sou · GMB351d1 · 1999-01-01 00:00:00 — 9Målgrupper och studerande i Regeringens satsning vänder sig i första hand till ar- betslösa som vill studera på gymnasienivå eller på grundläggande ni- vå. I andra hand är det tänkt att anställda som behöver komplettera sin utbildning på motsvarande nivåer ska ges möjlighet att göra det- ta. kan dock sägas vara två satsningar med till viss del olika målgrupper. består både av de utbildnings- platser på grundläggande nivå och gymnasial nivå som staten finan- sierat inom kommuner och folkhögskolor, och studiestödet Särskilt utbildningsbidrag, UBS. I tabell 9.1 finns krav och prioriteringsord- ningar för de statligt finansierade platserna och studiestödet definie- rade. 170 Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte Krav och prioriteringsordning för antagning till utbildning som finansieras med statsstöd inom Kunskaps- lyftet och kriterier som ska vara uppfyllda för att få Sär- skilt utbildningsbidrag I. Gymnasial nivå inom och statlig vuxenutbildning, ca 90 000 platser Gymnasial och grundläggande nivå inom och statlig vuxenutbildning och folkhögskolor Behörig att delta i gymnasial vuxenutbild- ning. Personer som saknar eller har brister i sådana kunskaper och färdigheter som krävs för slutbetyg från treårig utbildning i gymnasie- skolan eller motsvarande ska ges företräde. Av dessa ska i fallande ordning följande pri- oriteras: 1.Personer som är arbetslösa eller deltar i arbetsmarknadsutbildning. 2.Arbetstagare, för vilka arbetsgivaren åta- git sig att anställa en långtidsarbetslös istället. 3.Personer som är uppsagda eller hotas av arbetslöshet. Minst och högst . Har rätt till arbetslöshetsersättning. Är arbetslös och arbetssökande vid studier- nas början eller är arbetstagare som har förvärvsarbetat i på minst halvtid under . För arbetstagare krävs att arbetsgivaren åta- git sig att istället anställa i första hand en långtidsarbetslös person. I andra hand kan arbetsgivaren anställa en person som varit långtidsinskriven vid arbetsförmedlingen som ersättare. av medlen får användas för bidrag till anställda. 1.I första hand till studier på grundläggande nivå och orienteringskurser. Grundläggande nivå inom och statlig vuxenutb. ca 5 000 platser Långtidsarbetslös som fyller senast det halvår då utbildningen påbörjas. Grundskole- och gymnasieskolenivå inom folkhögskolan, ca 10 000 platser Fyller senast det halvår utbildningen påbörjas. Likadan som för gymnasienivå inom kom- munal och statlig vuxenutbildning. 2.I andra hand till studier på gymnasial nivå på kurserna Svenska A och B, Engelska A, Samhällskunskap A och Matematik A eller till studier som avser en eller flera av de kurserna i kombination med yrkeskur- ser. (För folkhögskolestudier gäller mot- svarande kurser) 3.övriga studier på gymnasial nivå Källor: SFS 1997:633, SFS 1996:1397, SFS 1996:1654 med senare ändringar, CSNFS 1997:6. 1.Enligt förordningen om särskilt utbildningsbidrag ska den person som anställs istället för den som erhåller UBS vara långtidsarbetslös. AMS har dock givit ut rekommendationer om att man i andra hand kan godkänna en långtidsinskriven vid arbetsförmedlingen. 2.Enligt den förordning om särskilt utbildningsbidrag som ursprungligen gällde fick högst av medlen användas för bidrag till anställda. Sedan regleringsbrevet för CSN ändrats gäller dock att får utnyttjas av anställda. Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte 171 Att beslut prioriterar de arbetslösa framgår tydligt i tabell 9.1. Större delen av medlen inom Särskilt utbildningsbidrag ska ges till arbetslösa och de arbetslösa har också företräde till utbildnings- platserna. I en urvalssituation ska Särskilt utbildningsbidrag i första hand ges till individer som ska studera på grundläggande nivå och på orienteringskurser. För de statligt finansierade utbildningsplatserna gäller dock att det stora flertalet platser finns på gymnasial nivå. Det är kommunernas skyldighet att tillhandahålla grundläggande vuxen- utbildning till alla som är intresserade. Detta gör att