sou · GMB3141d4 · 1999-01-01 00:00:00 — 5TREDNINGEN ANSER ATT VARSELTIDEN B¶R F¶RL¤NGAS FR¥N TILL DAGAR $ET ¤R VIKTIGT ATT MEDLAREN GES RIMLIG TID F¶R SITT ARBETE /M MEDLAREN F¥R M¶JLIGHET ATT S¤TTA SIG IN I PROBLEMST¤LLNINGARNA OCH ATT SAMTALA MED PARTERNA INNAN STRIDS¥TG¤RDER BRYTER UT ¶KAR F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R EN FREDLIG L¶SNING AV KONFLIKTEN 3OM FRAMG¥R AV F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONENS UPPGIFTER HAR MEDLINGSARBETET UNDER SENARE ¥R F¶RSV¥RATS &¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONENS KRAV ¤R ATT DET SKALL FINNAS DAGAR F¶R SJ¤LVA MEDLINGSARBETET 'ENOM F¶RL¤NGNING AV VARSELTIDEN TILL DAGAR B¶R -EDLINGSINSTITUTET TILLF¶RS¤KRAS TILLR¤CKLIG TID F¶R MEDLING %TT ALTERNATIV TILL ATT F¶RL¤NGA VARSELTIDEN TILL DAGAR KUNDE VARA ATT BEST¤MMA DEN TILL DAGAR FR¥N DET ATT MEDLARE HAR UTSETTS MEN DET SKULLE SKAPA F¶R STOR OS¤KERHET OM DEN FAKTISKA VARSELTIDENS L¤NGD EFTERSOM DET KAN UPPST¥ OKLARHET OM N¤R MEDLARE KAN UTSES $ET ¤R ETT SAMH¤LLSINTRESSE ATT ALLA M¶JLIGHETER ATT N¥ FRAM TILL ETT AVTAL SKALL PR¶VAS INNAN STRIDS¥TG¤RDER BRYTER UT 'ENOM EN F¶RL¤NGNING AV VARSELTIDEN ¶KAR F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R ATT PARTERNA SKALL KUNNA KOMMA FRAM TILL EN AVTALSL¶SNING UTAN ATT STRIDS¥TG¤RDERNA VIDTAS $ET GER MER TID F¶R MEDLARE ATT ST¤MMA AV ATT ALLA M¶JLIGHETER TILL EN F¶RHANDLINGSL¶SNING ¤R UTT¶MDA $ET ¤R OCKS¥ EN F¶RDEL ATT MEDLARE F¥R L¤NGRE TID F¶R ATT UTARBETA ETT F¶RSLAG TILL AVTAL $¤RMED ¶KAR F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R ATT PARTERNA RISKEN F¶R ATT DET SKALL UPPST¥ TOLKNINGSPROBLEM SENARE VID TILL¤MPNINGEN AV AVTALET TORDE VARA MINDRE OM MEDLARE SLIPPER ARBETA FRAM SINA F¶RSLAG UNDER STR¤NG TIDSPRESS %N L¤NGRE VARSELTID KAN VIDARE ¶KA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R ATT PARTERNA G¶R EN REALISTISK BED¶MNING AV DET SANNOLIKA UTFALLET I EN KONFLIKT .¥GRA AV FORSKARNA HAR P¥TALAT BETYDELSEN AV ATT D¤MPA EVENTUELLA ¶VERDRIVNA F¶RV¤NTNINGAR OCH ATT UTJ¤MNA DE SKILLNADER I TILLG¥NG P¥ INFORMATION SOM KAN FINNAS MELLAN PARTERNA %N L¤NGRE VARSELTID G¶R OCKS¥ ATT DET FINNS MER TID ATT KLARL¤GGA INNEB¶RDEN AV ETT VARSEL OCH ATT EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD KAN KOMMA ATT $ET F¶RB¤TTRAR ¤VEN M¶JLIGHETERNA F¶R DEN SOM VARSLET RIKTAS MOT ATT F¶RBEREDA SIG F¶R ATT MINSKA SKADEVERKNINGARNA AV EN STRIDS¥TG¤RD %N NACKDEL MED L¤NGRE VARSELTID KAN VARA ATT DET KAN TA L¤NGRE TID INNAN F¶RHANDLINGARNA KOMMER IG¥NG P¥ ALLVAR 5PPG¶RELSER KAN VANLIGTVIS N¥S F¶RST N¤R VARSELTIDEN L¶PER MOT SITT SLUT OCH RISKEN F¶R EN ¶PPEN KONFLIKT ¤R ¶VERH¤NGANDE %N ANNAN NACKDEL KAN VARA ATT EN L¤NGRE VARSELTID LEDER TILL FLER VARSEL OCH TILL ETT MINSKAT ANSVARSTAGANDE FR¥N PARTERNAS SIDA !V ,¶NEF¶RHANDLINGSUTREDNINGENS BET¤NKANDE 3/5 FRAMG¥R ATT VISSA PARTER I SAMBAND MED DEN UTREDNINGEN HADE V¤CKT TANKEN P¥ F¶RL¤NGNING P¥ VARSELTIDERNA I ALLT F¶R STOR UTSTR¤CKNING G¥TT ¥T TILL DISKUSSION OM VARSLENS INNEH¥LL OCH OM DISPENSER %NLIGT ,¶NEF¶RHANDLINGSUTREDNINGEN