sou · GMB3108 · 1999-01-01 00:00:00 — skriver vidare: "Basverksamheten, det vill säga den jordbrukspolitiska utrednings- och analysverksamheten som det föreslagna institutet i första hand skall bedriva, ska finansieras av . Inom detta område finns betydande resurser. För konsumentområdet, som har nära anknytning till livsmedelsfrågorna, finns jämförelsevis marginella resurser för forsknings- och utredningsverksamhet". vänder sig mot att: "Enligt utredarens förslag kommer det föreslagna institutets arbete på bland annat konsument- området att bedrivas i mån av resurser eller, om möjligt, genom uppdrag av olika intressenter". "förordar starkt att en bredare livsmedelspolitisk inriktning som inkluderar tydliga konsumentpolitiska aspekter bör eftersträvas. Om det ska få en reell innebörd förutsätter det emellertid att staten omdisponerar medel till det konsumentpolitiska området". menar att utredningen inte tillräckligt belyst frågan hur man inom dagens ramar och dagens verksamhetsnivå bättre skulle kunna samordna de resurser som finns och det arbete som bedrivs, t.ex. genom ett samordningsansvar som kan läggas på . menar vidare att regeringen borde tillföra verket resurser att överta de uppgifter som Konsumentberedningen hade. Verket skulle då få bättre möjligheter att "kunna initiera och bedriva utrednings- och analysverksamhet inom livsmedelsområdet från ett konsumentperspektiv". redogör vidare för det arbete som man själv bedriver i anslutning till jordbrukspolitiken. , (SLU) "instämmer i huvudsak i utredarens bedömningar och tillstyrker förslaget att ett utrednings- institut inrättas med de uppgifter utredaren föreslagit, samt att det samlokaliseras med vid SLU. Styrningen av institutet bör dock kompletteras med ett vetenskapligt råd". SLU invänder dock på flera punkter mot utredningens beskrivning av olika förhållanden vid SLU. Framförallt menar SLU att utredningen inte ger en rättvisande bild av vad som hänt vid . SLU menar att ålades kraftiga besparingar av staten, snarare än att man valde att nedprioritera SOU 1998: 108 samhällsekonomisk verksamhet med nära anknytning till jordbruks- politiken. SLU menar vidare att man har fler professurer inom för utredningen relevanta områden, än vad utredningen påtalar i texten. SLU redovisar också uppgifter som visar att antalet sökande till agronomutbildningen har ökat och att utredningen därför ger en missvisande bild av dagens förhållanden. SLU redovisar orsaker till varför enklare tillämpad forskning och utredningsverksamhet rörande lantbruksföretagen och jordbruks- näringen kraftigt har minskat. SLU anger att orsakerna är dels att den statliga finansieringen av sådan verksamhet kraftigt minskat samt att extern finansiering styrs av anslagsgivarna och att dessa på ett tydligt sätt prioriterat doktorandtjänster snarare än utredningsuppdrag. I kombination med krav på snabbare genom- strömning av forskarstuderande och ökad vetenskaplig publicering i internationella tidskrifter förklarar detta varför den nämnda verksamheten minskat vid SLU Samtidigt innebär detta att behovet av utredningsinstitutet är stort. SLU menar vidare att utöver den egna kompetensen finns goda möjligheter att, som i fallet med den sektorsmodell tog fram, bjuda in internationella gästforskare inom relevanta områden. Slutligen stödjer SLU förslaget att det fristående institutet samlokaliseras med vid SLU. "SLU har goda erfarenheter av liknande organisationslösning, t ex och ". SLU påpekar också att man internt arbetet med egna förslag på utredningsinstitut liknande det som föreslås i utredningen. () anser inledningsvis "att det är en brist att utredningen inte närmare förklarat vad man menar med två viktiga begrepp som används flitigt: samhällsekonomiska analys och jordbruk". MJV återkommer sedan till betydelsen av att ta hänsyn till miljöaspekter i deras bredare och djupare innebörd, inom hela jordbruksområdet. MJV menar att utredningen inte förmått anlägga ett perspektiv som visar att man är medveten om denna