utbildning på grundläggande nivå bör komma till stånd i den utsträckning som be- hövs även utan särskilda statliga stöd. har dock beslutat att regeringen skulle att ha möjlighet att besluta att en mindre del av medlen inom ska användas för grundläggande vux- enutbildning. gäller att staten ställt stöd till 5 000 årsplatser på grundläggande nivå till förfogande inom Kun- skapslyftet. Eftersom de kriterier som ska vara uppfyllda för att en individ ska få ta del av Särskilt utbildningsbidrag och utbildningsplatserna inom inte är identiska omfattar studiestödet och platserna delvis olika individgrupper. Vissa individer har antagits till utbild- ningsplatser som är finansierade med statliga medel, så kallade Kun- skapslyftsplatser, och delvis andra individer har fått Särskilt utbild- ningsbidrag . De personer som fått Särskilt utbildningsbidrag kan inte bara studera på grundläggande nivå och gymnasial nivå på Kunskapslyftsplatser, utan de kan också utnyttja den ordinarie utbildningsverksamheten inom den kommunala vux- enutbildningen och folkhögskolorna. För de utbildningsplatser som tillhör den ordinarie kommunala vux- enutbildningen och den ordinarie utbildningen inom folkhögskolor- na finns andra antagningskriterier än för . För den ordinarie kommunala vuxenutbildning på grundläggande nivå gäller: Varje kommuninvånare har rätt att delta i grundläggande vuxen- utbildning det år individen fyller , om individen saknar sådana färdigheter som normalt uppnås i och är bosatt i landet. (Skollagen 11 kap. 10 §) 172 Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte Detta skiljer sig från antagningsreglerna för så till vida att för platserna inom måste den studerande vara äldre () och dessutom långtidsarbetslös. För den ordinarie kommunala vuxenutbildning på gymnasial nivå gäller: Varje kommuninnevånare är behörig att delta i gymnasial vuxen- utbildning om han eller hon är bosatt i landet. Detta gäller individen fyller eller när indivi- den slutfört utbildning på ett nationellt program eller likvärdig ut- bildning i gymnasieskolan. (Skollagen 11 kap. 19 §) Vid en urvalssituation ska företräde ges till dem som är i störst be- hov av utbildningen. Vid urvalet ska särskilt beaktas om en sökan- de –har kort tidigare utbildning, –behöver utbildningen för planerad eller pågående yrkesverksam- het eller står inför ett vägval, –behöver utbildningen för att komplettera ett reducerat program från gymnasieskolan eller för annan behörighetskomplettering, –ska kunna fullfölja studier som den sökande har påbörjat enligt en upprättad studieplan. (Förordning om vuxenutbildning 3 kap. 10 §) Huvudregeln är således att den som bäst behöver utbildningen på gymnasial nivå ska få tillträde om urval blir aktuellt på en särskilt populär kurs eller på en ort med stort sökandetryck. Detta kan tolkas som att den person som saknar kunskaper motsvarande gymnasie- skolan ska prioriteras om personen behöver kunskaperna för ett yr- kessammanhang. Det kan gälla personer som aldrig har läst på gym- nasial nivå och personer som inte färdigställt sin utbildning. Det kan också vara personer, som visserligen läst en hel gymnasial utbild- ning, men ändå saknar aktuella kunskaper från en viss kurs. De som inte kommer ifråga vid urval enligt förordningen ovan kan vara personer som inte ska använda studierna i ett yrkessamman- hang. Detta torde utesluta exempelvis pensionärer och människor som eftersträvar vissa kunskaper för fritidsändamål. Personer som har en färdigställd gymnasieutbildning och endast vill höja sina be- tyg (konkurrenskomplettera) blir också utan studieplats om konkur- rensen är stor. Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte 173 Vid antagningen till Kunskapslyftsplatserna gäller samma grund- princip nämligen att de som saknar kunskaper motsvarande treårig gymnasieutbildning ska prioriteras. En stor skillnad är dock att i har arbetslösa och personer i arbetsmarknadspolitis- ka åtgärder absolut företräde bland dem som saknar kunskaper. För ordinarie utbildning inom folkhögskolorna gäller: För att antas till en allmän kurs som ger en behörighet motsvaran- de den som kan fås genom det offentliga skolväsendet måste den sökande fylla senast det kalenderår som kursen börjar eller vara äldre. (SFS 1991:977 ändrad 1992:737) Detta skiljer sig från antagningen till Kunskapslyftsplatserna så till vida att den sökande måste vara äldre inom (). Den tydliga prioriteringsordning som dessutom finns för Kunskaps- lyftsplatserna har ingen självklar motsvarighet för den ordinarie ut- bildningen i folkhögskolornas regi. Dock har folkhögskolorna ett allmänt uppdrag att prioritera svaga grupper i samhället och har valt att tolka detta som att man särskilt ska arbeta för att nå bland annat kortutbildade och arbetslösa (se avsnitt 5.1). Det är inte bara relationen mellan UBS och Kunskapslyftsplatser som ger förväxlingar, utan det är dessutom så att det inte alltid går att säga vem som studerar på en Kunskapslyftsplats. Staten har upp- muntrat att Kunskapslyftsplatserna och den ordinarie utbildningen integreras för att främja en utveckling av hela utbildningsorganisa- tionen och ett effektivt utnyttjande av de sammanlagda utbildnings- platserna. Detta gör att det ofta inte lätt att skilja ut Kunskapslyfts- platser, dvs utbildningsplatser som är finansierade med statliga stöd, från de ordinarie utbildningsplatser som en kommun finansierar. En individ som vill studera inom skolformen vuxenut- bildning kan läsa en kurs som är delvis finansierad med statliga med- el och delvis finansierad med kommunala medel. Det kan också vara så att individen läser vissa kurser som är statligt finansierade och vis- sa andra kurser som är kommunalt finansierade. Kommunerna har visserligen skyldighet att rapportera till SCB vilka individer som är Kunskapslyftsstuderande, det vill säga vilka som upptar de statligt finansierade platserna, och vilka individer som 174 Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte studerar inom den ordinarie, kommunalt finansierade, organisatio- nen. Med ovanstående i minne kan dock konstateras att man inte ska lägga allt för stor vikt vid den uppdelning av studerande som gjorts. Det finns anledning att tro att olika kommuner valt olika strategier när det gäller hur de delat upp individer i Kunskapslyftsstuderande och reguljära studerande. Alla kommuner har inte haft svårigheter med att urskilja Kun- skapslyftsstuderande. En del kommuner har gjort en mycket tydlig administrativ uppdelning på utbildning inom och an- nan vuxenutbildning. innebär detta också att den utbildning som ges i hög grad är skild från utbildningen vid kom- vuxenheterna. Så var exempelvis fallet i kommun . I en sådan kommun kan man lätt säga om en viss individ upptar en Kunskapslyftsplats eller inte, och där är således märkningen av Kunskapslyftsstuderande högst relevant. För folkhögskolorna gäller att man vid registrering av kursdelta- gare skiljer mellan kursdeltagare på de 10 000 platserna inom Kun- skapslyftet och kursdeltagare inom den ordinarie utbildningen. Det görs dock inte någon skillnad mellan de båda grupperna av kursdel- tagare när det gäller pedagogik och studiernas uppläggning. 9.2Studerande i den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial fanns totalt 185 005 individer inom den kom- munala gymnasiala vuxenutbildningen och av dessa var 106 557 in- divider registrerade som elever i . Detta visar Skol- verkets statistik över verksamheten inom den kommunala vuxenut- bildningen (, 1997f). Den tillgängliga statistiken ger en ögonblicksbild av de individer som befann sig i stu- dier just och är därmed inte identisk med personupp- gifter för alla som studerade . Sådan statistik kommer att finnas tillgänglig . Det är dock troligt att den nu tillgängliga statistiken relativt väl kan ge en uppfattning om karaktäristika för alla studerande under terminen på grund av det stora antalet individer i mätningen. Att statistiken endast gäller dem som var i studier gör dock att siffrorna i avsnitten 9.2 och 9.3 som baserar sig på Skol- verkets rapport inte