VERKADE DET EMELLERTID SOM OM VARSELTIDERNA I M¥NGA FALL F¶RL¤NGDES P¥ FRIVILLIG V¤G 6IDARE FRAMH¶LLS RISKEN F¶R ATT EN F¶RL¤NGD VARSELTID SKULLE KUNNA PARTER I ST¶RRE UTSTR¤CKNING SKULLE VARSLA ÙF¶R S¤KERHETS SKULLÙ ELLER P¥ ANNAT S¤TT F¶R TIDIGT %NLIGT UTREDNINGENS UPPFATTNING G¥R DET INTE ATT BORTSE FR¥N ATT DET KAN FINNAS EN RISK F¶R ATT F¶RL¤NGD VARSELTID F¥R S¥DANA EFFEKTER 5TREDNINGEN MENAR DOCK ATT F¶RDELARNA MED EN F¶RL¤NGNING AV VARSELTIDEN ¶VERV¤GER DE EVENTUELLA NACKDELARNA %N J¤MF¶RELSE MED $ANMARK &INLAND OCH .ORGE VISAR ATT VARSELTIDEN I DE L¤NDERNA I ALLM¤NHET ¤R DAGAR ) $ANMARK FINNS INTE N¥GON VARSELSKYLDIGHET I LAG UTAN ENDAST I KOLLEKTIVAVTAL 6ARSELPERIODENS L¤NGD VARIERAR MEN VANLIGEN ¤R DEN DAGAR %NLIGT FINSK LAG SKALL VARSEL L¤MNAS DAGAR INNAN EN STRIDS¥TG¤RD BRYTER UT ) .ORGE ¤R VARSELTIDEN FYRA DAGAR FR¥N DET ATT 2IKSF¶RLIKNINGSMANNEN HAR UNDERR¤TTATS OM ATT PARTERNA INTE F¶RHANDLAR (AN HAR TV¥ DAGAR P¥ SIG ATT BESLUTA OM MEDLING 3¥ L¤NGE MEDLING P¥G¥R F¥R STRIDS¥TG¤RDER INTE VIDTAS %FTER TIO DAGAR KAN EN PART DOCK FORDRA ATT MEDLINGEN AVBRYTS $ET SKALL SKE SENAST FYRA DAGAR SENARE VARVID STRIDS¥TG¤RDER F¥R VIDTAS 3AMMANTAGET INNEB¤R DET EN VARSELTID P¥ TV¥ ELLER TRE VECKOR I .ORGE 6ARSELREGLERNA B¶R LIKSOM VARA DESAMMA F¶R PRIM¤R¥TG¤RDER OCH SYMPATI¥TG¤RDER %TT ARGUMENT SOM SKULLE KUNNA H¤VDAS F¶R ATT BEH¥LLA DAGENS VARSELTIDER F¶R SYMPATI¥TG¤RDER ¤R ATT DEN F¶RL¤NGDA VARSELTIDEN INTE SKULLE BEH¶VAS TILL MEDLING EFTERSOM MEDLING MELLAN PARTERNA I SE KUND¤RKONFLIKTEN INTE KAN L¶SA DEN TVIST SOM HAR F¶RANLETT STRIDS¥TG¤R DERNA $ET FINNS EMELLERTID STARKA SK¤L SOM TALAR F¶R ATT DET SKALL VARA SAMMA F¶RL¤NGDA VARSELTID F¶R PRIM¤R¥TG¤RDER OCH SYMPATI¥TG¤RDER %TT SK¤L ¤R ATT VARSEL OM SYMPATI¥TG¤RDER KAN INNEB¤RA EN V¤SENTLIG UPPTRAPPNING AV STRIDS¥TG¤RDERNA OCH ¶KA BEHOVET AV MEDLINGSINSATSER F¶R ATT L¶SA PRIM¤RKONFLIKTEN %TT ANNAT SK¤L ¤R ATT LAGSTIFTNINGEN INTE B¶R GE INCITAMENT TILL PARTERNA ATT VIDTA SYMPATI¥TG¤RDER I ST¤LLET F¶R PRIM¤R¥TG¤RDER /M MAN SKULLE BEH¥LLA EN KORTARE TID F¶R ATT VARSLA OM SYMPATI¥TG¤RD SKULLE DET KUNNA MOTIVERA ORGANISATIONERNA ATT VID EN UTVIDGNING AV EN KONFLIKT V¤LJA ATT VARSLA OM SYMPATI¥TG¤RDER ELLER V¤DJA TILL ANDRA ATT G¶RA DET I ST¤LLET F¶R ATT UTVIDGA PRIM¤RKONFLIKTEN 6ARSELREGLERNA B¶R VIDARE G¤LLA ¤VEN F¶R OMR¥DEN MED AVTAL OM F¶R HANDLINGSORDNINGAR LIKNANDE )NDUSTRIAVTALETS $ET ¤R VIKTIGT ATT -ED LINGSINSTITUTET ¤R INFORMERAT OM VAD SOM H¤NDER ¤VEN P¥ S¥DANA OMR¥DEN ¤VEN OM INSTITUTET INTE ¤R INVOLVERAT I MEDLING &¶RSLAGET STRIDER INTE MOT REGERINGSFORMEN OCH ¤R HELLER INTE OF¶RENLIGT MED BEST¤MMELSERNA I DEN EUROPEISKA SOCIALA STADGAN OCH DE ),/ KONVENTIONER SOM REGLERAR DEN KOLLEKTIVA F¶RHANDLINGSR¤TTEN OCH R¤TTEN TILL STRIDS¥TG¤RDER 3ANKTION F¶R UNDERL¥TENHET ATT VARSLA -EDLINGSINTITUTET $EN SOM ¤R SKYLDIG ATT VARSLA OM EN F¶REST¥ENDE STRIDS¥TG¤RD ¤R ENLIGT g -", OCKS¥ SKYLDIG ATT L¤MNA VARSEL TILL F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN $EN SOM UNDERL¥TER ATT VARSLA EN MOTPART OM STRIDS¥TG¤RDER KAN