sou · GMB316 · 1999-01-01 00:00:00 — eller negativ påverkan på attityder till personer med funk- tionshinder. Forskningsresultat pekar på de potentiellt negativa effekter som nedskärningar i de sociala programmen har på all- mänhetens attityder till personer med funktionshinder (och 1995). Att inte ha en skälig levnads- standard, att inte ha ett arbete, etc., inverkar negativt på allmän- hetens attityder till funktionshindrade personer. Något av en ond cirkel uppstår därmed: den negativa attityden i skolan, i grann- skapet, på arbetsmarknaden osv. innebär ett socialt utanförskap och leder till en ekonomiskt svag ställning vilket utgör ytterligare grund för negativa attityder. Flera forskare har, enligt Fichten (1988), argumenterat att det bästa sättet att öka förståelsen, att minska fördomar, att öka väl- befinnandet och att underlätta interaktionen mellan personer med funktionshinder och andra medborgare, är att ge de senare utbild- ning, information och nära kontakt på en jämlik basis med männi- skor med funktionshinder. En funktionshindrad person med ut- bildning har i sin tur större möjligheter att både ta tillvara sina egna intressen, tala för sig, bli respekterad och inte väcka det medlidande som han/hon ofta blir utsatt för. Strategin att ändra attityder genom att ge lika möjligheter till utbildning för personer med funktionshinder har prövats i olika sammanhang (Jentell 1977). Man kan också se det så, att det finns ett ömsesidigt förhållande mellan attityder och utbildning, nämli- gen att attitydförändring hos icke-funktionshindrade, historiskt sett, har lagt grunden till olika utbildningsinsatser för funktions- hindrade personer genom tiden (1997). I sin avhandling $¶VAS UTBILDNING I 3VERIGE visar på hur rätt till utbildning för döva stegvis fick fotfäste genom en förändring i den allmänna opinionen. Genom att använda de förändrande atti- tyderna som utgångspunkt menar forskare (, Labrégère) att man kan dela in utvecklingen i tre olika stadier, nämligen likgiltighet och segregation, medlidande och humanitet samt självtillit och social integration. Labrégère har i sin studie om specialundervisningens utveckling i och i andra länder visat att samhällets attityder styrt utvecklingen av funk- tionshindrade personers utbildning och följaktligen varit avgö- rande för möjligheter till integration i samhället. delar denna uppfattning att en förändring i synsättet angående dövas 124 !TT F¶R¤NDRA BEM¶TANDE möjlighet att tillgodogöra sig undervisning har legat till grund för faktiska förändringar i utbildningssystemet. I tider då den all- männa inställningen var att döva inte kunde tillgodogöra sig undervisning, har de inte heller erbjudits någon sådan. På samma sätt har dövas ställning på arbetsmarknaden varit relaterad till allmänna uppfattningar om dövas kapacitet. 6.3Betydelsen av funktionshindrade personers egen inställning till funktionshinder (1988) iakttar att folk i allmänhet tycks tro att männi- skor med funktionshinder har drabbats av en fruktansvärd tragedi och alltid är bittra över sitt missöde. Men hur väl stämmer folks uppfattning överens med den verklighet personer med funktions- hinder lever i? Har verkligen personer med funktionshinder drabbats av en så stor tragedi och är de verkligen ständigt bittra över funktionshindret? har gjort en kunskapsöversikt över studier som undersöker hur människor med fysiska funk- tionshinder uppfattar sina liv och hur det är att ha ett fysiskt funktionshinder. Enligt dessa studier fanns det inga skillnader mellan funktionshindrade personer och andra när det gäller till- fredsställelse, frustration eller glädje. Den enda skillnaden som dessa studier pekar ut är värderingen av livssvårigheter. Männi- skor med funktionshinder bedömde att deras liv var svårare och att det sannolikt kommer att fortsätta att vara så. Slutsatsen av dessa studier är att antagandet att fysiska funktionshinder är direkt relaterade till otillfredsställelse är grundlöst. Istället förhåller det sig