sou · GMB3118d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Databasen ligger till grund för de flesta affärer. Den används vid alla delegationsbesök, av aktieägarna, vid danska ambassaderna världen över och andra offentliga danska organ utomlands. Databasen består av: ·offentliga hemsidor om GCD koncept och allmän information ·presentation av alla företag/kommuner som är aktieägare ·det bästa kan erbjuda av systemlösningar På ambassaderna finns ofta en sektorsexpert på miljö/energi som kan hjälpa till vid utländska förfrågningar och guida dessa igenom den del av databasen som inte är öppen för alla. Sekretariatet är placerat i Herning, sjätte största stad, med till närmaste flygplats, . Dit flyger man från . Placeringen är intressant, inte i och inte heller i den största staden på . Genom uppsökande, kontaktskapande säljarbete, t.ex. genom mäss- stöd och utställningar, är GCD en kontaktmäklare mellan medlemmarna och potentiella köpare från offentlig sektor eller semiofficiella organ över hela världen. Man väljer att lägga projekt i förorter för att kunna miljöprofilera sig, så att projektet kan fungera som referensexempel för inköpare i de större städerna. GCD erbjuder service för utländska besöksdelegationer som vill orientera sig om möjligheten till samarbete med danska företag. Besöken är så upplagda att man utöver sekretariatets information också får möjlighet att besöka företag och referensanläggningar som man har intresse för. Man lägger stor vikt vid att anpassa besöken så att de skall passa besökande land och alla arrangemang sköts med stor professionalism. På tre verksamhetsår har man haft 208 delegations- besök totalt, som stannat . GCD hjälper till att hitta finansieringsmöjligheter för projekten och samarbetar med (dansk motsvarighet till SIDA) och den danska miljömyndigheten (som också kan bistå med projektpengar). Inget görs gratis men uppdragsgivare kan få stöd från danska myndigheter via Miljöexportfrämjande i några andra länder 89 bistånd eller annat internationellt stöd som sedan mynnar ut i affärer för danska företag. Därför opererar GCD bara i de länder där det finns internationellt stöd från andra aktörer (biståndspengar/andra stöd- pengar). Budgeten är på /år. Ett driftsbidrag utgår från de fyra kommuner som var med vid starten, vilket täcker hälften av kostnaderna. Övriga intäkter kommer huvudsakligen från konsult- verksamhet, delegationsbesök, kommission på på de exportaffärer som GCD har initierat, samt aktieavgifter. GCD erhåller inga statliga pengar förutom ett marknadsföringsbidrag första året. Målet är att bli helt självfinansierat för att uppnå självständighet och integritet. För att bevaka och informera tyska företag om expanderande marknader bildades ett institut, Internationales Transferzentrum für Umweltstechnik (ITUT). Man stöder inte bara export av teknologi och utrustning, lika mycket handlar det om kunskapsöverföring till tyska företag. Arbetet är inriktat på att stödja små och medelstora företag vad gäller hjälp och information för att slå sig in på nya och okända tillväxtmarknader. Eftersom ITUT till viss del är ett statligt initiativ har man möjlighet att utnyttja etablerade politiska kanaler inom utlandstjänsten. Man tar även hjälp av så kallade miljö-managers som är ett initiativ som drivs av de tyska industri- och handelskamrarna. ITUT är i praktiken uppdelat i två fristående organisationer. arbetar med att koppla samman efterfrågan och utbud samt förmedla kontakter mellan länder och företag. Man sprider även generell information om marknadspotentialer i olika länder och informerar om lämpliga stödprogram som går att kombinera med verksamheten. ITUT- Verein stödjer det vetenskapliga utbytet. På så sätt vill man öka intresset för miljöteknik i de olika länderna. Likaså arbetar man för att förbättra miljöstandarder på det internationella planet. Organisationen fungerar som ett informations- och kommunikationscenter för miljöteknologisk know-how. Även om har varit världsledande vad gäller export av miljöteknik visar undersökningar gjorda att fler och fler länder börjar hämta in försprånget. Framför allt och , menar man från tyskt håll, har gjort lyckade satsningar på att öka exporten av grön teknologi. Vad gäller den industripolitiska betydelsen för miljöteknologi pekar man först och främst på vikten av att se miljöteknologi som en tvärsnittsbransch. Det är farligt att studera 90 Miljöexportfrämjande i några andra länder Detta kan till och med leda till kontraproduktiva effekter. I nya delstater börjar en ny industristruktur med små och