betydelse, dvs. att man tydligare borde ha utgått från miljön framförallt i diskussionerna om frågeställningar. MJV menar således att utredningen tydligare borde haft som utgångspunkt en övergripande syn på "hållbar utveckling". MJV diskuterar vidare begreppet "samhällsekonomi". MJV understryker vikten av att utgå från en bredare ansats än vad som är brukligt bland "de forskare som kallar sig samhällsekonomer". MJV befarar att utredningen inte utgår från den helhetssyn på samhälls- ekonomin som de menar att utredningen borde göra. MJV diskuterar konsumentperspektivet och menar att det är viktigt SOU 1998: 108 att ta hänsyn till betydligt mer än låga priser, exempelvis kvalitet, produktionsmetoder och djuretik. MJV understryker vikten av relevant konsumentinformation i dessa sammanhang. I relation till konsumentperspektiv och val diskuterar MJV marknadens funktion, frihandel och internationella avtal. Genom att exemplifiera med den internationella handeln med konstgödsel vill MJV uppmärksamma vad man upplever som allvarliga och påtagliga brister med det internationella handelsutbytet. MJV menar att det är angeläget med studier där ekonomiska och politiska styrsystem som kan råda bot på "misshushållningen" analyseras. MJV anger fler problem men den internationella handeln och olika internationella avtal. MJV nämner vidare en rad möjliga målkonflikter rörande jordbruk och miljö. När det gäller det föreslagna institutets styrelser utgår MJV från utredningens formulering att en viktig uppgift för styrelsen är "förmågan att identifiera relevanta frågeställningar". MJV menar "att detta inte alltid går hand i hand med akademiskt erkänd analys och utredningskompetens. Detta gäller i synnerhet många samhälls- ekonomer. Vi har tvärtom upplevt att folkrörelsen med sina bredare kontaktytor gentemot allmänheten och (i en del fall, som vårt) internationella kontakter ofta ställer betydligt intressantare frågor". Mot denna bakgrund anser MJV att det är angeläget att det finns "folkrörelserepresentation i styrelsen". MJV menar vidare att utredningen behöver bli tydligare när det gäller ambitionerna med och omfattningen av den föreslagna verksamheten. Avslutningsvis anser MJV att en lokalisering av det föreslagna institutet till /eller "ger bättre förutsättningar för kontakter med folkrörelser, vilket, som framgått ovan, vi anser viktigt för ett gott resultat. Resor är både dyra och tidskrävande för s.k. frivilligorganisationer". Ekologiska Lantbrukarna påpekar att de vid ett flertal tillfällen "blivit tillfrågade om material som underlag till beräkningar för ekologisk produktion". Ekologiska Lantbrukarna har varit i kontakt med LES och privata konsulter "med anledning av behovet att sammanställa ett grundmaterial för beräkningar av effekterna av jordbrukspolitiska eller regionalpolitiska reformer". De skriver vidare: "Vi ser det som ett bra tillfälle att i samband med den pågående utredningen 1998: 02 föra in denna komplettering i analysverksam-heten framöver". Ekologiska Lantbrukarna delar utredningens förslag om att ett fristående institut "vore mest ändamålsenligt". Ekologiska Lant-brukarna menar att "det mest väsentliga är att arbetet vid ett sådant institut är öppet för en bred samverkan med alla olika parter med intresse för verksamheten", samt att kalkylmaterial o.dyl. går att ta del av. SOU 1998: 108 Ekologiska Lantbrukarna understryker vidare vikten av att "i samband med omorganisationen av jordbrukspolitisk analysverksamhet redan från början inkludera metoder att beräkna miljömässiga såväl som ekonomiska utfall av olika reformförslag". SOU 1998: 108 Förteckning över instanser som delgivits utredningens SOU 1998: 108 SOU 1998: 108 268 90 Svalö v 403 40 Götebor g SOU 1998: 108 800 04 Gävl e SOU 1998: 108 402 31 Götebor g I flera fall skickades materialet till mer än en person inom samma organisation. Dessutom har materialet skickats till bl.a. följande: , , , Hans Vestlund , , , , och SOU 1998: 108 Bilaga 3 Rapport från Statskontoret I