sou · GMB318 · 1999-01-01 00:00:00 — Dels att är en viktig aktör i den svenska handeln med utlandet och därmed påverkar de svenska företagens konkurrenskraft, dels kommer en effektiv tullhantering att frigöra resurser att kunna fördelas till andra viktiga delar såsom kontrollverksamhet. Regeringen anser det således av stor vikt att arbetar med information till näringslivet för att få in nödvändiga uppgifter av rätt kvalitet, i rätt tid vilket ger förutsättningar för en effektiv och säker uppbörd. För kontrollverksamheten gäller dessutom att Tull- verket även här kontinuerligt måste arbeta med att utveckla nya ef- fektiva arbetsmetoder. har fyra mål för verksamheten. Det fjärde målet inför- des från och med för att understryka service- och effektivitetsdimensionen i arbete. Verket är en viktig aktör i handel med utlandet och därför betonas vikten av en effektiv och serviceinriktad tullhantering med detta mål. Regeringen har i regleringsbrevet för angivit ett antal verksamhetsmål direkt kopplade till övergripande mål (se sid 121). Som särskilt angelägna uppgifter i övrigt har regeringen angivit att verka för en ökad användning och fortsatt utveckling av infor- mationsteknik inom tullverksamheten så att effektiv programvara och modern teknik enligt internationell standard kan användas för att vidareutveckla funktionen med elektroniskt uppgiftslämnande () mot företag, myndigheter samt olika samarbetsprojekt inom EU. I sammanhanget viktiga uppgifter är datorisering av tullräk- ningar, elektronisk utlämningssedel m.m. Regeringen har i regleringsbrevet vidare angivit som angelägna uppgifter att med en utvecklad användning av informationsteknik åstadkomma en fortsatt effektivisering av de interna arbetsproces- serna, att verka för att en enhetlig tolkning av gällande lagar och öv- riga bestämmelser görs av samtliga tullmyndigheter, att verka för att systemen för transitering av varor får en hög tillförlitlighet samt att på lämpligt sätt biträda och Utrikesdeparte- mentet med analys av frågor inom respektive område som behand- las vid möten inom och lämna förslag till svenska ståndpunkter. I sin bedömning av resultatet för /96 gör regeringen bedömningen att årsredovisningen saknar utförliga ana- lyser av de resultat uppnått inom olika verksamheter. Även regionernas resultat saknar analyser och kommentarer, vilka – om de funnits – avsevärt hade ökat årsredovisningens informations- värde. Indelningen av verksamheten i de sex grenarna gör även re- sultatredovisningen fragmenterad och svåröverskådlig. Detta sam- mantaget gör att det för vissa av de uppsatta målen inte är möjligt att avgöra om resultat är godtagbart eller ej. Regeringen anser att detta är otillfredsställande men konstaterar att arbetar för att lösa dessa problem dels med den nya indelningen i verksamhetsgrenar, dels med det nya tidredovisnings- systemet LIST som verket börjat använda . Även beträffande narkotikakontrollen pekar regeringen på beho- vet av fördjupad analys av resultatet. I regleringsbrevet är kraven för redovisning av beslagsstatistiken preciserade – vilket bl.a. innebär en redovisning med beaktande av beslag gjorda av po- lisen – i syfte att få en mer heltäckande redovisning. av- ser regeringen att i ett ännu bredare perspektiv analysera narkotika- situationen. Med denna analys som bakgrund anser regeringen att förutsätt- ningarna för resultatredovisning avseende narkotikabe- slag kan förbättras avsevärt. Beslagen av narkotika kan då ses i lju- set av narkotikasituationen som helhet. Narkotikakontrollen skall enligt regleringsbrevet ges högsta prioritet inom tullkontrollen och regeringen konstaterar att antalet beslag har ökat och överstiger nivån från tiden före EU-medlemskapet. Regeringen konstaterar även att beslagen av sprit och andra alko- holdrycker ökat kraftigt . I regleringsbrevet har angetts att även detta arbete skall ges hög prioritet och regering- en anser att ansträngningarna skall fortsätta beträffande bekämpning av denna typ av smuggling. I