BLI SKYLDIG ATT BETALA SKADEST¥ND &¶R UNDERL¥TENHET ATT VARSLA F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN G¤LLER EN ANNAN SANKTION N¤MLIGEN PENNINGB¶TER (ISTORISKT HAR DETTA F¶LJANDE F¶RKLARING Före införandet av MBL var både skyldigheten att varsla motpart och skyldigheten att varsla förlikningsmannaexpeditionen förenade med en bötessanktion. När MBL infördes ändrades sanktionen för underlåtenhet att varsla motparten om stridsåtgärder till skadestånd. Såvitt gällde skyl- digheten att varsla förlikningsmannaexpeditionen ansågs det inte lämpligt att övergå från böter till skadestånd, eftersom förlikningsmannaexpedi- tionen inte borde försättas i den situationen att den skulle behöva uppträda som part i ett tvistemål för att få ut skadeståndet. Därför blev bötessank- tionen i den delen bestående. var påföljden böter, högst . Därefter har den varit penningböter. Sådana böter kan enligt 25 kap 3 § bestämmas till lägst 100 och högst . %NLIGT UTREDNINGENS MENING B¶R SANKTIONEN SK¤RPAS OCH G¶RAS OM S¥ ATT -EDLINGSINSTITUTET KAN REAGERA MOT F¶RSUMMELSER ATT L¤MNA VARSEL TILL -EDLINGSINSTITUTET "¶TESP¥F¶LJDEN ENLIGT G¤LLANDE R¤TT ¤R S¥ INEFFEKTIV ATT MAN MED ATT DET I PRAKTIKEN INTE EXISTERAR N¥GON SANKTION F¶R F¶RPLIKTELSEN ATT VARSLA F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN /M DET I ENLIGHET MED UTREDNINGENS F¶RSLAG INR¤TTAS ETT NYTT -EDLINGSINSTITUT OCH FASTARE RUTINER F¶R MEDLING B¶R DET L¤GGAS VIKT VID DEN AKTUELLA VARSELREGELN $E VIDGADE BEFOGENHETERNA -EDLINGSINSTITUTET OCH MEDLARNA F¥R MED UTREDNINGENS F¶RSLAG OCH DEN F¶RESLAGNA BEST¤MMELSEN OM KRAV P¥ PROPORTIONALITET VID STRIDS¥TG¤RDER G¶R DET ¤N VIKTIGARE ¤N TIDIGARE ATT SKYLDIGHETEN ATT VARSLA INSTITUTET EFTERLEVS 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT DET I ST¤LLET F¶R DAGENS B¶TER INF¶RS EN VARSELAVGIFT "¶TER ¤R AV FLERA SK¤L INTE N¥GON L¤MPLIG SANKTION $E SOM ¤R VARSELSKYLDIGA ¤R ARBETSGIVARORGANISATIONER ELLER ARBETSGIVARE OCH ARBETSTAGARORGANISATIONER $ET ¤R ALLTS¥ OFTAST JURIDISKA PERSONER SOM HAR SKYLDIGHET ATT VARSLA OCH D¤RMED KAN BRYTA MOT BEST¤MMELSEN *URIDISKA PERSONER KAN INTE ST¤LLAS TILL ANSVAR F¶R BROTT %NDAST FYSISKA PERSONER KAN D¶MAS TILL EN STRAFFR¤TTSLIG P¥F¶LJD .¤R DEN NU G¤LLANDE B¶TESSANKTIONEN SKALL TILL¤MPAS M¥STE EN ALLM¤N ¥KLAGARE V¤CKA ¥TAL MOT EN F¶RETR¤DARE F¶R DEN ORGANISATION ELLER ARBETSGIVARE SOM HADE SKYLDIGHET ATT VARSLA OM STRIDS¥TG¤RDEN &R¥GAN PR¶VAS D¤REFTER I ETT BROTTM¥L AV ALLM¤N DOMSTOL %N SANKTION F¶R UNDERL¥TENHET ATT VARSLA B¶R ENLIGT UTREDNINGENS MENING RIKTAS MOT DEN ORGANISATION ELLER ARBETSGIVARE SOM HADE SKYLDIGHET ATT VARSLA OCH INTE EN ENSKILD F¶RETR¤DARE 6ARSELAVGIFTEN B¶R VARA L¤GST OCH H¶GST KR ,IKNANDE AVGIFTER F¶REKOMMER I ANNAN LAGSTIFTNING T EX I LAGEN OM ANST¤LLNINGS FR¤MJANDE ¥TG¤RDER OCH ARBETSTIDSLAGEN &¶R ATT VARA EFFEKTIV B¶R AVGIFTEN VARA ST¶RRE ¤N B¶TERNA ¤R $ET H¶GSTA B¶TESBELOPP SOM KAN UTD¶MAS MED DAGENS REGLER ¤R KR %N VARSELAVGIFT KAN FASTST¤LLAS TILL EN BETYDLIGT H¶GRE SUMMA "ELOPPETS STORLEK B¶R BEST¤MMAS MOT BAKGRUND