så att många människor med ett funktionshinder finner tillfredsställelse trots funktionshindret, även om många människor inte tror det. refererar till studier i vilka man har frågat personer med funktionshinder om de skulle välja att bli av med sin skada genom kirurgiskt ingrepp ifall det fanns möjlighet till det. Dessa studier resulterar i slutsatsen att bland dem som svarade att de inte skulle välja att bli av med sin skada var de som var tillfreds med sin personliga identitet. En viktig faktor i deras hypotetiska beslut emot ett kirurgiskt ingrepp var rädslan att de därmed inte !TT F¶R¤NDRA BEM¶TANDE 125 längre skulle vara samma person. Genom att ändra kroppen var de rädda för att detta även skulle ändra deras nuvarande identitet, något som de på intet sätt ville. sammanfattar att det är lämpligast att se funktionshindret som en svårighet som ställer begränsningar och problem på samma sätt som andra aspekter sätter gränser. Livet har ett moment av kamp för var och en, och funktionshindrade personers kamp är inte annorlunda än de and- ras. Det finns många sätt att se sin situation och anpassa sig till den. Betydelsen av funktionshindrade personers eget förhållnings- sätt påpekas av (1997) som menar att personer med funktionshinder till en viss del själva bidrar till att människor undviker dem genom att de uppvisar en känsla av underlägsenhet och dåligt självförtroende. Det förväntade negativa bemötandet bidrar till att man alltför lätt drar sig undan för att slippa uppleva det negativa bemötandet. Vad som ovanstående forskning bekräftar är att oberoende av politiska och ekonomiska beslut kring handikappfrågor är det vars och ens attityder och faktiska bemötande i det dagliga umgänget som i hög grad kommer att prägla funktionshindrade personers självuppfattning och vara utslagsgivande för deras möjligheter att leva i delaktighet och jämlikhet med alla andra. Det är i det dagliga samspelet som funktionshindrades personers liv formas. För att undvika eller förebygga stigmatisering är det viktigt att det dagliga umgänget med funktionshindrade personer genomsyras av en positiv attityd (1989). Varifrån får människor sina föreställningar om personer med funktionshinder och om deras behov? Vilka är de antaganden som ligger till grund för dessa föreställningar? Det s.k. "eländesperspektivet" som fått dominera har spelat en stor roll för föreställningarna om personer med funk- tionshinder. Funktionshinder har mycket ofta förknippats med negativa följder som beroende, hjälplöshet, ensamhet etc. Medi- erna har naturligtvis i detta sammanhang en stor betydelse. Men också vetenskapliga arbeten på området, litteratur av olika slag och de erfarenheter människor själva gör genom kontakter med personer som har något funktionshinder, eller avsaknaden av kontakt, spelar en viktig roll. Det visar inte minst min genomgång av forskning om attityder och bemötande. Från officiellt håll – t.ex. i lagar och förordningar, i handlings- planer och handikapprogram – har handikappfrågorna belysts ur olika aspekter och målen om jämlikhet och delaktighet lagts fast. kvarstår det faktum att vi har ett stort antal forsknings- resultat som tyder på att det finns en diskrepans mellan funk- tionshindrade personers rättmätiga förväntningar, som bl.a har sin grund i vad som sägs i lagar och regler, och den verklighet de möter när de kommer i kontakt med myndigheter, sjukvård, skola, barnomsorg, etc. Med tanke på vad forskningsresultaten pekar på om bristande integration, att inte bli utvald till gemenskap, om kvardröjande fördomar och negativa attityder är funk- tionshindrade personers klagomål om dåligt bemötande förståe- liga. har forskare undersökt attityder till personer med funktionshinder. Denna genomgång av olika forskningsre- sultat omfattar litteratur från de . Den slutsats jag själv drar, och som också kunskapsöversikten ger stöd för, är att bemötandet i grunden är en fråga om människosyn; att föränd- ringar i bemötandet kan konstateras genom