medelstora företag växa fram. Dessa har ofta en grön inriktning på sin verksamhet. Trots framstående position jämfört med andra länder internationellt sett har miljöteknik en lägre exportkvot än genomsnittet för tyska branscher. Till viss del kan detta förklaras med en stor andel småföretag i kombination med en betydande hemmamarknad. För exportföretagen är det främst länder utanför EU det handlar om. Konkurrensen på marknaden upplever tyska företag som hårdast från andra tyska konkurrenter. Dagens stöd till den exporterande industrin har brister. Många av företagen känner att de får bristande information om utvecklingen på världsmarknaden. Att hitta i bidragssystemen i hemlandet är i princip omöjligt. Det finns också endast ett fåtal externa rådgivare som besitter tillräcklig kunskap. Av den anledningen kommer ITUT:s roll förmodligen att bli viktig. Det största hindret för exporten är det höga prisläget i landet. Tyska produkter har svårt att konkurrera internationellt på grund av höga tillverknings- och lönekostnader. För att förbättra företagens export- chanser föreslås ett exportfinansieringsprogram för små och medelstora företag specifikt för miljöteknik, information om internationella anbudsförfaranden eller orderutlämnanden och ramavtal, en kursbok i finansieringsstöd till miljöteknik, stöd till informationsöverföring, analyser över framtida marknader, information om andra länders miljölagar och regler, intensifierade åtgärder för att förbättra den utrikespolitiska organisationens arbete för att stödja industriföretag. I startade Joint Environmental Markets Unit, JEMU, en departementsövergripande enhet mellan industri- och miljö- departementen. JEMU hjälper den brittiska industrin att utnyttja möjligheterna på världsmarknaden för miljöteknik. JEMU försöker öka företagens medvetande om marknaderna för miljöprodukter och tjänster, att uppmuntra dem till att utnyttja dessa möjligheter och att samarbeta för att se till att regeringens politik och strategier arbetar i den riktningen. Målet är att skapa en stark, konkurrenskraftig brittisk miljöindustri som kan tävla med bra resultat på världsmarknaden. Tillsammans med bl.a. ambassader och konsulat världen över hjälper JEMU brittiska företag att identifiera marknadsmöjligheter. Man arbetar nära handelsorganisationer, den brittiska handelskammaren och Business Links för att hjälpa brittiska företag att delta i mässor, uppdrag och andra aktiviteter hemma och utomlands. Miljöexportfrämjande i några andra länder 91 JEMU har t.ex. satt upp en databas som ger detaljer om brittiska leverantörer av produkter och tjänster inom miljöområdet. Det finns ungefär 5 000 inlagda företag, varav ungefär 1 500 har detaljerad information om var företagen verkar, användarsektorer, marknads- aktiviteter och intressen. JEMU använder databasen för att matcha utländska förfrågningar med potentiella brittiska leverantörer. Att vara med i databasen är gratis. JEMU prioriterar både traditionell miljö- reningsteknik och clean technologies såsom processtekniker som använder mindre energi eller råmaterial eller som har lägre utsläpp till miljön än alternativen. Som exempel på exporttjänster som JEMU tillhandahåller kan nämnas frågeservice för brittiska företag om marknadsmöjligheter på miljöområdet utomlands, hjälp till företag med kontakter vad gäller allt från teknikkunskap till stödprogram och kontakter hos myndigheter, marknads- och benchmarkinginformation om bästa möjliga teknik i världen och sammanställningar över statliga stöd till miljöteknikföretag. Technology Partnership Initiative startade efter miljövärldskonferensen i och har som mål att förmedla information om brittiska miljö- lösningar till företag och myndigheter i tredje världen. Programmet började och har sedan förlängts i två treårsperioder till 1999. I deras nätverk av brittiska och internationella företag och organisationer ingår 4 000 personer. Medlemskapet är gratis och innebär att man får ett nyhetsbrev, som ges ut , innehållande miljöfakta och fallstudier från brittiska företag i utbildningssyfte. Dessutom får medlemmarna katalogen TPI Guide över brittiska produkter och tjänster och tillgång till en fri frågeservice för att söka efter brittiska leverantörer. () har satt upp ett nätverk för att hjälpa brittiska exportföretag. OTS har ungefär 2 000 anställda. Huvudparten är anställda vid hjälpcentraler (Help desks), cirka 200 är diplomater som arbetar utomlands. För 80 av exportmarknader har OTS publicerat Market Menus som beskriver all hjälp man kan få om man vill exportera till ett visst