AV OMST¤NDIGHETERNA I DET ENSKILDA FALLET $ET B¶R D¤RVID BEAKTAS OM DET ¤R EN STOR ELLER EN LITEN ORGANISATION ELLER ENSKILD ARBETSGIVARE SOM HAR GJORT SIG SKYLDIG TILL F¶RSUMMELSEN (¤NSYN B¶R OCKS¥ TAS TILL OMFATTNINGEN OCH ARTEN AV DEN STRIDS¥TG¤RD SOM HAR VARSLATS ELLER INLETTS UTAN ATT -EDLINGSINSTITUTET HAR UNDERR¤TTATS /M DET FINNS S¤RSKILDA SK¤L B¶R VARSELAVGIFTEN KUNNA BEST¤MMAS TILL L¤GRE BELOPP ¤N KR ELLER BORTFALLA HELT !VGIFTEN B¶R TILLFALLA STATEN &R¥GOR OM VARSELAVGIFT B¶R PR¶VAS AV !RBETSDOMSTOLEN EFTER ANS¶KAN AV -EDLINGSINSTITUTET %N S¥DAN ANS¶KAN B¶R F¥ G¶RAS INOM EN TID AV SEX M¥NADER FR¥N DEN DAG D¥ VARSEL SKULLE HA L¤MNATS 2¤TT F¶R -EDLINGSINSTITUTET ATT AVBRYTA EN STRIDS¥TG¤RD SOM HAR P¥B¶RJATS UTAN VARSEL $ET NYSS REDOVISADE F¶RSLAGET OM VARSELAVGIFTER TORDE NORMALT R¤CKA SOM SANKTION MOT F¶RSUMMELSEN ATT L¤MNA VARSEL TILL -EDLINGSINSTITUTET 5TREDNINGEN HAR ¤ND¥ F¶RESL¥ ATT -EDLINGSINSTITUTET SKALL KUNNA MEDDELA BESLUT VARIGENOM EN PART ¥L¤GGS ATT AVBRYTA EN STRIDS¥TG¤RD SOM HAR P¥B¶RJATS UTAN ATT -EDLINGSINSTITUTET HAR VARSLATS 3K¤LEN F¶R DETTA ¤R F¶LJANDE "LAND UTREDNINGENS F¶RSLAG FINNS TV¥ SOM MEDF¶R INGRIPANDE M¶JLIGHETER ATT HINDRA ELLER SKJUTA UPP EN STRIDS¥TG¤RD $ET ENA FINNS I AVSNITT OCH GER -EDLINGSINSTITUTET R¤TT ATT TVINGA EN PART ATT SKJUTA UPP EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD $ET ANDRA ¤R F¶RSLAGET I AVSNITT SOM GER !RBETSDOMSTOLEN R¤TT ATT F¶RKLARA EN OPROPORTIONERLIG STRIDS¥TG¤RD OLOVLIG &¶R B¥DA DESSA F¶RSLAG HAR EN VARSELTID P¥ DAGAR ANSETTS VARA EN F¶RUTS¤TTNING F¶R ATT BESLUT SKALL KUNNA FATTAS INNAN STRIDS¥TG¤RDERNA I FR¥GA BRYTER UT Det skulle vara stötande om det blev möjligt för en part att kringgå beslut om uppskov eller olovligförklaring genom att helt enkelt avstå från varsel. Utredningen kan inte utesluta att det kan uppstå situationer när sanktioner, som består i skadeståndsskyldighet till motparten och skyldig- het att betala varselavgift till , inte är tillräckliga för att en part skall välja att följa varselreglerna, när det finns risk för att stridsåt- gärden inte kan genomföras om varselreglerna följs. &¶RSLAGET ¤R T¤NKT F¶R FALL D¥ DEN ANGRIPANDE PARTEN INTE HAR VARSLAT -EDLINGSINSTITUTET ALLS VID EN TIDPUNKT SOM LIGGER DAGAR F¶RE DEN DAG D¥ ¥TG¤RDEN BRYTER UT OCH -EDLINGSINSTITUTET D¤RMED HELT HAR BETAGITS SIN M¶JLIGHET ATT REAGERA OCH P¥B¶RJA MEDLING I GOD TID $ET ¤R INTE AVSETT F¶R FALL D¥ DET KAN VARA DISKUTABELT OM VARSELMEDDELANDET SVARAR MOT DEN VIDTAGNA ¥TG¤RDEN /M DEN ANGRIPANDE PARTEN HAR VARSLAT -EDLINGSINSTITUTET OM EN STRIDS¥TG¤RD VID EN ARBETSPLATS OCH MERA OMFATTANDE ¥TG¤RDER SEDAN BRYTER UT VID DEN ARBETSPLATSEN B¶R ¥TG¤RDERNA INTE KUNNA AVBRYTAS MED ST¶D AV DEN F¶RESLAGNA BEST¤MMELSEN 5TREDNINGEN HAR ¶VERV¤GT EN REGEL SOM S¤GER ATT EN STRIDS¥TG¤RD SOM INTE HAR VARSLATS SKALL VARA OLOVLIG "¥DE I $ANMARK OCH I .ORGE LEDER UTEBLIVET ELLER BRISTF¤LLIGT GENOMF¶RT VARSEL TILL ATT EN STRIDS¥TG¤RD BLIR OLOVLIG %TT SK¤L TILL ATT ¤ND¥ INTE L¤GGA FRAM ETT S¥DANT F¶RSLAG ¤R ATT OENIGHET OM INNEH¥LLET