regleringsbrevet har fått i uppdrag att utreda möjligheterna att införa separata resultat- och balansräkningar för de regionala myndigheterna. I och med medlemskapet i den Europeiska unionen deltar i en tullunion med en gemensam yttre gräns och med ett gemensamt regelverk. Fullbordandet av den inre marknaden och den snabba ut- vecklingen av gemenskapens handelsutbyte med den övriga världen gör det nödvändigt med smidiga tullprocedurer och enkla regler. Inte minst är detta viktigt eftersom stora delar av näringslivet har snabba och säkra leveranser och välutvecklad logistik som ett vik- tigt konkurrensmedel i sin internationella verksamhet. är därför en viktig aktör i den svenska handeln med utlandet och ett viktigt initiativ togs vid ett möte för de femton medlemsstaternas generaldirektörer i . Där antogs på svenskt initiativ den s.k. Stockholmsdeklarationen som innebär att tullmyndigheterna i respektive medlemsland tillsam- mans skall arbeta för förenklingar av regler och procedurer för att främja handelsutbytet och bidra till ökad tillväxt. Stockholmsdekla- rationen har även fått politiskt stöd genom ett beslut av EU:s mi- nisterråd. Därefter har en samlad åtgärdsplan för förenkling av tul- lagstiftningen antagits av vilken består av ge- neraldirektörerna för tullverken inom EU:s medlemsstater. Inom EU har medlemsstaterna enats om ett program – 2000 – för utveckling av tullverksamheten inom unionen. En förutsättning för att den inre marknaden skall fungera på avsett sätt är att det finns väl fungerande tullmyndigheter i EU:s medlemsstater. Tullprocedurer och kontroller måste fungera med beaktande av utrikeshandelns krav på snabbhet och smidighet men ga- rantera ett likvärdigt skydd för unionens medborgare och företag. Procedurer och kontroller skall bidra till att skydda gemenskapens och medlemsstaternas ekonomiska intressen samt garantera enhet- lighet och konkurrensneutralitet. För att säkerställa detta innehåller programmet strategiska rikt- linjer för tullverksamheten fram till och med . Sammanfatt- ningsvis kan sägas att syftet är att dessa skall leda till att tullverken inom EU skall fungera som om de vore ett enda tullverk. Tullmyndigheterna inom EU kommer således i allt högre ut- sträckning att arbeta efter gemensamma riktlinjer som medlemssta- terna enas om. Inom EU har transitering av framförallt känsligt gods dvs. högbeskattade varor som cigaretter, alkohol och vissa jordbruksprodukter varit föremål för omfattande bedrägerier med allvarliga konsekvenser för gemenskapens och medlemsstaternas intäkter och för konkurrensförhållandena på den inre marknaden. En allmän uppfattning är att transitering av varor är en förutsätt- ning för den inre marknadens funktion och därmed för den europe- iska ekonomin som helhet. Inom EU pågår därför ett intensivt arbete för att göra transite- ringssystemet säkrare utan att begränsa varors rörlighet över gränserna. En viktig del i reformarbetet är att datorisera transiteringsförfa- randet. Därutöver har i en handlingsplan föreslagit en rad åtgärder bl.a. för att säkerställa att operatörer och tulladminist- rationer följer de regler som finns samt för att åstad- komma ett flexiblare transiteringssystem där nivån på kontroller och säkerheter anpassas efter operatörernas tillförlitlighet och de risker som hänger samman med förfarandet. Reformeringen av transiteringssystemet ställer en del krav på in- satser även på nationell nivå. Regeringen anser det viktigt att i det fortsatta arbetet inom EU verka för att förändringarna inte skall be- höva medföra några ytterligare administrativa bördor vare sig för företagen eller tullmyndigheterna. Problemen med bedrägerier med alkohol och tobak är så stora att de påverkar medlemsländernas ekonomiska situation. Bedrägerier- na utgör även ett hot mot den inre marknadens funktionssätt samt mot ambitionerna att av hälsoskäl minska konsumtionen av tobak och alkohol. Mot denna bakgrund har det inom EU inrättats en arbetsgrupp med deltagande av