land. Dessa går även att nå via Internet. har fakta om alla marknader som man kan besöka eller be om litteratursökning ifrån. Vill man ha skräddarsydd marknadsinformation så kan diplomaterna fungera som 92 Miljöexportfrämjande i några andra länder Dessutom finns många fler funktioner för hjälp med språkproblem, hjälp med besök utomlands och att ta emot besök i . Det finns en stor mängd program i för att befrämja export av miljöteknik, främst till och , men även till östeuropeiska och . Programmen handlar ofta om att underlätta finansiering av kommersialisering i andra länder, bistå med experthjälp och marknadsundersökningar samt hjälp med att identifiera behov och para ihop behoven med existerande teknologi i . Nya marknader skall identifieras, där den amerikanska regeringen kan assistera i att utveckla exportmarknader. Export av amerikansk miljöteknologi är en nyckelfaktor i nationella strategi för miljöteknologi och befrämjandet av export av miljöteknologi ges hög prioritet av . Den globala marknaden för miljöteknologi förväntas växa . Genom att uppmuntra privata – offentliga partnerskap vill Clintonadministrationen försäkra sig om att amerikanska miljöteknologi- företag konkurrerar effektivt på den internationella marknaden. kraftiga satsningar på att öka export av miljöteknologi har gett positiva resultat. Exporten ökar och man arbetar målinriktat för att få en stor del av den växande världsmarknaden inom miljöteknologi. Den amerikanska exporten växte med (från ,7 miljarder till ,5 miljarder). är landets ledande producent och exportör av miljöteknologi; lokala företag genererade nära miljarder i vinst, varav ,5 miljarder från export, och skapade fler än 160 000 arbetstillfällen. Nedan ges korta beskrivningar på några av de många program som finns i för att befrämja export av miljöteknologi. US Trade and , TDA Export av miljöteknologi blir en allt viktigare del av TDA:s program. TDA stödjer export, bland annat genom finansiering av förstudier, konferenser och utbildningsprogram. for International Development, Miljöexportfrämjande i några andra länder 93 Det amerikanska biståndsorganet, , samarbetar bl.a. med ameri- kansk industri och FN, för att på olika sätt främja export av amerikansk miljöteknologi. 1992 grundades bl.a. United , US-AEP. Programmet riktar sig mot att minska miljö- förstöringen i de snabbt växande asiatiska ekonomierna, som det hjälper amerikanska företag att ta sig in på marknaden. US-AEP representanter finns i tio asiatiska städer. Representanterna identifierar behov av miljöförbättrande teknologi och därmed exportmöjligheter för amerikanska företag. Behov matchas elektroniskt med amerikanska företag, som är registrerade i deras databas. Detta program, som påbörjades , kallas for , . Förutom ger US-AEP finansiellt stöd åt små och medelstora företag att undersöka asiatiska marknader samt hitta samarbetspartners i form av inhemska företag och enskilda organisa- tioner (non-governmental organizations). Dessutom arrangerar man konferenser och demonstrationsprojekt. Initiative, ETEI, är ett led i Clintonadministrationens ansträngningar att öka export av amerikansk miljöteknologi. I initiativet ingår bland annat aktiviteter som koordineras av , . ETWG är en grupp som består av representanter från olika myndigheter. Sex punkter ingår i strategin, vilka redovisas nedan. Ett antal partnerskap har formats för att myndigheter och industri skall arbeta tillsammans för att uppnå gemensamma mål med avseende på ekonomisk, ekologisk och teknologisk utveckling. Ett exempel är (). ETTAC består av representanter från olika miljöteknikindustrier och skall verka som en rådgivande grupp för . I samarbete med Export (ETE) Office, har de tagit fram rekommendationer för hur export av miljöteknologi kan befrämjas Vinna marknader som har kraftig tillväxt 94 Miljöexportfrämjande i några andra länder Nya marknader skall identifieras, där den amerikanska regeringen kan assistera i att utveckla exportmarknader. Ett exempel är ETE:s arbete. De ger råd till över 4 000 företag , om marknadspotentialen i andra länder. De producerar nyhetsbrev, , och andra publikationer samt leder ETWG:s arbete med att främja handel för amerikanskt näringsliv. Konkurrenskraftig och innovativ finansiering Syftet är att öka möjligheter för amerikanska miljöteknikföretag att få tillgång till finansiering för att nå ut på utländska marknader, samt utjämna ojämlikheter som uppstår på grund av att utländska regeringar erbjuder bundet bistånd vid finansiering av miljöprojekt. of the , , har uttalat att en av dess högsta