I VARSELMEDDELANDEN D¥ SKULLE KUNNA BLI F¶REM¥L F¶R TVIST I DOMSTOL OM HURUVIDA EN STRIDS¥TG¤RD ¤R LOVLIG ELLER INTE ) $ANMARK OCH .ORGE ¤R DET GANSKA VANLIGT ATT PARTER TVISTAR OM S¥DANT 5TREDNINGEN VILL UNDVIKA F¶RSLAG SOM KAN V¤SENTLIG ¶KNING AV M¥L I DOMSTOL VILKA HANDLAR OM DEN FORMELLA PROCEDUREN F¶R STRIDS¥TG¤RDER OCH HAR D¤RF¶R AVST¥TT FR¥N ATT F¶RESL¥ ATT VARSEL SKALL VARA EN F¶RUTS¤TTNING F¶R ATT EN STRIDS¥TG¤RD SKALL VARA LOVLIG $ET FINNS SK¤L ATT ¥TERKNYTA TILL DE RESONEMANG SOM HAR F¶RTS I B¶RJAN AV DETTA AVSNITT ANG¥ENDE VIKTEN AV ATT VARSELTIDEN FULLT UT KAN UTNYTTJAS F¶R MEDLING 3¥ SNART -EDLINGSINSTITUTET HAR F¥TT K¤NNEDOM OM EN F¶REST¥ENDE ELLER P¥G¥ENDE STRIDS¥TG¤RD SOM INTE HAR VARSLATS DAGAR I F¶RV¤G TILL INSTITUTET B¶R INSTITUTET TA KONTAKT MED DEN ANGRIPANDE PARTEN OCH REDA UT VARF¶R VARSEL INTE HAR L¤MNATS I TID /M HINDER F¶R VARSEL HAR FUNNITS KAN PARTEN GE BESKED TILL INSTITUTET OM DETTA ) ANNAT FALL KAN -EDLINGSINSTITUTET V¤DJA TILL PARTEN ATT AVST¥ FR¥N ¥TG¤RDEN OCH IST¤LLET L¤MNA VARSEL ENLIGT VARSELREGLERNA F¶R EN NY STRIDS¥TG¤RD SOM KAN VIDTAS L¤NGRE FRAM I TIDEN /M DET INTE G¥R ATT F¥ KONTAKT MED PARTEN ELLER OM PARTEN INTE VILL AVST¥ FR¥N ¥TG¤RDEN F¥R -EDLINGSINSTITUTET TA ST¤LLNING TILL OM PARTEN SKALL ¥L¤GGAS ATT AVBRYTA ¥TG¤RDEN ELLER INTE $ET M¶TER INGET HINDER ATT BESLUT FATTAS INNAN ¥TG¤RDEN BRYTER UT OCH B¶RJAR G¤LLA VID DEN TIDPUNKTEN 5TREDNINGEN HAR F¶RSUMMELSEN ATT VARSLA -EDLINGSINSTITUTET OCH INTE F¶RSUMMELSEN ATT VARSLA MOTPARTEN TILL EN F¶RUTS¤TTNING F¶R ETT BESLUT ENLIGT F¶RSLAGET %FTERSOM DET ¤R VIKTIGARE ATT MOTPARTEN F¥R VARSEL OM STRIDS¥TG¤RDEN ¤N ATT -EDLINGSINSTITUTET F¥R DET KAN DET SYNAS MER NATURLIGT ATT KNYTA R¤TTEN ATT AVBRYTA EN STRIDS¥TG¤RD TILL F¶RSUMMELSEN ATT VARSLA MOTPARTEN 3K¤LET TILL ATT UTREDNINGEN HAR FR¥N VARSELSKYLDIGHETEN TILL INSTITUTET ¤R ATT INSTITUTET INTE B¶R KUNNA F¶RS¤TTAS I EN SITUATION D¤R BESLUT INTE KAN FATTAS UTAN UTREDNING I FR¥GAN OM VARSEL HAR ¶VERL¤MNATS TILL MOTPARTEN ELLER INTE $ET B¶R R¤CKA MED ATT VARSEL INTE HAR L¤MNATS TILL -EDLINGSINSTITUTET F¶R ATT INSTITUTET SKALL HA R¤TT ATT ¥L¤GGA PARTEN ATT AVBRYTA STRIDS¥TG¤RDEN 5TREDNINGEN HAR S¥LEDES F¶RESLAGIT TV¥ SANKTIONER F¶R UNDERL¥TENHET ATT VARSLA -EDLINGSINSTITUTET OM STRIDS¥TG¤RDER %NLIGT UTREDNINGENS MENING B¶R UNDERL¥TENHET ATT VARSLA INTE ¥L¤GGANDE ATT AVBRYTA ¥TG¤RDEN OCH VARSELAVGIFT &¶R DET FALL -EDLINGSINSTITUTET ¥L¤GGER EN PART ATT AVBRYTA EN STRIDS¥TG¤RD B¶R INSTITUTET INTE HA R¤TT ATT KR¤VA UT N¥GON VAR SELAVGIFT &¶RSLAGET STRIDER INTE MOT REGERINGSFORMEN OCH INTE HELLER MOT INTERNATIONELLA KONVENTIONER $EN PART SOM ¥L¤GGS ATT AVBRYTA EN STRIDS¥TG¤RD HAR FRIHET ATT VIDTA S¥DANA ¥TG¤RDER EFTER IAKTTAGANDE AV VARSELTIDEN Utredningen är medveten om att otydliga varselmeddelanden ställer till problem vid konflikter. Flera av utredningens förslag kan komma att öka behovet av att varslen är tydligt utformade. Det gäller t.ex. förslagen om rätt att uppskjuta stridsåtgärder och möjligheten att olovlig- förklara stridsåtgärder som inte uppfyller