tiden och att dessa sammanfaller med andra förändringar i samhället t.ex. föränd- ringar i språk, utbildningssystem, samhällsekonomin, lagstiftning, etc., samt att kravet på lika behandling och icke-diskriminerande bemötande utgör ett led i de sociala rättigheternas expansion till att omfatta fler grupper. kan man ändå säga att det dominerande perspektivet i forskningen är de professionellas per- spektiv och inom detta dominerar det medicinska perspektivet. Trots att ett lika-rättighets-tänkande har fått ett starkt fotfäste inom handikapprörelsen det har forskningen inte följt med. finns emellertid inte samma fokusering på institutioner som . Ett annat positivt steg i utvecklingen utgör det ständigt växande antalet forskare inom handikappforskningen som själva har funktionshinder. Dessa forskare anlägger ofta ett radikalt perspektiv på sin forskning. Man kan bara spekulera om varför handikappforskningen inte hunnit längre. Ett skäl till det kan vara att forskningen inom han- dikapp i förhållande till annan forskning är mycket begränsad. Handikappforskningen utgör ett lågprioriterat område. Kunskapsöversikten kan kanske skapa den uppfattningen att det finns mycket som är skrivet inom ämnet. Faktum är dock att det är ett område som trots sin vikt är mycket outforskat. Det finns t.ex. mycket lite forskning om vilket bemötande per- soner med funktionshinder får i kontakter med myndigheter, skola och sjukvård i dagens . Vilket bemötande får föräldrar till barn med funktionshinder och föräldrar som själva har ett funktionshinder? Hur förhåller det sig i praktiken med funktions- hindrade personers rätt att bilda familj? Vilken betydelse har den kulturella bakgrunden för bemötandet? Hur är skolsituationen för elever med funktionshinder och i vilken utsträckning får dessa elever en utbildning likvärdig med andra elever? Hur förhåller det sig med bilden som tecknas av personer med funktionshinder i svenska massmedia och svenska filmer? Förekommer barn med funktionshinder i svenska barnböcker? Finns det något samband mellan socio-ekonomisk status och attityder till funktionshindrade personer? Listan kan göras längre. I har forskare gjort attitydstudier av flera olika personal- kategorier som kommer i kontakt med funktionshindrade perso- ner och i samband därmed försöker de formulera rekommenda- tioner om hur attitydförändring skall kunna uppnås. studier skulle kanske behövas i det svenska samhället. Arbets- marknaden måste t.ex. ses som ett prioriterat område för sådana studier. En funktionshindrad arbetskamrat eller yrkesutövare är ett av de mest effektiva sätten att avskaffa fördomar och verka för ett normaliserat förhållande. Därefter är kanske steget in i grann- skapet lättare; man behöver inte mötas omkring frågan funktions- hinder/icke-funktionshinder, utan omkring ett gemensamt arbete, en gemensam studiebakgrund eller gemensamma intressen. En stor del av den forskning jag gått igenom visar att personer med funktionshinder ofta möts av negativa attityder. Dessa grundläggs hos människan genom historiskt och kulturellt utfor- made värderingar, socialisationsprocess, barndomsrädslor och avsaknad av kontakt med funktionshindrade personer. Det före- faller som om attityderna gentemot personer med hörselskador eller människor som inte kan se relativt sett är de mest positiva. Medan attityder till utvecklingsstörning eller psykiskt funktions- hinder ofta väcker känslor av sårbarhet och ångest. En gemensam slutsats i all forskning om bemötande är att personalens värde- ringar och erfarenheter spelar en avgörande roll för bemötandet. Ett grundläggande villkor för ett bra bemötande är att personen i fråga uppmärksammas som den hela person hon eller han är. Funktionshindret är enbart en aspekt av personen. Det är ett slående drag i många studier att det finns ett enga- gemang på en principiell nivå – kalla det lika-rättighets-resone- mang eller en påstådd positiv inställning till personer med funk- tionshinder – men ett motstånd att