följande bilaga återges texten i en rapport från Statskontoret. Rapporten innehåller dessutom två bilagor som inte återges här. Uppdragsenhet 2 Dnr 129/98-5 Myndigheter med särskilt analys- och utredningsansvar Andra myndigheter och organisationer Sakansvarig myndighet med utredningskapacitet SOU 1998: 108 Det finns tre huvudalternativ för att organisera analys- och utredningsverksamheten kopplad till departementen: ·analyskompetens inom ett departement, t.ex. i en särskild analysenhet, ·fristående institut eller myndighet med särskild uppgift att utföra utredningar, ·analysenheter eller analysresurser hos sakansvariga myndigheter. Härutöver har departementen möjlighet att utifrån sina resurser lägga ut uppdrag till myndigheter i regleringsbrev, ge uppdrag i särskilda beslut, tillkalla kommittéer och särskilda utredare, upphandla analyser från universitet och högskolor samt från konsulter och andra som kan utföra ett visst utredningsarbete. Uppdrag läggs dock inte till organisationer som drivs i bolagsform eller till intresseorganisationer. Regeringens kompetens för samhällsekonomiska analyser koncentreras till , där Ekonomiavdelningen bildar kärnan i analysarbetet avseende dels den löpande uppföljningen av ekonomin, dels långsiktiga bedömningar. Underlag till dessa bedömningar hämtas in från flera håll speciellt från vissa myndigheter under som avseende prognoser, avseende inkomstliggaren och SCB avseende inkomststatistik. Detta följer inarbetade rutiner. De myndigheter som förser med olika underlag är en resurs för hela statsförvaltningen och kan leverera data även till andra departement. Härutöver finns flera myndigheter som kan bistå regeringen med underlag, analyser och utredningar av olika slag, t.ex. Statskontoret avseende förvaltningspolitiska utredningar och utvärderingar och avseende handelspolitik. SOU 1998: 108 Departement som har egna analysresurser redovisas i nedanstående tabell. Dessa resurser kan antingen vara samlade i en analys- och utredningsenhet för hela eller för delar av departementets verksamhet, alternativt inrymmas inom olika sakenheter. Departement med egna analysresurser Idé och analysgruppen IAG Sekretariatet för e konomi, samordning och Under viss uppbyggnad, EUI-kansliet Sekretariatet för utredning och utveckling Sekretariatet för samordning och utveckling Sakenheterna, särskilt enheten för struktur- De departement som har från övrig verksamhet skilda analysenheter med en utpräglad långsiktig inriktning är Utrikes-, Social- respektive samt för viss del av verksamheten. Närings- och har analysresurser inom sina sakenheter särskilt inom och ägarfrågor. Detta är en lösning som liknar den inom . I Försvarsdepartementets sekretariat ingår även uppgifter av mer löpande karaktär. skiljer sig starkt från övriga departement genom att verksamheten omfattar både långsiktigt och kortsiktigt analysarbete för samtliga politikområden. sekretariats verksamhet omfattar i likhet med Försvarsdepartementets både löpande och mer långsiktiga uppgifter. Inom finns en viss analyskapacitet inom enheterna och en början till samordnad enhet i . Dess uppgift är dock huvudsakligen att samordna EU-frågor. och har inte några mer omfattande analysresurser medan har vissa resurser, bl.a. inom Länsstyrelseenheten och inom ekonomi. SOU 1998: 108 Myndigheter med särskilt analys- och utredningsansvar Myndigheter vars huvuduppgift är att bistå regeringen med analyser och underlag är stabsmyndigheterna Statskontoret och samt då denna myndighet börjar sin verksamhet. och är myndigheter med ansvar för datainsamling för hela statsförvaltningens behov. Dessa myndigheter utför vissa begränsade analyser och utredningar som används som underlag för utredningar i andra myndigheter i mer bearbetad form. Myndigheter med särskilt analys- och utredningsansvar Andra myndigheter och organisationer Det finns organisationer med statlig finansiering helt eller delvis som utför analyser och utredningar inom någon sektor av det samhällsekonomiska