sou · GMB3137d1 · 1999-01-01 00:00:00 — , , The Global Environmental Movement, second edition ( Chichester , 1995). Merchant, , Naturens död: Kvinnan, ekologin och den natur- vetenskapliga revolutionen (1980), Morin, , Litet kansli med tunga argument: inne på andra etappen, Infra 1994:1. -- , 'Vi ska stiga som fågeln Fenix ut askan': om infrastrukturen och framtid, Infra 1994:1. , och , , Min seger över BT Kemi: egen berättelse om kampen mot lögner, förtal och det cyniska spelet med människor kring en giftfabrik (, 1978). Opie, , Nature's Nation: An Environmental History of the (, 1998). , , Tunneln i ett större perspektiv, Dag för dag 1996:6. --, Grundvattensänkning endast i nödfall, Dag för dag 1996:12. ScanLink växer i omfång, Ny teknik, 1986:47. byggklart i – dröjer, 1995:7. Summerton, , Stora tekniska system: En introduktion till ett forskningsfält, Den konstruerade världen: Tekniska system i historiskt perspektiv, eds. och (, 1998). , , Den kupade handen: Människan och tekniken (, 1991). --,Från rikspark till bygdemuseum: Om djurskydds-, naturskydds-, och hembygds-rörelserna i sekelskiftets , Naturligtvis: Uppsatser om natur och samhälle tillägnade (, 1981). Synnemar, , Sundsförbindelse ska analyseras av ScanLink- grupp, Byggindustrin 1985:3. Vad är det andra värt? Så skall det göras – Borra - spränga - schakta, Projekt , och , , Jorden en ö: En global miljö- historia (, 1998). , , Miljö och medborgarskap: Om natur, rättigheter och (, 1998, kommande). From a National to an International Scientific Agenda, 1929- 1952, Mundus Librorum: Essays on Books and the History of Learning, eds. , Naturkontraktet: Om naturumgängets idéhistoria (, , , Rörelser i det moderna: Politik, modernitet och kollektiv identitet i 1789-1989 (, 1997). åsikter, Väg- och vattenbyggaren 1980:1. sammanfattning (ScanLink, 1987). Varför användes Rhoca ?, Dag för dag 1997:12. Vägen till Linken: Så jobbar för att få sin skandi - naviska länk, Ny teknik 1885:49. Worster, , Appendix: Doing Environmental History, The Ends of the Earth, ed. (, 1988). Utvärdering av vissa arbetsmiljöförhållanden vid tunnelbygget genom av en arbetsgrupp vid Utvärdering av vissa arbetsmiljöförhållanden ... I skrivelse från till angavs att kommissionen bl.a. skall utvärdera hur arbets - miljöarbetet har organiserats och bedrivits och hur samverkan har skett med arbetstagarna och deras representanter. Vidare framhölls att kommissionen önskade en utvärdering från om vad som ålagts kommissionen i direktiven, där frågan om hur intern - kontrollarbetet fungerat och vilken kunskap som funnits om Rhoca och hur denna hanterats kan ha betydelse. Likaså att utvärderingen bör ta upp frågan om det haft någon betydelse, och i så fall vilken, att det fackliga avtalet med arbetsgivaren innehafts av ett annat förbund än det i vilket de flesta arbetarna varit medlemmar. Vid ett gemensamt möte meddelade att man accepterade uppdraget enligt de förutsättningar kommissionen tidigare angivit, dock att uppdraget skulle redovisas först vid utgången av september månad 1998. har för uppdragets genomförande tillsatt en arbetsgrupp som bestått av professorerna , juristen och sekreterare samt konsult , som har utfört huvuddelen av arbetet. För att genomföra uppdraget har gruppen intervjuat flertalet med - verkande parter i tunnelprojektet, andra berörda samt personer med erfarenheter från liknande verksamhet, t.ex. i Oslo- regionen. Hela gruppen har också besökt arbetsplatsen vid åsen och sammanträffat med platsansvariga för och samt företrädare för de anställda vid tunnel - bygget. En förteckning över gruppens sammanträden och intervjuade personer bifogas. Som redan tidigare framhållits i skrivelse med arbetsplan för utvärderingen () har utgångspunkten varit att arbetet under den korta tid som stått till förfogande skall koncentreras till en analys av händelseförloppet utifrån ett systemperspektiv snarare än att försöka binda enskilda personer till felslut och felhandlingar. Samverkansformerna