i ens eget liv som arbetsgivare, granne, lärare träda in i relationer med vederbörande. Forskare benämner detta fenomen i olika ordalag, de förklarar det med hänvisning till att det i själva samhället finns en diskrepans, de refererar till de normer som råder, till starka omedvetna faktorer. De pekar på att situationen är komplex, att undersökningar ställer frågorna fel, osv. Faktum kvarstår dock att litet händer och att det går långsamt. Någonstans finns ett motstånd; en osynlig barriär av negativa attityder. En del av denna barriär består i de mycket starka värderingar som präglar vårt samhälle. Den som har funktionshinder passar inte in i bilden. Ett sådant synsätt kan vara både fel och rätt. Det är fel därför att den projektion som människor ständigt gör lägger sten på bördan för den som har ett funktionshinder. rätt; det är svårt att ha ett funktionshinder, men inte så mycket beroende på funktionshindret i sig som på grund av andras föreställningar och bemötande. När det gäller avståndet mellan att uppnå de eftersträvansvärda målen i det egna livet finns en vardagsverklighet som automatiskt reglerar och justerar trycket från massmedia, den ekonomiska verkligheten, de kulturella normerna osv. Verkligheten är inte svartvit; man kan vara bra utan att leva upp till alla dessa ideal. Denna korrigering eller justering sker däremot i ringa eller liten utsträckning när det gäller synen på personer som har ett funk- tionshinder. Människors föreställningar om funktionshindrade personers förmåga på t.ex. arbetsmarknaden behöver aldrig korri- geras eftersom de förra så sällan kommer i kontakt med de . På motsvarande sätt finns det alldeles för få tillfällen till möten mellan människor – möten som kan minska gapet mellan idealet (hur man bör vara) och fördomen (hur en person som har ett funktionshinder är). Det stora problemet är att det så sällan finns en person bakom fördomen. Fördomen rör en kategori, den grundar sig i en flyktig iakttagelse på gatan, en artikel i en tidning (kopplingen mellan brott och psykiska funktionshinder exempelvis), en fantasi pro- jicerad på en kategori (blunda och tänka att inte kunna se), en film och så vidare. Därför måste det skapas förutsättningar för personer med funktionshinder att komma in som arbetskamrater, som skolelever, som yrkesutövare, som grannar. Först då kan verkligheten korrigera de i förväg formade föreställningarna, de grundlösa och klichéartade uppfattningarna. Avslutningsvis – Vad är då ett gott bemötande? Hetzlers syn- sätt kommer själva kärnpunkten mycket nära; ett gott bemötande är en medborgarrättsfråga. Personer med funktionshinder får inte längre förvägras rätten att bli fullvärdiga medborgare med samma rättigheter och skyldigheter som andra medborgare. En förutsätt- ning för detta är emellertid att samhället tar konsekvenserna av detta synsätt och vidtar åtgärder som kompenserar funktionshind- ret. Databaser, källor och referenser Litteraturstudiens syfte var att sammanfatta tidigare forskning rörande attityder till personer med funktionshinder, och att därvid speciellt uppmärksamma områden av intresse för utredningen om bemötande av personer med funktionshinder. Inledningsvis före- togs en systematisk litteratursökning omfattande . I arbetet med att sammanställa denna bibliografi eftersträvades att inkludera de mest aktuella publikationerna inom området. De flesta böcker och artiklar som ingår i bibliografin är publicerade . En annan strävan var att beakta situa- tionen i samt några andra socio-ekonomiskt och/eller kulturellt jämförbara länder (, , , m.fl.) Merparten av publika- tionerna visade sig vara amerikanska. Det samlade materialet bedömdes ändå ge kunskap av intresse för svenska förhållanden och för just bemötande av personer med funktionshinder. Nedan börjar jag med att redovisa de svenska och internationella databaser samt övriga källor som har inventerats för att hitta material till kunskapsöversikten. I referenserna anges endast de publikationer som jag har använt i denna kunskapsöversikt. !RTIKELS¶K (30 svenska dagstidningar och 500 svenska tidskrifter och årsböcker är sökbara; sökning genomfördes ). $)3! (Universitetsbiblioteks egen katalogdatabas). (ANDI#AT (databasen från infotek). 