området. Karaktäristiskt för dessa organisationer är att de organiseras inom ett visst departements ansvarsområde för att bistå departementet och/eller övriga sakansvariga myndigheter inom ansvarsområdet med datainsamling, analyser och utredningar. De utgör på så vis specialistorgan för vissa sektorer. Organisationsformen kan variera. De flesta organisationerna är myndigheter eller kommittéer. En mindre del kan utgöras av särskilda arbetsgrupper i departementen med inslag från m yndigheter eller andra organisationer. Även stiftelser förekommer. I följande tabell sammanfattas de organisationer som har en mer utpräglad analys- och utredningsfunktion. Det finns även ett antal sådana organisationer vars uppgift främst är forskning. Gränsen mellan renodlat forskningsorienterade och analys- och utredningsorienterade organisationer är inte helt enkel att dra. SOU 1998: 108 Andra myndigheter och organisationer politiska utvärderingar, IAU och luftvårdsforskning, IVL Organisationer som har en utpräglad statistik-, datainsamlings-, analys- och/eller utredningsroll är , , och IAU. Huvudsakligen forskningsroll med inslag av analyser och utredningar har BRÅ, VTI, för framtidsstudier, och . När det gäller det och samt eventuellt även NUR inom Närings- och är uppgiften av rådgivande karaktär, dvs. som pådrivande för vilka utredningar som kommer till stånd inom respektive område. har en i förhållande till departementet fristående ställning i fråga om vilka ämnesområden och analyser som tas upp till belysning. Förutom de resurser för analys och utredning som nämnts finns inom vissa departement olika slag av samarbetsgrupper. SOU 1998: 108 analys- och utredningsarbete i speciella syften av utredningar och kommittéer på regeringens uppdrag. Direkt analys- och utrednings- arbete för departementens behov kan även utföras av konsulter men då oftast avseende avgränsade områden av mer teknisk art. I det följande beskrivs några exempel på arbetsgrupper som bl.a. har som uppgift att initiera och värdera analys- och utredningsarbete samt några uppgifter om kommittéväsendet. Arbetsgrupper är oftast informella. Dessa grupper följer inte någon särskild organisationsprincip. De utgör i större utsträckning en del av det nätverk som departementen utnyttjar för sitt arbete. De kan vara mycket styrande för inriktningen av analys-, utrednings- och utvärderingsarbetet. Sådana grupperingar bildar ofta en länk mellan de utredande organen vare sig de är särskilda myndigheter, enheter inom myndigheter, kommittéer eller konsulter. Grupper av denna typ finns inom: ·Socialdepartementet, Samhällsekonomiska gr uppen som är en informell idé och diskussionsgrupp. ·Kommunikationsdepartementet, där SAMPLAN utgör en gemensam planeringsgrupp för departementet, och sektorsm yndigheterna inom sjöfart, järnväg, luftfart och vägar. ·Sammarbetsgruppen för e konomi, , med representanter från , och . ·Utvecklingsrådet för länsstyrelsefrågor som är en arbetsgrupp knuten I gruppen ingår bl.a. några landshövdingar. Utöver dessa informella men ändå mer fasta arbetsgrupper kan arbetsgrupper bildas tillfälligt för att utföra olika utredningar. utmynnar ofta i en rapport, departementsskrivelse i Ds-serien. Ett mått på användningen av kommittéväsendet som utredningsform är hur många rapporter som ges ut av respektive departement. För att kunna göra en mer ingående jämförande analys måste givetvis uppdragets omfattning m.m. studeras. revisorer har granskat kommittéväsendets roll och ger i rapporten 1996/97:6, Kommittéväsendets roll och arbetsformer, en beskrivning av hur detta används. I en tabell redovisas antalet SOU som givits ut . Antalet rapporter var 153 st, 148 st och 187 st, sammanlagt 488 rapporter . Det sammanlagda antalet rapporter fördelar sig på departementen enligt följande: SOU 1998: 108 Antalet rapporter varierar men förhållandet mellan departementen är ändå ganska . Sakansvariga myndigheter med utredningskapacitet Inom de sakansvariga myndigheterna finns resurser för analyser och