mellan de olika aktörerna har härvid ägnats upp - Utvärdering av vissa arbetsmiljöförhållanden ... I detta har också legat att granska hur intentionerna bakom och utförandet av internkontrollen tillgodosetts. Gruppens ambition har också varit att analysera händelseutveck - lingen vid tunnelbygget med sikte på att söka dra några lärdomar för framtiden av . Av det skälet har arbetet också foku - serats på sådana omständigheter som kan bedömas ha ett mera allmänt intresse för både byggbranschen och arbetslivet i övrigt. Däremot har vi inte gjort någon fördjupad analys av enskilda moment i händelse - utvecklingen av som måhända från rättsliga utgångspunkter kan ha stor betydelse. Iakttagelser och slutsatser grundas sålunda på intervjuer och samtal med olika berörda parter. Tiden har inte medgett mer än ett intervjutill - fälle med varje part, vilket innebär att kraven på exakthet i enskilda detaljer har fått vika för behovet av en mera systematisk överblick över från arbetsmiljösynpunkt. En allsidig granskning av arbetsmiljöarbetet i tunnelprojektet vid Hallandåsen måste förutsätta en genomgång av hur olika aktörer påver - kat händelseutvecklingen. Gruppen har därför försökt att fokusera på varje rollinnehavares del i den kedja av händelser som ledde fram till att projektet stoppades. Vi har, som tidigare framhållits, valt att betrakta arbetsplatsen som system snarare än att analysera varje enskilt moment i händelseutvecklingen. Utifrån detta görs sedan ett försök att formulera några rekommendationer, som förhoppningsvis kan ge vägledning för framtiden när det gäller exempelvis ansvars - förhållanden, arbetsrutiner, organisation, utbildning, information, utformning av bestämmelser etc. Vi diskuterar hur vi uppfattat att olika medverkande företag, institu - tioner och myndigheter handlat på grundval av de informationer vi fått under projektets gång. Vi noterar härvid också de brister som vi upp - fattat i händelseutvecklingen. Det handlar om byggherren (), leverantören (), entreprenören () men också om företagshälsovården, myndigheterna genom samt de fackliga organisationerna. Utvärdering av vissa arbetsmiljöförhållanden ... Det ursprungliga ansvaret för planeringen och igångsättandet av vilar givetvis på byggherren (), varför det är av betydelse att se hur arbetsmiljöaspekterna vägts in i verkets beslutsprocess för projektet. Såvitt vi kan finna hade och redan tidigt en dialog om de tekniska problemen med tätning av berget och inrättade bl.a. av den anledningen ett bergråd. diskuterade man också olika alternativ för tätning och gjorde prelimi nära kostnadsberäkningar av dessa alternativ. Att döma av har arbetsmiljöaspek terna under den processen inte spelat någon framträdande roll. , sedan skaffat fram information om Rhoca , gav emellertid i uppdrag åt Cement och att undersöka långtidsstabiliteten hos Rhoca . beställde Banver ket fyra injekteringar med Rhoca av . Rapporten från Cement och har uppenbarligen funnits i två versioner. I den första preliminära rapporten (avlämnad ) framhölls bl.a. att problemet med akrylamidinjekteringsmedel är deras giftighet och att giftigheten efter injekteringen blir beroende av hur bra polymeriseringen gått. I slutrapporten tonades uppenbarligen giftig heten ned. (, sid. 45) Varken eller gjorde senare några ytterligare, egna utredningar om Rhoca giftighet utan förlitade sig i allt väsentligt på uppgifter från leverantören. lär emellertid ha anteck nats under ett byggmöte att en person på skulle samman ställa samtliga rapporter om Rhoca för att förekomma eventuella frågor om arbetarskydd, och andra myndigheter. (, sid. 45) överlämnade genom generalentreprenaden arbets - givaransvaret för projekt . Det förefaller emellertid märkligt att inte följde upp de uppgifter som hade kommit från Cement och Betong Institutets första utredningsrapport. Det förefaller heller inte som om man skulle ha fullföljt beslutet att sammanställa rapporter om Rhoca . Enligt avtalet med skulle entreprenören i