samtliga medlemsländer som syftar till att analy- sera svagheter i de nuvarande systemen och kontrollordningarna samt att identifiera möjliga förbättringar av dessa system. Förslagen skall utformas med beaktande av tull-, punktskatte- och mervärdesskatteområdena. Arbetsgruppen skall avlämna en rapport . I sammanhanget kan nämnas att satsningar på bedrägeribekämp- ning och kontroll på lång sikt är en lönsam investering. Enligt upp- gift från beräknas medel som satsas inom ex- empelvis området revision generera en ytterligare uppbörd motsva- rande den nedlagda kostnaden. Beslut har tagits om förhandlingar om en utvidgning av EU med ytterligare 11 medlemmar; dock skall den första omgången omfatta endast fem av dessa. För de länder som inte tagits med i första om- gången skall en årlig utvärdering göras beträffande läget i dessa länder. Av skulle endast stå utanför EU och även detta land har uttryckt intresse för anslutning. När nya medlemmar kommer att tas in råder det delade meningar om. Att detta vid den givna tidpunkten kommer att påverka främst klare- ringsverksamheten i är klart, men det är givetvis alldeles för tidigt att bedöma omfattningen. Ansökarländernas andel av svensk utrikeshandel (utanför EU) utgjorde värdemässigt (im- porten) och (exporten) . Hänsyn måste tas till att utri- keshandeln generellt växer; under 1995-97 har importdokumentens antal varit tämligen , medan antalet exportdokument har ökat kraftigt. Ytterligare en faktor som kan påverka utvecklingen är den uppföljning av Uruguayrundan som skall ske . kommer den planerade EU-utvidgningen att ställa ökande krav på de nuvarande medlemsstaternas tullmyn- digheter. Förberedelsestrategin är synnerligen ambitiös och genom- förandet kan inte åstadkommas utan omfattande medverkan från medlemsländerna. Sedan slutet av deltar tillsammans med de övriga nordiska länderna i . Ambitionen är att delta operativt . Samarbetet berör verksamheten inom såväl tullen som polisen och . syftar till att genomföra fri rörlighet för per- soner genom att alla personkontroller vid de inre gränserna, dvs. gränserna mellan de länder som deltar i samarbetet, avskaffas. Den fria rörlighet som finns mellan de nordiska länderna kommer att bevaras och utsträckas till att omfatta hela Schengenområdet, dvs EU exklusive och men inklusive och . Genom att de inre gränserna i praktiken avskaffas mellan har dessa istället åtagit sig att noggrant kontrolle- ra gränserna mot icke – Schengenländer enligt enhetliga regler. Alla personer skall åtminstone underkastas en kontroll för faststäl- lande av identitet genom uppvisande av resedokument. Personkon- trollen skall utöver granskning av pass och andra villkor för inresa, vistelse, arbete och utresa, även omfatta efterspaning och förhind- rande av brott. Kontrollen kommer att bli effektivare än ge- nom att datasökningar skall göras i det s.k. SIS-systemet, som bland annat innehåller spärrlistor över efterlysta personer inom hela Schengenområdet och personer som inte skall beviljas inresa. Vid inresa till skall icke EU-medborgare underkastas en mera noggrann kontroll. Kontroll skall även ske vid utresa ur Schengenområdet. Denna kontroll skall utföras efter behov av spa- ning och för förhindrande av hot mot inre säkerhet och allmän ord- ning. Utresekontrollen skall utföras i samtliga fall vad gäller icke EU-medborgare. påverkas inte direkt av anslutning till . De delar av som be- handlar varors rörlighet har övertagits av för tullu- nionen, d.v.s. visavi tredje land. Vid inre gräns, visavi Schengen- länderna, regleras kontrolluppgifter nationellt genom lagen (1996:701) om befogenheter vid gräns mot ett annat land inom Europeiska Unionen (befogenhetslagen). Anslutningen till påverkar således inte i sig kontrollbefogenheter. Anslutningen får emellertid likväl konsekvenser främst beroende på de åtgärder som andra myndig- heter planerar. Det gäller främst hur personkontrollen organiseras vid större gränsövergångar, det vill säga de åtgärder som vidtas för att