kraven på proportionalitet. Det är tänkbart att utredningens förslag i förlängningen kan leda till ett ökat antal tvister i domstol om vilka krav som skall kunna ställas på utform- ningen av varsel. anges dock i lagen att varsel skall innehålla uppgift om anledningen till stridsåtgärden och om stridsåtgärdens omfatt- ning. Utredningen anser att denna regel är tillräcklig och menar att det förslag som läggs om varselavgift för försummelse att varsla Medlingsin- stitutet bör vara en tillräckligt effektiv sanktion för att bestämmelsen om innehållet i varsel skall efterlevas bättre . 5TREDNINGENS F¶RSLAG /M DET F¶RELIGGER RISK F¶R STRIDS¥TG¤RDER B¶R -ED LINGSINSTITUTET HA BEFOGENHET ATT UTSE MEDLARE OCH VID VITE KALLA PARTERNA TILL F¶RHANDLING ¤VEN UTAN SAMTYCKE AV PARTERNA -EDLARE B¶R EMELLERTID INTE KUNNA UTSES VID TVIST MELLAN PARTER SOM ¤R BUNDNA AV ETT KOLLEKTIVAVTAL SOM INNEFATTAR EN SAMSYN OM UTVECKLINGEN P¥ OMR¥DET OCH INNEH¥LLER REGLER OM TIDSRAMAR F¶R F¶RHANDLINGAR OCH MEDLING -EDLINGSINSTIUTET B¶R HA TILL UPPGIFT ATT GE F¶RHANDSBESKED I FR¥GAN OM EN VISS F¶RHANDLINGSORDNING UPPFYLLER DE D¤RMED AVSEDDA VILLKOREN $EN BEST¤MMELSE I -", ENLIGT VILKEN REGERINGEN HAR M¶JLIGHET ATT UTSE F¶RLIKNINGSKOMMISSION ELLER S¤RSKILD F¶RLIKNINGSMAN B¶R TAS BORT 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG Utredningen föreslår att det klargörs att har rätt att utse en eller flera medlare även utan parternas samtycke. Det har varit oklart huruvida förlikningsmannaexpeditionen kan utse medlare mot parts eller parternas vilja och nuvarande bestämmelser har både tolkats och tillämpats olika över åren. De bör därför förtydligas. Skyldigheten att komma till förhandling bör b yggas under med skärpta sanktioner. Utredningen utvecklar dessa resonemang nedan. $ET ¤R INTE F¶RSTA G¥NGEN SOM F¶RSLAG OM OBLIGATORISK MEDLING L¤GGS FRAM -ED OBLIGATORISK MEDLINGS AVSES I DETTA SAMMANHANG ATT -ED LINGSINSTITUTET HAR R¤TT ATT UTSE MEDLARE ¤VEN UTAN PARTERNAS SAMTYCKE OCH ATT PARTERNA ¤R TVUNGNA ATT FULLG¶RA SIN F¶RHANDLINGSSKYLDIGHET N¤R -EDLINGSINSTITUTET KALLAR PARTERNA TILL F¶RHANDLING ,¶NEF¶RHANDLINGSUTREDNINGEN ANS¥G I SITT BET¤NKANDE 3/5 ATT DET BORDE BLI M¶JLIGT ATT I ST¶RRE UTSTR¤CKNING PARTERNAS ¶RSLAGET TOG SIKTE P¥ SITUATIONER D¥ VARSEL HADE L¤MNATS 3!& HAR VIDARE F¶RESLAGIT ATT DET SKALL H¥LLAS EN ¶VERL¤GGNING HOS F¶RLIKNINGSMANNAINSTITUTET S¥ SNART EN PART VARSLAR OM EN STRIDS¥TG¤RD 6ID DENNA ¶VERL¤GGNING SKALL DET KLARL¤GGAS VILKA FR¥GOR SOM ¤R DE HUVUDSAKLIGA TVISTEFR¥GORNA VILKA F¶RUTS¤TTNINGAR SOM FINNS F¶R EN UPPG¶RELSE SAMT OM MEDLING KAN BIDRA TILL EN L¶SNING AV TVISTEN %NLIGT 3!& S MENING B¶R DET KUNNA FATTAS BESLUT OM MEDLING ¤VEN OM N¥GON PART SKULLE MOTS¤TTA SIG DET %N PART B¶R I S¥ FALL HA SKYLDIGHET ATT MEDVERKA I MEDLINGSF¶RHANDLINGAR %NLIGT 3!& S F¶RSLAG SKULLE S¥DAN MEDLING KUNNA BLI AKTUELL D¥ F¶RHANDLINGARNA HAR L¥ST SIG ELLER D¥ STRIDS¥TG¤RDER SKULLE KUNNA MEDF¶RA STORA SKADOR DE FORSKARE SOM UTREDNINGEN HAR ANLITAT HAR UTTALAT ATT M¶JLIGHETEN TILL OBLIGATORISK MEDLING B¶R LAGF¤STAS I F¶RTYDLIGAD FORM .