normalfallen svara för val av arbetsmetod, medan val av särskilda metoder skulle ske i samråd med . borde alltså ha varit delaktigt i beslutet om användning av Rhoca och därmed också för sin del uppmärksammat på det ansvar som följer av framför allt Arbetarskyddsstyrelsens föreskrift 1995:4 om projektering av byggnader och anläggningar samt föreskrift 1989:6, som handlar om storskalig kemikaliehantering. Utvärdering av vissa arbetsmiljöförhållanden ... Även på ett mera allmänt plan förefaller det märkligt att som byggherre inte på ett tidigt stadium såg till att det gjordes en mera omfattande riskanalys i vilken också arbetsmiljöaspekter vägts in för hela projektet. Detta har uppenbarligen inte skett. Tillverkaren/leverantören av en produkt har enligt arbetsmiljölagstift - ningen skyldighet att på ett korrekt sätt upplysa om sina produkter och de risker som eventuellt är förknippade med användningen av dem (AML 3 kap. 9§). har levererat en produkt, Rhoca , som är klart giftig. Leveransen åtföljdes visserligen av varuinformation. Den var emellertid felaktig på viktiga punkter, bl.a. om gällande gränsvärde och koncentration av akrylamid. Man har också underlåtit att lämna infor - mation om vissa risker med användningen av produkten (nervskador). Detta har föranlett Kemikalieinspektionen att göra en anmälan mot för brott mot Lagen om kemiska produkter (1985:426). All information som gruppen fått från användaren och representanter för de anställda tyder också på att representant gett intrycket att produkten i färdigblandat till - stånd skulle vara tämligen ofarlig. Flera användare har uppenbarligen missletts att tro att giftinformationen avsåg Solution I, däremot inte den färdigblandade produkten. Att man kan förledas till en sådan tolkning framgår bl.a. av de overheadbilder som representant använt vid information till de anställda vid och som gruppen fått del av. Av de tillgängliga overheadkopiorna framgår bl.a. att man angivit akut dödliga doser (s.k. LD50) för akrylamid, salt (sannolikt koksalt) och härdad Rhoca . Om man tar fasta på dessa doser får man lätt intrycket att akrylamid inte är mycket farligare än koksalt och att slutprodukten är betydligt ofarligare än koksalt. Om overheadbilderna utgör den huvudsakliga informationen fram står den sålunda som bristfällig och vilseledande för icke toxikologiskt utbildade personer. Även om det som visats är helt korrekt kan man hävda att det är starkt selekterad information som har mycket liten rele - vans för arbetsmiljön (eller yttre miljön). Motsvarande information skulle varit vilseledande för varje kemiskt ämne som har ett gräns värde. I fallet akrylamid är det starkt vilseledande med tanke på den ovanligt rikhaltiga information som fanns tillgänglig. Den information som enligt har presenterats drar uppmärksamheten helt från akrylamidens nervpåverkan och cancerframkallande egenskap. Utvärdering av vissa arbetsmiljöförhållanden ... De speciella förhållanden som rådde vid (med stora mängder läckande vatten som delvis förhindrade polymerisering av Rhoca ) borde också ha inneburit en stark signal till tillverkaren att kräva extra försiktighetsmått, vilket uppenbarligen inte skett eller i varje fall inte skett med den kraft som förhållandena vid borde ha krävt. Ansvaret för förhållandena på arbetsplatsen vilar å andra sidan helt på byggherren och entreprenören, i detta fall och . Eftersom genom kontrakt om en generalentreprenad övertog byggherreansvar och därmed ansvar för sam - ordning av arbetarskyddet hade företaget också skyldighet att se till att skyddsåtgärder vidtogs och att skyddsföreskrifter efterlevdes. Trots fel - aktigheter i varuinformationen och övriga brister i informationsför - medlingen från sida framgick det med all tydlighet av den skriftliga information som överlämnades till att Rhoca är en giftig produkt som måste hanteras med stor varsamhet (rätta blandningsförhållanden, användning av skyddsutrustning av olika slag etc.). Man kan visserligen konstatera