separera passagerarflödena i enligt med vad som är föreskrivit i . I praktiken är det endast vid de tre största flygplatserna – Arlan- da, och – som problem uppstår för vidkommande. I färjetrafiken bedöms bestämmelsen om separering av passagerare inte innebära några särskilda problem, liksom vid de mindre s.k. ICAP-flygplatserna till följd av att det vanligtvis rör sig om endast en ankomst i taget och/eller relativt ringa trafikintensitet. I dessa senare fall aktualiseras dock frågan om närmare samarbete mellan polis och tull i syfte att effektivare kunna utnyttja tillgängli- ga resurser. Viktiga förändringsprojekt inom Tullen Anslutningen till EU har för del inneburit stora föränd- ringar och i förlängningen innebär det ett helt annat sätt att arbeta. Mot denna bakgrund har ett antal förändringsprojekt genomförts eller är under utredning. I det följande redovisas sammanfattnings- vis vissa viktiga förändringsprojekt som pågår inom . Vissa av dem bygger på den klareringsstrategi – klare- ringsstrategi – som började gälla . Med klarering avses här åtgärder i samband med att va- ror och transportmedel anmäls till ett tullförfarande eller annan form av godkänd tullbehandling. Det övergripande målet för klareringsverksamheten uttrycks som "Rätt klarering". För att uppnå detta skall klareringarna utföras med fullgod kvalitet, med god service så effektivt som möjligt och så enkelt som möjligt. I strategin framhålls också att en god målupp- fyllelse i klareringsarbetet är av stor betydelse inte enbart för klare- ringen utan också för andra delar av tullverksamheten, i särskilt hög grad den initiativinriktade efterkontrollverksamheten i form av ef- terkontroller och revisioner. fastställde en reviderad kon- trollstrategi skall gälla . I kontrollstrategin beskrivs syftet med kontrollverk- samhet som: att avslöja varor som inte på föreskrivet sätt anmälts till Tullver- ket, att upptäcka och rätta felaktigheter i samband med import, att upptäcka och beivra överträdelser av gällande bestämmelser vid in- och utförsel av varor, att upptäcka och beivra överträdelser av övriga bestämmelser som tullen övervakar, att avskräcka från försök att överträda gällande bestämmelser, att vara en mätare på att gällande tullprocedur och övriga be- stämmelser fungerar på avsett sätt samt att vara en mätare på att tillämpad riskbedömning är riktig. Vidare sägs att kontrollverksamheten skall ses i perspektivet av bå- de våra skyldigheter i förhållande till EU:s intressen och till natio- nella intressen. En utgångspunkt för tullverksamheten i stort är att stödja den legala handelns utveckling och därvid stävja illojal och osund konkurrens. Härutöver skall, under det övergripande uppbördsmålet, kontroll med avseende på ekonomisk brottslighet (kommersiella tullbedrä- gerier/varusmugglingsbrott som också utgör ekonomisk brottslig- het) ges hög prioritet. Denna prioritering utgår från såväl regering- ens åtgärder mot ekonomisk brottslighet som arbetet inom EU att bekämpa kommersiella tullbedrägerier. För kontrollverksamheten gäller målet "Effektiv kontroll". Ef- fektiv betyder att man snabbt och ofta når avsett resultat, som i detta fall är lika med att nå de fyra övergripande målen för Tullver- ket. Effektiv kontroll innebär i sin tur behov av: Riktad kontrollverksamhet, vilket innebär att kontrollåtgärderna skall endast utföras på objekt avseende vilka det föreligger någon form av under- rättelse om möjlig/misstänkt oegentlighet, objekt som efter riskvärdering/riskanalys bedöms utgöra särskilt hög risk eller objekt som valts ut i olika flöden i avsikt att testa riktighe- ten i gjord riskbedömning. Fullgod kvalitet i kontrollerna. Vidareutveckling av underrättelseverksamheten samt utveckling och tillämpning av riskanalysarbetet. Dessutom lyfts i strategin fram behovet av stöd för kontrollverk- samheten i form av befogenheter, teknik- och ADB-stöd samt ut- bildning. RISK är ett kvalitetsprojekt som innebär att inför nya ar- betsmetoder i klarerings- och