utredningar i varierande grad. Följande tabell utvisar vilka myndigheter som har sådan kapacitet av mer betydande slag samt om denna kapacitet finns samlad i en särskild enhet. Myndigheternas analyskapacitet utnyttjas genom uppdrag i regleringsbreven och i särskilda beslut. Myndigheternas behandling av utlagda uppdrag rör emellertid endast den sektor för vilken m yndigheten ansvarar och speglar myndighetens uppfattning. Från samtliga undersökta departement understryks vikten av att få bedömningar från flera håll. Speciellt om analysen gäller en mer allmän fråga eller medför att flera områden påverkas. SOU 1998: 108 Avd. för utvärdering och Stab och flera enheter marknad och utvärdering/- SOU 1998: 108 I arbetet med denna promemoria har tre departement undersökts närmare, nämligen , och . Som ett resultat av detta arbete samt utifrån de fakta med varierande djup som har samlats in avseende övriga departement kan följande sammanfattande slutsatser dras. Variationen är stor mellan olika departement avseende hur analys- och utredningsarbetet organiseras. Det finns inte något direkt samband mellan sakområdets karaktär och analysfunktionens organisation. Samlad analyskapacitet inom departementen är mindre vanlig. Departementen anser att de har beställarkompetens men att det skulle behövas analyskapacitet i högre grad. Analys- och utredningsarbete kan sägas bestå av fem delmoment: 2.utredning och analys på grundval av insamlade data 4.utvärdering av utrednings- och analysarbetet samt 5.utvärdering av de samhällsekonomiska effekterna Datainsamling i form av statistik och prognoser m.m. bör som regel kunna utföras utanför departementet i sakansvariga myndigheter eller myndigheter/organisationer med särskilt ansvar för datainsamling och grundbearbetning. Utredningar och analyser kan utföras antingen inom departementen eller av andra. Det är en fördel om större utredningar kan utföras utanför departementen så att de inte inkräktar på den löpande verksamheten. Värdering av resultat som bör avse såväl kvalitet som politisk bedömning bör utföras inom departementet. Resurser för att värdera och beställa utredningar bör därför finnas inom departementen och kan antingen samlas i en särskild enhet eller förläggas inom ramen för respektive sakenhet. Utvärdering av utrednings- och analysarbetet samt av resultatet bör utföras både av de organisationer som utför analyser och utredningar, självutvärdering, och av utomstående utvärderare. Utvärdering av de samhällsekonomiska effekterna bör utföras av departementet eller av utomstående organisation. De departement som har en särskild analysenhet inom departementet, främst , anser att denna kan fungera som en brygga mellan analyskapaciteten utanför departementet och analysvärdering och vidareförädling av resultaten inom departementet. Genom att samla analyskapaciteten till en enhet kan även vissa SOU 1998: 108 synergieffekter uppstå eftersom det krävs en viss minsta storlek för att upprätthålla och utveckla kompetens. En sammanhållen analysfunktion bestående av cirka sju personer har visat sig fungera väl. Det förutsätts att personalen besitter en hög analytisk förmåga. Ytterligare en fördel med att samla analyskapaciteten anges vara att det är möjligt att värna resurserna för långsiktiga analyser. Enheten inom Arbetsmarknads- departementet deltar inte i handläggningen av löpande ärenden. Dessa är de viktigaste fördelarna med att samla analyskapaciteten till en särskild enhet inom departementet. Ytterligare fördelar är närheten till övriga enheter inom departementet och att mindre analyser kan utföras av egen expertis snabbt och med kort varsel. Det är vår uppfattning att sådana fördelar även skulle kunna åstadkommas mellan enheter inom departement med hjälp av god samordning. Fördelar med att lägga en större del av analyskapaciteten utanför departementet anges vara att analyserna blir fristående från den politiska värderingen och hanteringen. De fristående särskilda utredningsorganen och har en viktig