prioriteringar är att ge ökat stöd åt export av miljöanpassad teknologi samt att öka stödet till små exportföretag. Utveckling och kommersialisering av miljöteknologi och standarder Syftet är att ta bort barriärer som negativt påverkar amerikanska företags förmåga att konkurrera, skapa en dynamisk miljöindustri genom att uppmuntra kommersialisering och assistera i standardise- ringsprocesser. m.fl. har utfört handelsresor till (och vice versa) för att främja ett samarbete mellan nationerna och i förlängningen exporten av amerikansk teknik. Utländska beslutsfattare utbildas i miljöfrågor, vilket stärker amerikansk närvaro och expertis utomlands. US-AEP har stött fler än 1 750 projekt, som handlar om affärsutbyte, teknologiöverföring och utbildning. Syftet är att demonstrera amerikansk miljöteknologi och uppmuntra användandet av den på utländska marknader. har till exempel finansierat över 100 demonstrationsprojekt i avfallsminimering. 8.5Utredningens överväganden och förslag Miljöexportfrämjande i några andra länder 95 1.Det förekommer en mängd initiativ i andra länder för att främja export av teknik, produkter och tjänster med hög miljöprestanda. 2.De mest framgångsrika länderna använder hela statsapparaten för att stödja företagen och satsar fokuserat på marknader med stark tillväxt. 3.Finansiering är en avgörande faktor för framgång. 4.Samverkan mellan privat och offentlig sektor ger marknadsfördelar. 5.Green City är ett framgångsrikt koncept för samverkan mellan kommuner och företag. GCD satsar speciellt på Danida- länder, delegationsbesök och en avancerad databas över den danska resursbasen. 6.Tyskland har ett statligt stödja miljöexport – ITUT och miljö-managers finns på tyska handelskammare runt om i världen. 7.Storbritannien har ett bra allmänt exportstöd och en departements- övergripande enhet mellan industri- och , , för att stödja miljöexport. 8.USA har målmedvetet byggt upp ett omfattande stöd för miljöföretag, baserat på bl.a. statliga-privata partnerskap. De goda idéer och erfarenheter som finns i andra länder har tagits till vara vid utformningen av den föreslagna strategin. Erfarenheterna har också legat till grund för arbetet med att ta fram förslag på hur man kan förstärka svenskt näringslivs konkurrenskraft genom att stimulera framväxten av miljödrivna företag. 96 Miljöexportfrämjande i några andra länder 9Finansiering av utredningens förslag Kostnaderna för utredningens förslag beräknas till ca , där en tredjedel går till nätverksstimulans och kompetensuppbyggnad, en tredjedel till profilering av Sustainable och en tredjedel till personalkostnader i SUCCESS. De offentliga medlen, som för perioden beräknas uppgå till , föreslås komma främst från Närings- och handels- departementet och och vara ett projektanslag . Övriga medel förväntas komma från de aktörer som blir medlemmar i genom medlemsavgifter och ev. uppdrags- verksamhet. Det är resurskrävande att bygga upp och underhålla en kvalificerad och aktiv IT-kommunikation. Enbart för detta krävs flera heltidstjänster, åtminstone initialt. Kompetensuppbyggnad och nätverksstimulanser kräver också både tid och resurser. Om verksamheten skall vara förtroendeingivande krävs kompetent personal som skall kunna besvara frågor och täcka efterfrågan från näringsliv, kommuner, utländska intressenter och övriga. Drygt en tredjedel av SUCCESS resurser föreslås gå till nätverks- stimulans och kompetensuppbyggnad, i form av projekt som kommer småföretagen tillgodo, ibland via någon annan aktör (nod) ibland direkt till företaget. Knappt en tredjedel föreslås satsas på en profilering av Sustainable dvs. uppbyggnad av databaser, framtagning av informations- material och anordnande av delegationsbesök. Den sista tredjedelen är personalkostnader. Enheten bör bemannas av 7-10 personer, vilket motsvarar i princip men är långt mindre än JEMU:s () departements- övergripande enhet. Genom medlemsavgifter och eventuell uppdragsfinansiering kommer också näringslivet att bidra. Näringslivets (och övriga intressenters) insatser beräknas uppgå till 4 miljoner initialt. denna uppgå till . Detta motsvarar ungefär omsättning . Kostnader och intäkter för SUCCESS i . Målet är att , 2002-2004, successivt minska statens engagemang eftersom de offentliga åtagandena med nätverksstimulans och kompetenshöjande åtgärder beräknas kunna avslutas. Statens engagemang 2004 beräknas uppgå till maximalt , varav 10 mil- joner kronor . När databasen väl är etablerad, en kompetens- uppbyggnad har skett och nätverken vuxit sig starka, kan ansvaret för driften av databasen m.m