¤R EN PART HAR VARSLAT OM STRIDS¥TG¤RDER FINNS DET ETT ALLM¤NT INTRESSE AV ATT PARTERNA RESPEKTERAR -EDLINGSINSTITUTETS BESLUT OM MEDLING &¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN HAR UNDER TALET B¶RJAT TILL¤MPA DE NU G¤LLANDE BEST¤MMELSERNA OM MEDLING I -", S¥ ATT MEDLARE UTSES S¥ SNART ETT VARSEL BLIR K¤NT $ET HAR F¶REKOMMIT ATT MEDLARE HAR UTSETTS MOT EN PARTS 5TREDNINGEN ANSER ATT MEDLARE ¤VEN I FRAMTIDEN B¶R KUNNA UTSES ¤VEN OM ENDERA ELLER B¥DA PARTERNA ¤R NEGATIVT INST¤LLDA TILL MEDLING OCH ATT DET B¶R KLARG¶RAS I LAGEN %N STRIDS¥TG¤RD BER¶R I REGEL INTE BARA DE INBLANDADE PARTERNA UTAN F¥R ¤VEN KONSEKVENSER F¶R TREDJE MAN 3AMH¤LLET HAR D¤RF¶R EN UPPGIFT N¤R DET G¤LLER ATT BEVAKA F¶LJDERNA AV S¥DANA ¥TG¤RDER %N PART SOM HAR L¤MNAT VARSEL HAR ETT ANSVAR F¶R ATT TVISTEN L¶SES OCH B¶R INTE HA M¶JLIGHET ATT V¤LJA OM MEDLINGSVERKSAMHET SKALL BEDRIVAS ELLER INTE $ET HAR F¶REKOMMIT ATT PARTER INTE HAR VELAT MEDVERKA TILL MEDLING $E NU G¤LLANDE REGLERNA OM HUR EN PART VID VITE KAN F¶RM¥S ATT FULLG¶RA SIN F¶RHANDLINGSSKYLDIGHET ¤R B¥DE OMST¤NDLIGA OCH TIDS¶DANDE ATT TILL¤MPA ) PRAKTIKEN ¤R DE S¥ INEFFEKTIVA ATT DE N¤STAN ALDRIG HAR ANV¤NTS TROTS ATT DET IBLAND HAR FUNNITS BEHOV AV ATT UTNYTTJA DEM 2EGLER SOM GER -EDLINGSINSTITUTET MAKT ATT VID BEHOV KALLA EN ELLER B¥DA PARTERNA VID VITE TILL F¶RHANDLING KAN UNDERL¤TTA F¶R EN PART ATT ¥TERG¥ TILL F¶RHANDLINGSBORDET ¤VEN OM F¶RHANDLINGARNA HAR KOMMIT IN I L¥STA L¤GEN .¤R DET F¶RELIGGER HOT OM STRIDS¥TG¤RDER B¶R MEDLING D¤RF¶R KUNNA INITIERAS ¤VEN OM INTE N¥GON AV PARTERNA ¤R INTRESSERAD AV MEDLARES MEDVERKAN -EDLINGSINSTITUTET B¶R HA TV¥NGSMEDEL TILL SITT F¶RFOGANDE F¶R ATT F¶RM¥ PARTER ATT KOMMA TILL F¶RHANDLING N¤R MEDLARE KALLAR %NLIGT NU G¤LLANDE LAG KAN F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN INTE SJ¤LVST¤NDIGT INITIERA ETT VITESF¶REL¤GGANDE $ET KAN BARA ¥STADKOMMAS MOT EN PART P¥ DEN ANDRA PARTENS BEG¤RAN %XPEDITIONEN HAR INTE HELLER R¤TT ATT UTF¤RDA F¶REL¤GGANDE UTAN KAN BARA G¶RA EN ANM¤LAN TILL !RBETSDOMSTOLEN $ET ¤R !RBETSDOMSTOLEN SOM HAR R¤TT ATT F¶REL¤GGA PARTEN VID VITE ATT FULLG¶RA SIN F¶RHANDLINGSSKYLDIGHET %NLIGT UTREDNINGEN B¶R -EDLINGSINSTITUTET SJ¤LVST¤NDIGT HA R¤TT ATT P¥ EGET INITIATIV UTF¤RDA VITESF¶REL¤GGANDE TILL EN PART ATT KOMMA TILL F¶RHANDLING F¶R MEDLING 5TD¶MANDE AV VITET B¶R P¥ SAMMA S¤TT SOM SKE I !RBETSDOMSTOLEN ) V¥RA NORDISKA GRANNL¤NDER ANSES DET ATT MEDLING SKALL KUNNA VARA OBLIGATORISK ) $ANMARK ¤R PARTERNA SKYLDIGA ATT KOMMA N¤R F¶RLIKNINGSMANNEN KALLAR DEM TILL F¶RHANDLING $ET FINNS DOCK INTE N¥GON SANKTION MOT EN PART SOM INTE KOMMER $ET FINNS DET I .ORGE MEN SANKTIONEN UTNYTTJAS INTE !TT SANKTIONERNA INTE BEH¶VS KAN HA SAMBAND MED ATT MEDLARNA I $ANMARK OCH .ORGE HAR ANDRA MEDEL F¶R SITT AGERANDE ) B¥DA DESSA L¤NDER INGRIPER MEDLARNA I F¶RHANDLINGARNA P¥ EGET INITIATIV $ERAS FR¤MSTA MAKTMEDEL ¤R ATT DE KAN UPPSKJUTA STRIDS¥TG¤RDER OCH TVINGA PARTERNA TILL MEDLING UNDER TIDEN ) &INLAND F¥R F¶RLIKNINGSMANNEN INGRIPA N¤R DET HAR UPPST¥TT EN ARBETSTVIST SOM HOTAR ARBETSFREDEN $ET ¤R INTE T¤NKT ATT SKE MOT B¥DA PARTERNAS INTE HAR LAGTS .