överensstämmer med dem i avsnitt 9.6. Det se- nare avsnittet beskriver det sammanlagda antal personer som erhöll Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte 175 olika studiestöd för studier . Den statistik som där används är framtagen efter terminens slut (CSN, 1998c). I det följande lyfts karaktäristika för det totala antalet studerande i vuxenutbildning fram och dessutom görs jämfö- relser med gruppen Kunskapslyftsstuderande. När jämförelser görs med studerande på Kunskapslyftsplatser får man hålla i minnet att dessa utgör av det totala antalet studerande och där- med i hög grad påverkar totalbilden samt att statistiken lider av ovan nämnda svagheter. Det är också viktigt att observera att är en femårig satsning som startat. Det är inte säkert att de studerande som befann sig i studier under en enskild mätdag under första halvår är representativa för studerande . 9.2.1Många kvinnor, unga personer och heltidsstuderande Av alla de individer som studerade inom den kommunala vuxenut- bildningen på gymnasial nivå var det många som var kvinnor. var kvinnor och fördelning- en mellan kvinnor och män var likadan bland dem som var markera- de som studerande på Kunskapslyftsplatser. Att det är många kvin- nor bland de studerande är inget nytt, möjligen har det blivit en något större dominans för kvinnor . Under läsåren 1993/94 – 1995/96 var andelen kvinnor 63, bland alla elever inom den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå. (Skol- verket, 1997a, 1997f). Det var av samtliga elever som var födda utomlands. Samma andel utrikes födda fanns också under läsåren 1993/94 till 1995/96. Om man särskiljer alla Kunskapslyfts- studerande var det som var födda i ett annat land än . (, 1997a, 1997f) När det gäller ålder var knappt en tredjedel av de studerande inom den totala gymnasiala vuxenutbildningen och en- dast var tionde person var eller äldre. Detta kan utläsas i figur 9.1. 176 Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte Alla studerande inom vuxenutbildning på gym- nasial nivå fördelade på olika åldersgrupper. Källa: , 1997, . Dnr 97:1646, . De personer som markerats som Kunskapslyftsstuderande har en liknande spridning över åldrar med det undantag att de var färre i de två allra yngsta grupperna. av alla Kunskaps- lyftsstuderande var . Vid en jämförelse med statistik för studerande inom den kommu- nala vuxenutbildningen på gymnasial nivå läsåren 1995/96, 1994/95 och 1993/94 kan man konstatera att spridningen över åldrar i figur 9.1 inte är ovanlig. De tidigare åren var det färre i kategorin el- ler yngre, men i gengäld fanns en större andel i kategorin . Därför gäller att av de studerande var läsåren 1993/94-1995/96 i jämförelse . Vidare var under för alla de fyra tidsperioderna 1993/94- 1997. (1995a, 1996a, 1997a) har således inte inneburit någon förändring i ål- dersfördelningen på gymnasial nivå annat än marginellt. Att de stu- derande inom den kommunala vuxenutbildningen trendmässigt bli- vit yngre är något som hänt tidigare. En tendens som däremot kan noteras för de fyra studerade åren är att de studerande i allt högre utsträckning läser på heltid. Hösttermi- nen 1997 läste de registrerade på gymnasial nivå i genomsnitt på av heltid. var motsvarande siffra (1996) respektive (1995 och 1994).1 (1995c, 1996b, 1997f, 1997h) Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte 177 Av det totala antalet individer som läste på gymnasial nivå var det drygt hälften som läste på heltid eller mer. Hur många av de studerande som läste på och andra andelar av heltid kan utläsas i tabell 9.2. Antal elever i gymnasial vuxenutbildning fördelade på olika andelar av heltid samt antal procent elever i varje andel av heltid Källa: , 1997, . Dnr 97:1646, . Om man särskiljer de individer som kommunerna har angivit som Kunskapslyftsstuderande visar det sig att dessa personer i högre utsträckning än vad som gäller för alla studerande har läst på heltid. av dem bedrev studier på heltid. 