att är ett projekt som karakteriseras av många speciella förhållanden, såsom bl.a. hård tids - press och oklarheter i den fackliga representationen. Både företagsled - ningen och de anställda säger sig också ha varit i god tro om produk tens ofarlighet. Inga tecken kom heller på ett tidigt stadium om att användningen av Rhoca orsakade några problem förrän och senare på allvar . Reaktionerna på de problem som uppdagades var uppenbarligen också tämligen svaga, bl.a. på grund av att man normalt upplever problem med t.ex. vibrationer, luftföroreningar etc. i denna typ av arbete. hantering av (arbets)miljöriskerna förefaller dock brist - fällig. Det borde ha varit uppenbart att arbetsplatsen krävde speciella skyddsinsatser, bl.a. på grund av de speciella arbetsförhållandena och de problem som tidigt uppdagades med stora vattenläckage. Någon sådan medvetenhet har uppenbarligen inte funnits. Man har inte på egen hand gjort den kontroll och vidtagit de skyddsåtgärder som krävts. Man har inte självständigt utrett produktens eventuella hälsoeffekter utan i allt väsentligt litat på leverantören. Inte heller har man vidtagit några åtgärder för att anlita utomstående expertis. Man borde ha gjort en riskjämförelse av arbetet med de alternativa tätningsmetoderna och låtit den ingå i beslutsunderlaget. Man har inte gjort återkommande Utvärdering av vissa arbetsmiljöförhållanden ... mätningar och uppenbarligen heller inte på allvar, i skyddskommittén eller på annat sätt, diskuterat riskpanoramat med användning av Rhoca . Som framgått bl.a. av anmälan har man heller inte fullgjort sin skyldighet att utföra hälsokontroll av sina anställda inför användningen av Rhoca eller under processens gång, vilket får anses anmärkningsvärt med hänsyn till den storskaliga använd ningen av produkten . Detta tyder på att internkontrollen inom inte fungerat enligt de intentioner som finns uttryckta i internkontrollkungörelsen. Företagshälsovårdens () tjänster kom uppenbarligen att utnyttjas i en alltför liten utsträckning vid . Kvartsmätningar utfördes och förefaller ha skött hälsoundersökningarna för isocyanatprodukter enligt härdplastkungörelsen utan anmärkning, enligt uppgift från företagshälsovården. I övrigt kom företagshälsovården först i kontakt med arbetsplatsen då kvalitets ingenjör hörde sig för hos skyddsingenjören inom om han kunde mäta akrylamid i luften. Därefter vidtogs en mätning , varvid skyddsingenjör noterade att arbetarna i tunnelbygget fick stora mängder Rhoca på sig. Han vände sig då till centrala miljöenhet (toxikologen ) för att få en riskbedömning (). Svar lämnades och är daterat . Av detta framgår bl.a. att Solution 1 är en mycket farlig produkt och att all hantering av produkten bör ske med stor försiktighet. Företagshälsovårdens medverkan i Hallandsåsprojeketet har helt skett efter avrop från arbetsgivaren. Insatserna har endast gällt punkt insatser, såsom undersökningar enligt härdplastkungörelsen eller mät ningar som företaget har beställt. I övrigt har företagshälsovården enligt egen uppgift inte kunnat följa projektet eller självständigt bedöma ris kerna på arbetsplatsen. Det är sannolikt att företagshälsovårdens med verkan på ett tidigare stadium kunnat leda till att man genom expertis från eller externt kunnat få bättre upplysningar om graden av giftighet med användningen av Rhoca eller andra produkter som prövades under projektets gång. Företagshälsovården hade heller inte engagerats för att följa skydds - arbetet, t.ex. genom medverkan i skyddskommitténs sammanträden eller dylikt, vilket ytterligare försvårat för företagshälsovården att uppmärksamma arbetsmiljöproblemen. 