¤R DET HAR SKETT SKALL F¶RLIKNINGSMANNEN DOCK OMEDELBART VIDTA ¥TG¤RDER SOM ¤R ¤NDAM¥LSENLIGA OCH D¥ ¤R PARTERNA SKYLDIGA ATT DELTA I F¶RHANDLINGARNA 3YFTET MED DE F¶RTYDLIGADE OCH SK¤RPTA BEST¤MMELSERNA ¤R ATT BEFOGENHETERNA SKALL F¥ EN PREVENTIV BETYDELSE GENOM ATT ALLA BER¶RDA K¤NNER TILL ATT -EDLINGSINSTITUTET HAR EN STARK POSITION OCH I ETT ALLVARLIGT L¤GE KAN ¥STADKOMMA MEDLING ¤VEN D¥ PARTERNA INTE VISAR -EDLINGSINSTITUTET B¶R EMELLERTID I SIN VANLIGA VERKSAMHET S¥ L¥NGT M¶JLIGT UNDVIKA ATT UTNYTTJA TV¥NGSMEDEL $ET FINNS EN L¥NG OCH V¤RDEFULL TRADITION AV ANSVARSTAGANDE HOS PARTERNA P¥ DEN SVENSKA ARBETSMARKNADEN OCH DEN B¶R VIDMAKTH¥LLAS ¤VEN I FRAMTIDEN %TT VIKTIGT UNDANTAG I DE F¶RESLAGNA REGLERNA F¶RESL¥S F¶R DET FALL MEDLING REDAN P¥G¥R ENLIGT EN F¶RHANDLINGSORDNING I KOLLEKTIVAVTAL $ET ¤R ENLIGT UTREDNINGENS UPPFATTNING ALLM¤NT AVTALSL¶SNINGAR OM MEDLING ¤N MED LAGSTIFTNING $E PARTER SOM HAR ING¥TT KOLLEKTIVAVTAL SOM INNEFATTAR EN SAMSYN OM UTVECKLINGEN P¥ OMR¥DET F¶RHANDLINGARNA OCH N¥GON FORM AV MEDLINGSVERKSAMHET B¶R D¤RF¶R VARA UNDANTAGNA FR¥N DEN OBLIGATORISKA MEDLING SOM -EDLINGSINSTITUTET F¶RESL¥S F¥ BEFOGENHET ATT BESLUTA OM /M EN PART SOM HAR VARSLAT OM STRIDS¥TG¤RDER REDAN ¤R F¶REM¥L F¶R MEDLING SOM SKER ENLIGT ETT S¥DANT KOLLEKTIVAVTAL B¶R -EDLINGSINSTITUTET INTE HA BEFOGENHET ATT UTSE MEDLARE OCH D¤RMED INTE HELLER HA R¤TT ATT VID VITE KALLA PARTERNA TILL F¶RHANDLING $¤RMED UNDVIKS ATT DET KAN BLI DUBBLA F¶RHANDLINGSPROCESSER P¥ S¥DANA OMR¥DEN F¶RST INOM RAMEN F¶R AVTALEN OCH SEDAN I ENLIGHET MED LAGEN $ET B¶R VARA M¶JLIGT F¶R PARTER ATT F¥ PR¶VAT OM ETT AVTAL OM F¶RHAND LINGSORDNING UPPFYLLER DE KRAV SOM G¶R ATT -EDLINGSINSTITUTET INTE HAR BEFOGENHET ATT UTAN MEDGIVANDE FR¥N PARTERNA UTSE MEDLARE - INSTITUTET B¶R HA BEFOGENHET ATT G¶RA DEN PR¶VNINGEN %N S¥DAN PR¶VNING SKALL KUNNA SKE I GOD TID F¶RE EN AVTALSR¶RELSE /M AVTALET UPPFYLLER KRAVEN B¶R DET REGISTRERAS HOS -EDLINGSINSTITUTET 5TREDNINGEN ANSER SLUTLIGEN ATT DEN BEST¤MMELSE I -", ENLIGT VILKA REGERINGEN I EN ARBETSTVIST AV ST¶RRE BETYDENHET KAN UTSE EN F¶RLIK NINGSKOMMISSION ELLER EN S¤RSKILD F¶RLIKNINGSMAN B¶R TAS BORT ,¶NEF¶RHANDLINGSUTREDNINGEN F¶RESLOG I BET¤NKANDET 3/5 ATT BEST¤MMELSERNA OM F¶RLIKNINGSKOMMISSION OCH S¤RSKILD F¶RLIKNINGSMAN SKULLE UPPH¤VAS 5TREDNINGEN DELAR DEN UPPFATTNINGEN "EST¤MMELSEN HAR TIDIGARE GIVIT UPPHOV TILL PROBLEM GENOM ATT DET HAR R¥TT OS¤KERHET I FR¥GAN OM HURUVIDA DET B¶R VARA REGERINGEN ELLER F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN SOM UTSER F¶RLIKNINGSMAN I TVISTER AV STOR BETYDELSE $EN HAR D¤RF¶R INTE TILL¤MPATS UNDER L¥NG TID $ET NYA -EDLINGSINSTITUTET B¶R HA TILLR¤CKLIG KAPACITET ATT HANTERA ¤VEN ARBETSTVISTER AV ST¶RRE BETYDENHET $ET ¤R MOT DENNA BAKGRUND INTE MENINGSFULLT ATT BEH¥LLA DEN BEST¤MMELSEN I -", &¶R ¶VRIGT KAN REGERINGEN TILLS¤TTA KOMMISSIONER ¤VEN UTAN ST¶D I -", 3¥ SKEDDE EXEMPELVIS MED DEN S K &¶RHANDLINGSGRUPPEN UNDER "ERTIL 2EHNBERGS LEDNING