9.2.2Hög tidigare utbildning är vanligt Många av de studerande hade en relativt hög ut- bildning registrerad /97, se tabell 9.3. Detta kan vara något förvånande för den oinvigde. Vanligtvis finns det dock många studerande inom den kommunala vuxenutbildningen på gym- nasial nivå som redan har en relativt hög utbildning. Inom den kommunala vuxenutbildningen finns individer som lä- ser upp betyg – det vill säga läser om ett ämne för att få godkänt be- tyg, eller för att få ett högre betyg än trots att de tidigare bli- vit godkända. Detta förfarande ger dem sedan större möjligheter att komma in på högskolan. Vidare finns det personer med avslutad gymnasieutbildning som inte har läst rätt ämnen för vad de vill stu- dera fortsättningsvis. Dessa kan läsa vissa kurser på gymnasial nivå för att erhålla särskild behörighet för högskolestudier. Inom den kommunala vuxenutbildningen finns också individer som behöver komplettera enstaka ämnen för att nå fram till en treårig gymnasie- utbildning. Deras tidigare studier vid gymnasieskolan eller inom den kommunala vuxenutbildningen är således ännu inte avslutade. 1Den genomsnittliga omfattningen är beräknad som antal heltidsplatser om 756 poäng divi- derat med antal elever för respektive heltidsstuderande baserat på 540 undervis- ningstimmar per person dividerat med antal elever . 178 Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte Vanligen finns också ett antal invandrare som, trots att de har mot- svarande en gymnasieutbildning eller en högskoleutbildning i sitt hemland, velat komplettera sina meriter med svenska gymnasiebe- tyg. Som exempel kan nämnas att av alla studeran- de inom med eftergymnasial utbildning var födda utomlands. Olika utbildningsbakgrund för alla studerande inom kom- munal vuxenutbildning på gymnasial nivå samt Kunskapslyftsstude- rande . Högsta utbildning som registrerats för individerna till och med /97. Procent i varje kategori. Källa: , 1997, . Dnr 97:1646, . Anmärkning: På grund av avrundning summerar inte procentsatserna till 100. Det finns dock omständigheter som gör att de studerande framstår som högre utbildade i tabell 9.3 än de i själva verket är. Individer som läste i den gamla gymnasieskolan hade ibland endast en ettårig utbildning. Dessa har i statistiken placerats i kategorin Högst gymnasial utbildning när deras utbildningsinriktningar övergick till att bli tvååriga utbildningar i gymnasieskolan. Dessutom finns individer som i statistiken finns registrerade i ka- tegorin Eftergymnasial utbildning trots att de saknar utbildning på gymnasial nivå. fanns möjligheten att studera vid en vård- högskola med endast grundskola som tidigare utbildning. Vårdper- sonal kan därför stå utan gymnasieutbildning trots att de har en ef- tergymnasial utbildning. Dessutom finns och har funnits möjlighet för vissa yrkesgrupper att studera på högskolenivå efter en tvåårig gymnasieutbildning. Detta gäller exempelvis förskollärare, fritids- pedagoger, sjukgymnaster samt yrkeslärare och vissa andra lärare. Med dessa reservationer i åtanke kan man konstatera att endast var femte av de studerande inom den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå hade folkskola eller grundskola som högsta ut- bildning registrerad /97. var det av alla studerande som redan hade klarat av en gymnasieut- bildning längre än eller som hade en eftergymnasial utbildning Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte 179 registrerad som högsta utbildning. Mönstret är inte nytt och det upp- kom inte i samband med . /96 var det tvärtom betydligt färre elever som hade kort utbildning (folkskola, grundskola) och fler, relativt sett, som hade en längre utbildning än en tvåårig gymnasieutbildning och/eller en eftergymnasial utbild- ning. (, 1997a). Jämfört med de två läsåren , 1993/94 och 1994/95, tyder statistiken på att det kan ha skett en viss utveckling mot högre utbildade studerande. Under läsåren 1993/94 och 1994/95 utgjorde personer med folkskola eller grundskola cirka en fjärdedel av de stu- derande. var det då betydligt färre än som hade antingen en gymnasieutbildning längre än