inrättades det så kallade basår et vid 26 universitet och högskolor. Syftet med basåret var att ge de studerande med allmän behör ighet de särskilda för kunskaper som krävs för en na turveten- skaplig/teknisk utbildning inom högskolan och därmed öka r ekryte- ringsbasen för sådana studier . Bakgrunden var en för väntad brist på naturvetenskapligt och tekniskt utbildade människor i samhället. Att bli antagen till en studieplats på ett basår inne bar att man var garanterad en plats på en efterföljande utbildning under för utsättning att man slutför de basåret. För a tt öka den r egionala spridningen beslutade regering och riks- dag att basårsstudier skall g es även av Komvux och av Statens skola för vuxna (SSV), i kommuner utan närhet till en högsk ola. Här ansvarar Komvux för anta gningsregler och innehåll i utbildningen. För delarna med att anordna basårsut- bildningen inom Komvux är bl.a. att utbildningen på så sätt kan spr i- das geografiskt. Bland annat bör basår et i hög re grad anpassas till de studerandes skiftande för utsättningar och tidigare utbildningar. Det finns ett antal viktiga skillnader mellan basåret inom Komvux och inom /högskolan enligt och Högskole- verket:38 38 och Högsk oleverkets rapport Och dessutom känner jag mig smartare nu än innan, nr 7 1996) 156 Arbetsmarknads- och utbildningspolitik SOU 1998:25 – Den som fullföljt basår et inom Komvux får ett stipendium på medan den som gått högsk olans basår garanteras en plats på högsk olan. –Basårsplatserna inom Komvux och omkring hälften av högsko- lornas basårsplatser har finansierats inom ramen för den sär skilda satsningen mot arbetslöshet. Detta har medför t att basårsplatserna inom Komvux vanligtvis har reserverats för arbetslösa. Detta gäller inte inom högskolan. –Universiteten och högskolorna kräver vanligtvis allmän högsk o- lebehör ighet och matematik för tillträde till basår et. För basår inom Komvux krävs inte alltid allmän högsk olebehör ighet och nivån på matematikför kunskaper varierar kraftigt. Under basåret kan den studerande beviljas studiemedel. Särskilt vuxenstudiestöd (SVUX) lämnas alltså inte . I stället gör s en avskriv- ning med hälften av det lån som avser basåret sedan högskoleutbild- ningen slutför ts. Detta överensstämmer i stort med vad som gäller för vuxenstuderande som uppburit studiemedel för g ymnasiala stu- dier och som bedrivit en tids studier i högskolan. inrättades den så kallade aspir antutbildningen. Denna utbildning är mer att likna vid ett förber edande år för ett yrkesverksamt liv för r edan högskoleutbildade. Ett antal universitet och högskolor har på för sök fått anor dna denna aspirantutbildning som i för sta hand skulle vända sig till arbetslösa in vandrare med aka- demisk utbildning. Syftet med utbildningen är att underlätta deras inträde på arbetsmar knaden som deras kompetens ska till- varatas. En viktig komponent i den för eslagna utbildningen är inslag av praktik i näringslivet eller i offentlig sektor. Detta för utsätter att respektive universitet och högskola har ett gott samarbete med de för etag som erbjuder praktikplatser. För när varande pågår en utvär - dering av denna utbildningsinsats. Folkhögskolan och studieförbunden är två viktiga utbildningsaktör er i de utsatta stadsdelarna. Genom statens allmänna stöd till f olkbild- ningen ingår det så kallade arbetslöshetsansla get (ALA). Folkhögskolorna och studieförbunden vänder sig därför med vissa utbildningar till deltagare med mycket skiftande bakgrund, men där de flesta är arbetslösa. De pr ioriterade grupperna är invandrare, kvinnor, lågutbildade och handikappade. En utvärdering har gjorts över hur studieförbund och folkhögsko- lor hanterar uppgiften att anordna utbildning för arbetslösa samt v ad Arbetsmarknads- och utbildningspolitik 157 insatserna ifråga betytt för dem som delta git samt för organisatio- nerna själva. I utvärderingen framkom att innehållet i utbildningarna har dominerats av basämnen, eftersatta grupper har prioriterats, arbetsformerna har haft en i högsta g rad flexibel karaktär, deltagar- nas kunskaper och formella kompetens har öka t liksom deras för - måga att påverka sin livssituation. Få av de som deltagit har visser- ligen fått ett arbete som ett resultat av sin utbildning, men många som var arbetslösa vid utbildning ens start har däremot gått vidare till andra studier.39 Folkbildningens insatser kan sägas ha påverkat de arbetslösa a tt överhuvud taget våga gå vidare till andra eller hög re studier. Den har också bidragit till att deltagarna har blivit klara på vilken slags utbildning som är intressant och tänkbar att gå vidare till. ALA-stödet har främst gått till a tt starta nya verksamheter och att hitta och få pröv a nya arbetssätt som passar för den situa tion som de arbetslösa befinner sig i. Det har rör t sig om projektinriktade studi- er, utveckling av individuellt anpassade studieplaner, studiebesök för vidgade vyer och för a tt hitta yrkesområden för fr amtida arbete. Det har rör t sig om veckobaserad undervisning, distansundervisning, heltidsstudier, användning av material från vanliga skolan samt stu- dier i basämnen som varvats med friskvård och estetiska ämnen. Folkbildningen fyller en viktig funktion för de som står långt ifrån arbetsmarknaden.