kontrollverksamheten. De nya ar- betsmetoderna innebär en generell inriktning mot en bredare an- vändning av riskanalyser i tullverksamheten och ger en effektivare användning av resurser som servicen till nä- ringslivet och allmänheten ökar. Den nya klareringsmodellen innebär en arbetsväxling från dagens klarering av stora ovärderade ärendekvantiteter till ett kvalitetsarbete med ärenden som är prioriterade i förhållande till övergripande mål för verksamheten. I dagens system hanteras alla ärenden i något led av en tulltjänsteman och ett manu- ellt beslut fattas för alla ärenden som klareras av . Den nya klareringsmodellen baseras på en utveckling av riska- nalysmetoder som ger ett utökat systemstöd för användarna och som fördelar ärenden i prioritetsgrupper så att ärenden med medel eller stor risk sorteras för särskilda kontrollåt- gärder och ärenden med liten risk klareras med en förenklad auto- Ärenden med liten risk i förhållande till övergripande mål kommer således att hante- ras automatiskt av tulldatasystemet (TDS). kommer därmed att hantera ett stort antal ärenden med hjälp av automatise- rade beslut. Genom de nya arbetsmetoderna kan klareringsresurser- na omfördelas till hanteringen av de ärenden som bedöms ha en större risk i förhållande till de övergripande målen för och därmed skall en högre kvalitet kunna uppnås i klareringen av dessa ärenden. En utveckling av riskanalysmetoder för tullverksamheten kräver en särskild organisation som kontinuerligt kan övervaka att rätt ärende utsorteras för granskning och kontroll. har organiserat en central riskanalysenhet med uppgift att ansvara för samordningen samt den generella för- delningen av ärenden enligt den nya klareringsmodellen och en re- gional riskanalysstruktur som kommer att utveckla och tillämpa de nya arbetsmetoderna med utgångspunkt från de regionala förutsätt- ningarna. En annan viktigt del av de nya arbetsmetoderna är att öka den grundläggande kvaliteten på ingångsmaterialet i handläggningspro- cessen. Om kvaliteten i uppgiftslämnandet i de deklarationer som inlämnas till kan förbättras, skapas ytterligare möjlighe- ter att utnyttja potentialen i den nya klareringsmodellen och därmed skulle en större andel ärenden kunna klareras automatiskt av TDS. Denna kvalitetsökning skall uppnås genom en satsning på en för- bättrad riskanalysbaserad informationsverksamhet. Informations- satsningen skall verka för att målsättningen i den så kallade nollvi- sionen skall kunna uppnås. Nollvisionen innebär att alla uppgifter som avlämnas till från näringslivet och allmänheten skall vara rätt från början och att de system som används därmed skall kunna baseras på en hög kvalitet i ingångsmaterialet. ge- nomförde en särskild utredning, INFO 97, som arbetade med att ta fram förslag till en informationspolicy för . Denna informationspolicy samverkar i hög grad med arbetsme- todutvecklingen i . Ytterligare en faktor som är viktigt i detta sammanhang är att även föreslår en implementering av en ny filosofi för klareringsverksamheten. Den nya klareringsfilosofin innebär att inte skall kontrollera den legala kommersiella godstrafi- ken utan istället övervaka och stödja utrikeshandeln under den in- ternationella devisen managing the trade. Den nya riskanalysbaserade klareringsmodellen innebär att Tull- verket kan koncentrera kontrollresurserna mot de företag som med- vetet eller omedvetet bryter mot regelsystemen. Därmed kan även effektiviteten, kvaliteten och träffprocenten i kontrollarbetet ökas. , ett tull-, handels- och jordbrukspolitiskt förenk- lingsprojekt , och har bil- dat ett gemensamt projekt om förenkling av de handels- och jord- brukspolitiska regelkomplexen, det s.k. . Arbetet leds av en grupp med representanter från vardera myn- digheterna. Till projektet har knutits en referensgrupp med repre- sentanter för berörda näringslivsintressen. Efter samråd med refe- rensgruppen fastställts angelägna förenklingsområden, liksom lämplig prioriteringsordning. I det konkreta arbetet