8 Bilaga 6 Utvärdering av vissa arbetsmiljöförhållanden ... gjorde ett stort antal besök under Kraftbyggarnas tid i projektet. Sedan tog över ansvaret gjordes en inspektion , då det anmäldes att man skulle göra en s.k. systeminspektion (beräknat ). Eftersom tunnelbygget vid var ett omfattande projekt som redan haft flera problem borde tidigare ha genomfört en grundlig inspektion av arbetsplatsen. Man kan här jämföra med förhållandena vid - moprojektet i , där samspelet mellan arbetarskyddsmyndig heterna, berörda företag och företagshälsovården etablerades på ett tidigt stadium på myndigheternas initiativ. Stridigheter om kollektivavtalsrätten mellan de berörda fackliga organi - sationerna och förefaller ha varit ytterligare en omstän - dighet som negativt påverkat händelseutvecklingen vid tunnelbygget. Oklarheten mellan de fackliga organisationerna har sålunda sannolikt bidragit till att problemen på uppmärksammades på ett allt för sent stadium. Redan den svaga skyddsorganisationen förefaller vara ett uttryck för att de fackliga organisationerna inte har spelat den aktiva roll som facket på egen hand och i samarbete med arbetsgivare normalt förutsättes ha på svenska arbetsplatser. I en tillbakablick före faller det också beklagligt att exempelvis regionala skyddsombud som fanns i området inte hade möjlighet att besöka arbetsplatsen för att ge en utomstående bedömning av kvaliteten på skyddsarbetet från de anställdas perspektiv. Sammanfattningsvis är tunnelbygget vid ett projekt där från arbetsmiljösynpunkt alltför litet har gjorts och det som har gjorts har gjorts alldeles . De svårigheter som under hand uppdagades (först Kraftbyggarna, senare ) synes ha lett till att både - verket och var i en pressad situation . hade dragit slutsatsen att lining var det enda kvarstående alternativet för tätning. sökte uppenbarligen en billigare lösning och blev därför indirekt pådrivande för valet av Rhoca . Både verket och litade okritiskt på tillverkarens bristfälliga infor mation och gjorde därför heller inte någon egen riskanalys i samband med Utvärdering av vissa arbetsmiljöförhållanden ... provningen av Rhoca . Skyddsarbetet präglades också i övrigt av en rad svagheter. Många av de problem och brister som observerats i har ett stort generellt intresse och kan därför vara av värde att bättre uppmärksamma i det framtida arbetsmiljöarbetet inom berörda myndigheter, organisationer och företag. Gruppen har sökt att formu lera några sådana rekommendationer som förhoppningsvis kan leda till att erfarenheterna från kan bli till nytta för svenskt arbetsliv . 1En första fråga gäller beställarens, byggherrens, ansvar. Det borde vara regel och ett oeftergivligt krav att man gör en grundlig risk - analys vid planeringen av större projekt av det slag tunnelprojektet i representerar och att de arbetsmiljöproblem som kan bli förknippade med verksamheten bör ingå i en sådan analys. Redan vid planeringen borde sålunda extern expertis tillfrågas, i synnerhet när man står inför storskalig användning av kemiska produkter eller andra omständigheter som innebär att man konfronteras med tidigare relativt okända arbetsmiljörisker eller andra miljörisker. Existerande lagstiftning på området, exempelvis arbetsmiljölagen 3 kap. 14 § och vissa av Arbetarskyddsstyrelsens föreskrifter, är tämligen vag. En genomgång och översyn av lag - stiftningen vore på sin plats, speciellt när det kan bli fråga om användning av kemiska produkter. 2I gällande lagstiftning finns krav på att tillverkare/leverantörer skall ge korrekt och uttömmande information om sina produkter. Följande frågor bör enligt gruppens mening undersökas närmare: Vilken instans skall kontrollera och värdera den information som finns i varuinformation och skyddsblad från olika leverantörer? Vilket ansvar tar kemibranschen genom sina organisationer (Kemikontoret etc.) ? Vilket ansvar tar berörda branschforskningsinstitut? Finns det möjligheter att skapa ett kontroll- och auktorisationsinstrument som branschens egna orga - nisationer kunde garantera? Eller måste detta på något sätt kontrolleras genom myndigheterna utöver de krav som redan nu finns i gällande lagstiftning och föreskrifter? Ett grundkrav bör vara att tillverkare/leverantörer har tillgång till betryggande toxikologisk expertis. Här har vi noterat att dragit slutsatsen att man behöver en toxikologisk expert för de nordiska dotterföretagen, för att kunna undvika att kunderna får felaktig eller bristfällig information på det sätt som skett i fallet . Utvärdering av vissa arbetsmiljöförhållanden ... 