övertas av någon eller några andra aktörer som man då finner lämpliga. Övrig verksamhet inom SUCCESS beräknas bli självfinansierande och kan övergå till privata aktörer. Därmed avslutas också statens ekonomiska engagemang. Eftersom det är lika mycket en fråga om näringsliv som om miljö, föreslås att ett projektanslag på resterande medel kommer från Närings- och och . att varje departement anslår var . Anslaget bör vara en nysatsning eller i andra hand en omfördelning av redan aviserade medel inom utgiftsområde 24 Näringsliv för Närings- och handelsdepartmentets del och en omdisponering av Kretsloppsmiljarden eller av det lokala investeringsprogrammet för ekologisk omställning för del. Satsningen kan leda till att får ett miljödrivet konkurrens- kraftigt näringsliv med påtagligt ökade exportintäkter. Detta gäller både de företag som exporterar och de småföretag som ännu inte börjat exportera. Ju snabbare svenskt näringsliv anpassar sig till den miljödrivna marknadens krav, desto större är chansen till internationell framgång och exportintäkter. Denna anpassning/omställning kan staten understödja genom framför allt nätverksstimulanser och kompetens- uppbyggnad. Ju större satsning desto snabbare resultat. 10Redovisning av konsekvenser av utredningens förslag Konsekvenser av utredningens förslag för regionalpolitiken är positiva eftersom förslagen bygger på att stimulera miljöanpassning och internationalisering av främst småföretag vilka finns lokaliserade över hela landet. Det tar tid och resurser att bygga upp en kompetent, fungerande funktion för att stödja en internationaliseringsprocess och endast en långsiktig medveten satsning kan ge resultat. Staten kan och bör spela en katalytisk och koordinerande roll för att skapa värdeskapande processer och nätverk, som i sin tur kan leda till framgång på den internationella marknaden. Utredningens förslag ökar de offentliga åtagandena med sammanlagt . Den typ av insats som skall göras och den typ av information som skall förmedlas både nationellt till företagen och internationellt kan anses vara en kollektiv nyttighet och uppbyggnadsfasen bör därför finansieras med offentliga medel. Det finns ingen enskild aktör/bransch som har incitament att bygga en databas över hela näringslivs miljökunnande, men när den väl finns kan alla ha nytta av den. Vid uppbyggnad av databas, nätverk och kompetens är det viktigt att inga enskilda aktörer, t.ex. små och medelstora företag, riskerar att stängas ute. Det är också viktigt att en stor del av SUCCESS budget kommer från offentliga medel för att säkerställa ett basutbud av tjänster och för att förenkla för småföretagen att komma ut på den internationella marknaden. Inga konsekvenser av utredningens förslag har kunnat konstateras för jämställdhetspolitiken eller för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. Ovannämnda expert i utredningen anser i den för framgång avgörande frågan om organisatorisk tillhörighet att SUCCESS – åtminstone i en uppbyggnadsfas – bör knytas till . har erfarenhet av att utveckla sektorsatsningar av liknande karaktär, har ett etablerat myndighets- och företagsnätverk och besitter exportteknik- kunskapen. internationella fältorganisation med egna kontor och samarbete med UD och ambassader är avgörande för en framgångsrik operativ exportfrämjande verksamhet i SUCCESS. Inte minst viktigt är att troligen också är den existerande organisation som näringslivets exportintresserade företag skulle ha störst förtroende för. Detta förslag innebär självklart inte att avkall får göras på kvaliteten när det gäller uppbyggnaden av miljökunnandet i SUCCESS. Den föreslagna verksamheten SUCCESS kommer att innebära stora fördelar för svensk miljöexport. För min del kan jag dock inte dela utredningens bedömning om den organisatoriska formen för satsningen. Det enda rimliga förslaget är att knyta den nya verksamheten SUCCESS till det redan befintliga . är, i likhet med det föreslagna SUCCESS, en organisa- tion som stöds av både näringslivet och staten, dock med den betydelse- fulla skillnaden att den redan finns på plats på de betydelsefulla marknaderna. Utredningens förslag innebär att befintlig kompetens inte används. Det innebär att verksamheten inom kan komma att tunnas ut i stället för den kvalitetsutveckling som SUCCESS kan ge. Bristerna i förslaget blir ännu tydligare om man ser på regeringens satsning på exportutveckling för småföretag genom bl.a. Regeringens satsning innebär en utbyggnad av ExportCentra i regional- politiskt prioriterade områden, som stämmer väl med utredningens idéer.