132 $ATABASER K¤LLOR OCH REFERENSER ,)"2)3 (gemensamt datasystem för de svenska forskningsbiblio- teken; ett 70-tal universitets-/högskole- och specialbibliotek registrerar sitt litteraturbestånd i LIBRIS). 302) ,).% Följande utländska baser inventerades: "# 0OLITICAL 3CIENCES ON $ISK (bibliografisk databas som täcker tidskriftslitteraturen inom statsvetenskap, rättsvetenskap, socio- logi och ekonomi; den indexerar 300 internationella tidskrifter på originalspråk). #).! (, (bas som täcker forskning inom sjukvård, sjukgymnas- tik, arbetsterapi). $ATORISERAD KATALOG F¶R DANSKA BIBLIOTEK $ISSERTATION !BSTRACTS (bibliografiska referenser och abstracts till doktorsavhandlingar; sökning gjordes ). Mest träffar erhölls med sökords-kombinationen 'disability' and 'attitude'. Dessa avhandlingar var skrivna inom ämnesområdet psykologi eller pedagogik och behandlade oftast frågor rörande utbildningens roll för integrationen av funktionshindrade barn i skolan. När sökning gjordes med ordet 'treatment' återfanns av- handlingar om medicinsk eller psykologisk behandling. %2)# (indexerar ca 750 tidskrifter, böcker, rapporter, avhand- lingar och kongressmaterial inom området pedagogik). 0ERIODICAL #ONTENTS )NDEX (humaniora och samhällsvetenskap; sökning gjordes ). 0SYC,)4 0SYC&)234 (psykologi och närliggande områden; data- basen indexerar 1.450 tidskrifter). 3OCIAL 3CIENCES #ITATION )NDEX (samhälls- och beteendeveten- skaplig databas; sökning gjordes till och med år 3OCIOLOGICAL !BSTRACTS (innehåller referenser och abstracts till sociologisk litteratur). )3 )NTERNATIONAL $ATABASE (artiklar inom public policy- området; närmare 1 600 tidskrifter genomsöks regelbundet inom området ekonomi och samhällsvetenskap, mellan 7 000 till 8 000 böcker, publikationer från internationella organisationer samt regeringsdokument indexeras ). 5N#OVER (tillhandahåller information över mer än 5 500 000 artiklar, till senaste veckans nummer på över 16 000 tidskrifter). $ATABASER K¤LLOR OCH REFERENSER 133 Dessutom inventerades ett antal andra källor: &ORSKNING OM HANDIKAPP VID 5PPSALA 5NIVERSITET (för åren 1989 och 1990/1991). (UMANISTISK SAMH¤LLSVETENSKAPLIGA FORSKNINGSR¥DET: a) Sökning i databas ; b) genomgång av de katalo- ger med förteckning över de projekt som stöds av under /86 och framåt. (ANDIKAPPFORSKNING P¥G¥R: Inventeringen av tidningen "Handikappforskning pågår" . .ORDISKA .¤MNDEN F¶R (ANDIKAPPFR¥GOR: Inventering av projekt- kataloger utgivna av NNH. Registrering av Nordiska projekt inom handikappområdet för åren: 1984, 1986, 1988, 1990. 2IKSBANKENS *UBILEUMSFOND: 1994-1996 årsredovisning. En inventering av beviljade anslag av () inom handikappforskningsområdet visade att inget projekt om bemötandet av funktionshindrade personer på något av de områden som beskrivs i kommittédirektiv har finansierats av RJ. 4HE 2OEHER )NSTITUTE )NFORMATION 3ERVICE: Inventering av en kommenterad bibliografi om integrerad utbildning. 3OCIALVETENSKAPLIGA FORSKNINGSR¥DET: Inventering av forsknings- översikter utgivna av (); a) 3VENSK FORSKNING OM HANDIKAPP. %N ¶VERSIKT MED SOCIAL OCH BETEENDEVETENSKAPLIGA PERSPEKTIV. (1994) av E. , J. , M. Söder; b) &UNKTIONSHINDRADES VILLKOR I ARBETSLIVET. %N ¶VERSIKT ¶VER FORSKNING OCH UTVECKLINGSARBETE. (1996) av G. Backenroth-Ohsako, E. , J , E. Wadensjö. Inventering av projektkataloger utgivna av SFR. a) Forskning om Handikapp 1990/91-1994/95; b) Socialvetenskaplig forskning 1995/96 Supplement. 3VENSK FORSKNING OM HANDIKAPP %TABLERADE HANDIKAPPFORSKARE med överblick över avhandlingar och strategiska artiklar som publicerats inom området har rådfrå- –REBRO L¤NS LANDSTING: Inventeringen av rapportserien från forskningskonferenser i läns landstings regi för åren 1991, 1993, 1995, 1997. 