3I fallet är det uppenbart att intern - kontrollarbete har varit bristfälligt. Kompetensen inom företaget har varit svag. Enligt uppgift från arbetsledningen har senare bestämt att efter skärpa kompetenskraven i koncernen. De bristfälliga rutinerna, den svaga skyddsorganisationen och den allmänna bristen på förebyggande insatser som präglat borde emellertid kunna utgöra en signal till flera instanser att uppmärksamma behovet av skärpta rutiner. Detta bör bl.a. gälla behovet av mera grundliga riskanalyser i plane ringen samt en mer närgången kontroll från yrkesinspektionens sida av bygg- och anläggningsbranschens verksamhet i projekt av det här slaget. Arbetarskyddsstyrelsen gör en översyn av vissa föreskrifter som varit aktuella för , bl.a. omarbetas AFS 1994:2 om farliga ämnen. Detta kommer sannolikt att innebära en skärpning av arbetsgivaransvaret när det gäller riskbedömningen av och skyddsinstruktionerna för farliga ämnen. En liknande genomgång av annan relevant lagstiftning på området vore önskvärd. Bygg- och anläggningsbranschens arbetsmarknadsparter borde sannolikt också dra slutsatsen att kompetensen inom branschen bör höjas, främst när det gäller hanteringen av kemiska hälsorisker. Fackförbunden å sin sida måste medverka till att den typ av oklar - heter som har präglat de fackliga organisationernas verksamhet vid uppmärksammas. Det förefaller angeläget att det utredningsarbete som och inlett leder till att sådana problem i de fackliga relationerna som uppdagats i projektet undanröjs. 4Ett fjärde område gäller företagshälsovårdens roll. Särskilt med hänsyn till att även stora företag som har en så relativt svag, intern skyddsorganisation borde branschens parter söka utforma vissa riktlinjer för företagshälsovården vid bygg- och anläggningsarbete. Siktet bör härvid vara inställt på att höja ambi - tionsnivån för företagshälsovård och skyddsarbete. Företagshälso - vården bör få en starkare ställning med möjlighet att gå in på ett förebyggande stadium och sålunda anlitas för att göra mätningar och kontroller av kvaliteten på miljön på byggarbetsplatser, i Utvärdering av vissa arbetsmiljöförhållanden ... synnerhet i sådana fall där olycksfalls- eller hälsoriskerna av olika skäl kan anses betydande. Branschens arbetsmarknadsparter borde också utverka sådana avtal om företagshälsovård att de öppnar möjligheter för företags - hälsovården att på ett helt annat sätt än som skett vid kunna gå in självständigt på arbetsplatsen för att göra riskbedöm - ningar och för att kunna följa exempelvis skyddskommittéernas arbete i stället för att enbart medverka vid avrop från arbets - ledningen. Om detta hade gällt inom hade sannolikt företagshälsovården på ett stadium än som skedde kunnat få fram en objektiv toxikologisk bedömning av det tätningsmaterial man planerade att använda. Utvärdering av vissa arbetsmiljöförhållanden ... Som ofta vid stora olyckor, särskilt sådana med flera parter inblandade, kan man konstatera att händelseutvecklingen i är resultatet av försummelser, misstag och felaktiga handlingar av de medverkande, oklarheter i rollfördelningen, brister i organisation, brist - fällig information och misstolkning av information etc. Byggherren (beställaren) och entreprenören har underlåtit att i för väg analysera riskerna, trots att det rörde storskalig användning av en för användaren relativt okänd kemisk produkt, därtill använd under exceptionellt besvärliga omständigheter. I stället har man helt litat på leverantören, som i sin tur lämnat delvis felaktig information och inte heller givit fullständiga upplysningar om riskerna med produkten. Företagshälsovården har inte beretts tillfälle att aktivt följa arbetet för att kunna spela den roll som förebyggande resurs som den normalt förutsättes ha.