samverkar myn- digheterna, men varje myndighet ansvarar för sin del av lagstift- ningen/reglerna. Representanter för näringslivsorganisationerna er- bjuds delta i utredningsarbete. Detta är ett långsiktigt arbete och till betydande del en politisk process. Arbetet måste föras på olika plan. Mer grundläggande för- ändringar kan endast åstadkommas på gemenskapsnivå genom änd- ringar i EU:s förordningar, men även ändringar i till exempel avtal mellan EU och tredje länder kan i vissa fall bli aktuella.. Ett annat plan utgör nationell kompletterande lagstiftning och ett tredje plan utgör förändringar i myndigheternas egna föreskrifter. Baserat på Alfredarbetet bevakar myndigheternas representanter aktuella frågor i EU:s kommittéarbete. Arbetet har lett till föränd- ringar på flera områden. Genom projektet har också initierat utred- ningsarbete som föreligger, till exempel de s.k. och säkerhetsprojektet. Vidare har genom initiativ i projektet utar- betats handledningar över vissa områden av regelverket som har an- setts särskilt besvärliga. översyn av informationen till näringslivet (INFO-97) I budgetpropositionen betonade regeringen vikten av att arbetar aktivt med att förbättra informationen till företa- gen och därmed i förlängningen bidra till att ge det svenska nä- ringslivet stärkt konkurrenskraft. Vidare sägs att tullen har en viktig uppgift i att öka företagens kunskaper så att de möjligheter till för- enklingar som finns tas till vara. Efter det att blivit medlem i EU kunde konstateras ett stort behov hos näringslivet av information om tullprocedurer, tull- taxering m.m. Helt naturligen var detta att vänta initialt, eftersom medlemskapet också medförde ett helt nytt regelverk. Efter drygt två kunde konstateras att trenden höll i sig. De regionala myndig- heterna hade också i olika sammanhang understrukit vikten av god information som ett led i att få bättre kvalitet på deklarationsmateri- alet. Mot denna bakgrund tillsatte en utredning med uppgift att se över informationen till näringslivet. Efter en ge- nomgång av befintlig information och analys av företagens behov lämnade utredningen en slutrapport. Utredningen konstaterar att för de svenska företagen som är mycket utrikeshandelsberoende, är tullen en viktig part i utrikes- handelskedjan. Därför skall underlätta för företagen att ta tillvara sina rättigheter och fullgöra sina skyldigheter. Det kräver aktivt medverkan till att företagen får kännedom om och ser de al- ternativa lösningar som finns inom ramen för regelverket. Som ut- gångspunkt för den framtida informationen föreslår utredningen att fastställer en policy som ska vara vägledande i informa- tionen till näringslivet . Ledstjärnan i arbetet skall vara "Rätt från början – korrekta uppgifter i rätt tid säkrar kvali- teten i tullarbetet. Att få enhetlig, förståelig och tydlig information är andra viktiga delar liksom att allt informationsarbete ska hålla hög kvalitet. I syfte att få till stånd en målmedveten och tydlig styrning av in- formationsverksamheten inom ramen för tullens begränsade in- formationsresurser bör enligt utredningen ett informationsråd inrät- tas. Utredningens förslag är bl.a. en informationspolicy, partnerskap med näringslivet, tullinformatörer såväl centralt som regionalt samt bättre tullinformation. I regleringsbrevet gav regeringen i uppdrag att redovisa vilka förändringar av tulldatasystemet samt vilka förändringar i övrigt som är nödvändiga för att i enlighet med säkerställa uppbörd av tullmedel. Särskilt skulle ett avräkningssystem mot ställda säkerheter beaktas, men även hante- ring av säkerheter i övrigt. ger möjlighet för importör/exportör att efter ansö- kan få tillstånd till uppskjuten betalning – kredittillstånd – för tull- skuld, det vill säga tullar inklusive jordbrukstull. Förutsättningen för detta tillstånd är att företagen ställer säkerhet. Före inträdet i EU krävdes säkerhet för kredittillstånd endast för företag med låg kre- ditvärdighet, i praktiken endast av företagen.