134 $ATABASER K¤LLOR OCH REFERENSER & , B. !RBETSPLATSENS DOLDA TR¶SKLAR &ORSKNING OCH UTVECKLING F¶R FUNKTIONSHINDRADES ARBET SMARKNAD OCH ARBETSF¶RH¥LLANDEN. , G. i , I. (red.) Kunskap, känslor, kärlek och kropp. Sexologi – Om människor med och utan funktions- hinder. Ajzen, I. & Fishbein, B. "Attitude behavior relations: A theoreti- cal analysis and review of empirical research", i 0SYCHO LOGICAL "ULLETIN, nr. 84, 1977. Ajzen, I. & Fishbein, M. 5NDERSTANDING !TTITUDES AND 0REDICTING 3OCIAL "EHAVIOR. , Inc., Englewood , Ajzen, I. !TTITUDES %MOTIONALITY AND "EHAVIOR, Press, , 1988. Allport, G.W. 4HE 0ERSON IN 0SYCHOLOGY: 3ELECTED %SSAYS. Bos- ton, 1968. "Okunskap, fördomar och rädsla", i !URIS, nr. 5, 1983. "Rädsla för olikhet – Rädsla för likhet", i !URIS, nr. 4, 1990. & Smedler, A-C. 3TATLIGA ARBETSLEDARES ATTITYDER TILL HANDIKAPPADE. Universitet, 1985. Asbury, C.A. "Attitudinal and perceptual correlates of employment status among African Americans with disa- bilities", i *OURNAL OF 2EHABILITATION, vol. 60, nr. 2, 1994. Askenasy, A. !TTITUDES TOWARD MENTAL PATIENTS. ! STUDY ACROSS CULTURES. , the Hague, , 1974. "Language and terminology across time and space: Changing labels in the ". Paper presented at the 10th , , . ET AL #AREER $EVELOPMENT AND %MPLOYMENT FOR #OLLEGE 3TUDENTS AND 'RADUATES WITH DISABILITIES. versity, , DC. Barham, P. #LOSING THE !SYLUM 4HE -ENTAL 0ATIENT IN -ODERN 3OCIETY. Penguin Books, , 1997. $ATABASER K¤LLOR OCH REFERENSER 135 $ISABILITY AND '!UTONOMY AS AN )NDICATION OF !DULTHOOD. Acta Universitatis Upsaliensis, , 1997. "Parent-received attitudes of professionals: implication for service providers" i $ISABILITY (ANDICAP 3OCIETY, 4, no. 3, 1989. , D.J "ELIEFS ATTITUDES AND HUMAN AFFAIRS. /Co. Belmont, , 1970. Benham, P.K. "Attitudes of occupational therapy personnel toward persons with disabilities." i !MERICAN *OURNAL OF /CCUPATIONAL 4HERAPY. ; 42(5), 1988. STUDY OF THE ATTITUDES OF ELEMENTARY SCHOOL PRINCIPALS TOWARD THE EDUCATION OF STUDENTS WITH DISABILI TIES IN THE REGULAR CLASSROOM. Berrol, C.F. "Trainee Attitudes Toward Disabled Persons: Effect of a Special Physical Education Program", i !RCHIVES OF 0HYSICAL -EDICINE AND 2EHABILITATION. 65(12). Bissland, J.H. & Munger, R. "A qualitative study of attitudes toward mental illness: implications for public education", Paper presented at the annual convention of the American (UNDRA ¥R AV UNDANTAG (ANDIKAPPADES F¶RH¥LLANDE TILL L¶NEARBETE. Blood, G.W. "Listeners impressions of normal-hearing and hearing-impaired children" i *OURNAL OF #OMMUNICATION $ISORDERS, nr. 11, 1978. Bowman, J.T. "Attitudes toward disabled persons: social distance and work competence", i *OURNAL OF 2EHABILITATION, ; 53(1), 1987. Buttenschön, J. i , I. (red.) +VINNOR (ANDIKAPP 3EX OLOGI $OKUMENTATION FR¥N ETT SYMPOSIUM. 3JUKDOM INVALIDITET OCH ANPASSNING. , , 1962. "Staff attitudes toward sex relations between mentally retarded at institutions", Paper presented at of the Study of mental Deficiency IASSMD, Sep- tember 4-12, 1973, The Hague, The . 136 $ATABASER K¤LLOR OCH REFERENSER & Slaten, B.L. "Attitudes Toward People with Disabilities and Judgements of Employment Potential", i 0ERCEPTUAL AND -OTOR 3KILLS, vol. 72, nr 2. Chubon, R.A. "An analysis of research dealing with the attitudes of professionels toward disability", i *OURNAL OF 2EHABILI TATION, ; 48, 1982. Crocetti, M.G. #ONTEMPORARY !TTITUDES 4OWARD -ENTAL ). Cumberbatch, G. & Negrine, R. )MAGES OF $ISABILITY IN 4ELEVI . Routledge, 1992. Danhauer, J.L. "Professional and lay impressions of preschoolers wearing hearing aids", i *OURNAL OF SPEECH AND HEARING DISORDERS, nr. 45(3), 1980. Denti, L. %DUCATORS !TTITUDES TOWARD THE )NCLUSION OF 3EVERELY $ISABLED STUDENTS IN REGULAR #LASSROOMS. Derseh, T.B. -EANINGS ATTACHED TO DISABILITY ATTITUDES TOWARDS DISABLED PEOPLE AND ATTITUDES TOWARDS INTEGRATION. Dissertation, , 1995. Desai, I.P. %LEMENTARY SCHOOL PRINCIPALS ATTITUDES TOWARD THE INTEGRATION OF DISABLED STUDENTS. Dequin, C.H.