uppgift vid sidan av sakansvariga myndigheters mer sektorinriktade analyser genom att analyser och utredningar kan gripa över flera områden och därmed ge ett annat perspektiv på en fråga. Vidare kan sådana organisationer även, genom sin samlade analyskompetens, vidareutveckla metoder m.m. och kan därmed bli en länk till forskningen. som exempel är intressant eftersom organisationsformen kan skifta över tiden. Vidare är det intressant därför att departementet greppar över så skilda områden att man bedömt att det behövs mer än ett utanförstående särskilt utredningsorgan som departementet åtminstone inom infrastrukturområdet besitter en egen betydande analyskapacitet. Trots detta finns det behov av ytterligare analyskapacitet av teknisk art, eftersom utvecklingen inom tekniken kräver allt fler specialister. För att kunna göra samhällsekonomiska bedömningar måste dessa i detta fall kunna kombineras med teknisk sakkunskap. De departement som har undersökts närmare har alla givit signaler om att det finns behov av en utökad analyskapacitet hos departementet men att denna måste organiseras i sådana former att den inte snabbt äts upp av löpande handläggningsuppgifter. SOU 1998: 108 Statskontoret har åtagit sig att bistå utredningen av utredningsverksamhet och analyser med ekonomisk inriktning inom det jordbrukspolitiska området (Jo 1998:02) med en beskrivning av den utrednings- och analysverksamhet av ekonomisk art som är direkt kopplad till . Utrednings- och analysverksamhet av ekonomisk art avser enligt uppdraget sådan verksamhet med samhällse konomisk inriktning. Denna definition innebär vida gränser för vilka slags data, analyser, utredningar och utvärderingar som omfattas och innebär att analysverksamheten även kan/bör omfatta andra aspekter än de rent ekonomiska. Uppdraget har formulerats så att kartläggningen gäller den analys- och utredningsverksamhet som ger underlag för beslut som har någon form av ekonomisk anknytning till skillnad från beslut om t.ex. rent tekniska eller ekologiska lösningar. Uppdraget har utformats som en kartläggning av: a)fristående organ som finns för att bistå med beslutsunderlag enligt ovanstående b)andra lösningar, t.ex. i form av analysresurser på departementen, i myndigheter eller i annan form c)erfarenheter av dessa typer av lösningar d)analys av olika lösningars starka och svaga sidor. Efter avstämning med utredningens sekretariat har vi kommit överens om att fördjupa analysen avseende Arbetsmarknadsdepar-tementet, och . SOU 1998: 108 Varken departementet eller underställda myndigheter har några mer betydande resurser för samhällsekonomiska analyser. Ett undantag är . Vissa samhällsekonomiska analyser inom verksamhetsområdet utförs av kommittéer eller särskilda utredare. Rådet är en forsknings- och utvecklingsmyndighet inom rättsväsendet. BRÅ är fr.o.m. ansvarigt för produktionen av rättsstatistik. BRÅ utför vissa ekonomiska analyser i anslutning till sin forsknings- och utvecklingsverksamhet. UD:s idé- och analysgrupp idé- och analysgrupp (IAG) inrättades 1992. Vid sidan av IAG som central analysfunktion finns analysgrupper både på biståndssidan och Europasidan. Behovet av en central analysgr upp har ökat genom . Enheterna och därmed den operativa hanteringen har fått en mycket stark ställning i organisationen. Därmed ökar vikten av att ibland komplettera och balansera det verkställande perspektivet med ett mer långsiktigt perspektiv, som kan bli bredare och mera enhetsöverskridande och ge second opinions. IAG är direkt underställd departementsledningen och står till dess förfogande för utredningar, studier och analyser inom departementets verksamhetsområde. IAG spänner över hela det utrikespolitiska fältet, dvs. det allmänpolitiska, det ekonomiska och det biståndspolitiska området. En viss grad av självständighet i och frihet att välja form och innehåll för det egna arbetet är förutsättningar för verksamheten som ändå är nära relaterad till både linjeorganisationen och departementsledningen.