eller en efter- gymnasial utbildning registrerad.1 (, 1995a, 1996a). Vid en jämförelse mellan de båda kolumnerna i tabell 9.3 visar det sig att de individer som ansågs uppta de statligt finansierade utbild- ningsplatserna i genomsnitt var något mindre utbildade än alla stu- derande . Det var relativt fler bland dem som kallas Kunskapslyftsstuderande som hade högst gymnasial utbild- ning bakom sig och färre som hade längre än gymnasial utbild- ning eller eftergymnasial utbildning registrerad som högsta utbild- ning. 9.2.3Många hade varit arbetslösa men få hade Särskilt utbildningsbidrag Av dem som markerats som Kunskapslyftsstuderande var 70 pro- cent registrerade hos AMS . Dessa personer hade således varit eller var öppet arbetslösa eller i åtgärder före sina studier. Motsvarande siffra för personer inom den övriga gymnasiala vuxenutbildningen var . Att Kunskapslyftsstuderande oftare varit registrerade hos AMS är inte förvånande eftersom kom- munerna ska prioritera arbetslösa till Kunskapslyftsplatserna. Tyvärr finns ingen möjlighet att på något säkert sätt avgöra om lett till att andelen registrerade hos AMS ökat inom den kommunala vuxenutbildningen totalt sett. Detta beror på att di- rekt jämförbar statistik saknas . Det finns dock statistik som visar hur stor andel av nybörjarna i vuxenutbildning som huvudsakligen 1Statistiken /94 och 1994/95 innehåller två kategorier som inte finns i tabell 9.3. Kategorierna Utländsk utbildning och Annan utbildning omfattar sammanlagt av de studerande. Under antagandet att de studerande i dessa kategorier fördelar sig någorlunda jämt över de olika kategorierna som finns i tabell 9.3 stämmer fortfarande huvuddragen i resonemangen i texten även om procentsatserna inte blir desamma då. 180 Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte var arbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder under halvår- et före sina studier. Denna siffra var för män och 19 pro- cent för kvinnor (SCB, 1997a). Det är rimligt att tro att de som vid mättidpunkten påbör- jat studier varit arbetslösa innan i högre utsträckning än de som studerat ett tag. Skulle man haft motsvarande statistik för alla individer inom vuxenutbildning skulle procentsatserna därför troligen ha varit lägre än . Detta skulle kunna indikera att införan- de givit en större andel arbetslösa och personer i åtgärder i den kom- munala vuxenutbildningen. Tyvärr har dock jämförelsen stora svag- heter. Statistiken för nybörjarna 1995 bygger på en enkätundersök- ning där deltagarna fick ange sin huvudsakliga sysselsättning före studierna. Den som varit arbetslös , men för övrigt arbetat, har därmed inte markerat alternativet arbetslös. I statistikuppfölj- ningen för studerande 1997 skulle motsvarande person registrerats som arbetslös, eftersom man där tagit fram alla individer som varit registrerade hos AMS . Något som rimligen borde ha givit fler arbetslösa studerande höst- terminen 1997 är det förmånliga studiestödet Särskilt utbildningsbi- drag som huvudsakligen ges till arbetslösa. Det var av det totala antalet studerande som hade Särskilt utbildningsbidrag och av dem som registrerats som studerande i . Denna markanta skillnad beror på att det bara var som hade UBS av dem som studerade inom gymnasial vuxenutbildning men inte registrerades som Kunskapslyftsstuderande. I tabell 9.4 kan man utläsa hur stora andelar av de studerande som hade olika studiestöd. Tabell 9.4 Studiefinansiering som registrerats för alla som var studerande inom vuxenutbildning på gymnasial nivå och Kunskapslyftsstuderande Källa: , 1997, . Dnr 97:1646, . Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte 181 Tillsammans med Särskilt utbildningsbidrag var studiemedel en vanlig studiestödsform för det totala antalet studerande. Hela 26 pro- cent hade studiemedel, medan SVUX och SVUXA båda erhölls av av de studerande. Resterande finansierade sina studier med övrigt vilket till exempel kan vara inkomst från arbete, bidrag från föräldrar eller partner, socialbidrag och Utbildningsbi- drag.