sou · GMB349d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Prisökningar : Att höja priserna i en konkurrensutsatt mark- nad leder normalt till omfördelningseffekter mellan konkur- renterna som det via priselasticitet kan innebära att volymerna sjunker. Det kan sedan i sin tur leda till ytterligare krav på prishöjningar och kostnadsreduceringar. Hur enskilda företag reagerar när det gäller prispolitiken är av stor betydelse för hur många linjer som kommer att läggas ned. Kostnadssänkningar: Anlöpskostnaderna samt personal- kostnaderna utgör en stor andel av kostnadsmassan. För hela trafiken på uppskattas anlöpskostnaderna uppgå till och arbetskraftskostnaderna till . För- utom nödvändigheten att se över hamn/anlöpskostnaderna kan även omflaggning av färjor bli resultatet. Det innebär att sys- selsättningen ombord under svensk flagg minskar ytterligare. Omfördelning från konventionell passagerar/godsfärje- transport till renodlade lastfärjor, vilket kan innebära en ytter- ligare kapitalförstöring med avseende på att ett överskott av konventionella färjor uppstår. ·Resultatet blir en kapacitetsanpassning med nedläggning av vissa trafiklinjer som kortsiktigt skapar försämrad trafikservice för trans- portköparen/varuägaren och försämrat utbud för passagerarna. Stör- ningar kan därför förväntas under de inledande åren innan markna- den, färjelinjerna och , upprättat nya prisbalanser mellan de olika trafikrelationerna. på en prisnivå som reflekterar kostnaden för färjornas verksamhet utan taxfree. Den "slutliga" prisökningen beror på vilka kostnadssänkande åtgärder som företagen vidtar, men vi uppskattar att den hamnar på en nivå mellan 10 – . ·På och med tillkomst är det vår bedöm- ning att det knappast är någon risk för att transportkapacitet saknas för att upprätthålla en tillräcklig servicenivå för den svenska indust- rin till en konkurrenskraftig kostnad. xvi Bilaga 1, Färjemarknaderna ).,%$.).' 1.2 Uppdraget, metodik och rapportens disposition................................. &2*%-!2+. En global översikt ................................................................................ Trafiken på framtida taxfree linjer .................................................... &2*%42!&)+%. 0 36%2)'% 3425+452 /#( 6/,9-546%#+,).' &2*%&,/44!. Färjeflottan i svensk trafik per flagg och kapacitet ......................... Tillgången på isklassat tonnage och höghastighetsfärjor ................. &2*%2%$%2)%2 +!0)4!,3425+452 /#( 2%35,4!4 5.2.2 Antalet anställda .......................................................................... 5.2.4 Resultat, vinstmarginal och avkastning ........................................ 5.2.5 Kapitalstyrka och finansiell ställning ........................................... 5.2.6 Likviditet och kassaflöde .............................................................. Bilaga 1, Färjemarknaderna %&4%2&2'%06%2+!.$% &!+4/2%2 Regelverket för taxfree - införsel ...................................................... 6.1.1 Affärsmässig hantering och transport av varor ............................. 6.1.2 Varor för personligt bruk .............................................................. 6.1.3 Införsel för personligt bruk till , och – Regelverket för taxfree - försäljning 6.2.1 Territoriella undantag .................................................................. 6.2.2 Situationen efter ......................................................... Skillnader i punktskatter och moms ................................................. Övriga efterfrågepåverkande faktorer ............................................. 342!4%')%2 500(–2!.$%4 !6 4!8&2%% &–23,*.).'%. +/243)+4)'! /#( ,.'3)+4)'! %&&%+4%2 0 -!2+. Inledning - förutsättningar ................................................................ Effekter för färjenäringen ................................................................ 8.2.1 Metodik och nyckeltal .................................................................. 8.2.2 Trafikförutsättningar – resande och gods ..................................... 8.2.3 Ekonomiska effekter..................................................................... &%2%.3,)34! &)'52 /#( 4!"%,,"),! Kapitel 3: Trafiken på 1993 - 1997 ............................................ Kapitel 5: Svenska färjerederier - kapitalstruktur och resultat xviii Bilaga 1, Färjemarknaderna Figure 1: lines to and from ......................................... Figure 2: Total volumes to and from – 1997 (per month) .....14 Figure 3: Total volumes to and from per region 1996 ................... Figure 4: World ferry fleet by type of ship................................................. Figure 5: Existing ferry fleet by size and year of build (GT) ...................... Figure 6: Existing ferry fleet - by size and country of builder (DWT)......... Figure 7: Existing ferry fleet - by size and country of domicile of owner/... Figure 8: Existing fleet - by size and flag (GT) .......................................... Figure 9: Existing ferry fleet by size and largest owner/operator (GT) ....... Figure 10: Turnover (tkr) 1992-1996 ......................................................... Figure 11: Employees per year 1992 - 1996............................................... Figure 12: Total assets () 1992-1996.......................................... Figure 13: Profit (%) 1992 - 1996 ................................................. Figure 14: Return on total assets (%) 1992 - 1996 ..................................... Figure 15: Solvency ratio (%) 1992 - 1996 ................................................ Figure 16: Times interest earned ............................................................... Figure 17: volumes on and the future................. Figur 18 Revenue on a selection of European ferry routes.......................... Figure 19: traffic on - Revenues per activity in %............... Figure 20: traffic on – cost structure in % ........................... Figure 21: Swedish ferries – number of employees per category % ........... Figure 22: traffic on - gross contribution from onboard sal .66 Figure 23: Swedish export - cargo value per tonne 1990-1994 (SEK) ........ Figure 24 Total volumes to and from .......................... Figure 25 Traffic – range – 1993-1997 ............... Figure 26 Traffic – range of - 1993-1997 ..... Figure 27 Traffic – range of - other EU 1993-1997 ... Figure 28 Traffic – range – 1993-1997 ......................... Figure 29 Traffic – range Baltic sea: - 1993-1997 ........ Figure 30 Traffic – range Baltic sea – 1993-1997 ....................... Figure 31 Traffic – range Baltic sea – East Europe 1993-1997 .................. Figure 32 Traffic – range - 1993-1997 ............................... Figure 33 Traffic over the Gulf of Bothnia (Kvarken) 1993-1997 .............. Figure 34 Traffic – range – other 1993-1997 ................... Bilaga 1, Färjemarknaderna Table 1: Examples - national traffic 1996 .................................................... Table 2: The international ferry traffic to and from different countries ........ Table 3: International ferry links 1996 (number of passengers over 0,7 mi Table 4: Traffic 1996, tax-free and not tax-free traffic relations after 1999 Table 5: Share of traffic 1996, tax-free and not tax-free relations ................ Table 6: Traffic changes /1993, tax-free and not tax-free relations 1 ... Table 7: Traffic on - supply .......................................................... Table 8: Traffic on - demand per country 1996 ............................. Table 9: All traffic lines on .................................................. Table 10: and purchase of second hand ferries ................................... Table 11: Total ferry fleet in traffic on - operator and ships (aut .. Table 12: Ferries in traffic on by flag, age and capacity ................ Table 13: Existing ferry fleet with ice class 1 or 1A................................... Table 14: High speed ferries - existing or for delivery 1998/99 .................. Table 15: Return on equtiy (%) 1992 - 1996 .............................................. Table 16: Profit after financial items/income and expenses 1992 - 1996 ( .. Table 17: Quick current assets ratio (%) .................................................... Table 18: Operation cash flow () 1992 - 1996 ............................ Table 19: Price and duty levels in different EU countries on spirits and t ... Table 20: Tax-free prices on some ferry links ............................................ Tabell 21Attraction of tax free sales on all destinations. Actual and prob .. Table 22: Willingness to without tax- free ....................................... Table 23: figures – traffic revenues, contribution and costs on .. Table 24: Volume development year 2000/1996 and average revenue per .67 Table 25: Net revenue after tax-free and link – year 2000/ ..69 Table 26: Swedish ferries – employed per category, yearly payments incl. Table 27: Abolition of tax-free, estimation of the consequences in number74 Table 28 Turnover 1992-1996 ()................................................ Table 29 Number of employees 1992-1996................................................ Table 30 Total assets 1992-1996 () ............................................ Table 31 Profit 1992-1996 (%) ...................................................... Table 32 Profit after financial items/income and expenses 1992-1996 (10 .91 Table 33 Return on total assets 1992-1996 (%) .......................................... Table 34 Solvency ratio 1992-1996 (%)..................................................... Table 35 Number of times interest earned ................................................ Bilaga 1, Färjemarknaderna 1 Regeringen bemyndigade chefen för tionsdepartementet att tillkalla en utredare med uppdrag att utreda sjöfartens struktur- och kapitalsituation. Utredningen har antagit namnet Utredningen om sjöfartens struktur- och kapitalsituation (). Enligt direktiven skall sjöfartens struktur- och kapitalsituation med inriktning på de mindre och medelstora rederierna utredas. Direkti- ven tar upp tre områden som särskilt skall belysa; den svenska sjö- fartsnäringens konkurrenssituation, effekterna av att den skattefria försäljningen upphör och slutligen struktur- och kapitalsituation för i första hand de mindre och medelstora rederierna. Första delen (SOU 1997:171), Den svenskflaggade handelsflottans konkurrens- kraft överlämnades till Regeringen . har fått uppdraget att skriva en bilaga till betänkandet om konsekvenserna av att taxfree upphör. Färjenäringen i har särbehandlats i sjöfartspolitiken och omfattas därför inte av den sjöfartspolitiska utredningen (SOU 1995:112), vilket har gjort en sådan analys nödvändig. Några av de makrofaktorer som har påverkat och kommer att på- verka färjesjöfarten i framöver är: 2 Bilaga 1, Färjemarknaderna 0ERIODEN INNAN TAXFREEAV 0ERIODEN EFTER TAXFREEAVVECKLINGEN Skärpta säkerhetskrav (SOLAS) · Harmonisering av skatter och av- 1.2Uppdraget, metodik och rapportens disposition I denna bilaga analyseras effekterna av att den s.k. taxfreeförsälj- ningen upphör och vi förutsätter att beslutet om att avskaffa taxfree kommer att verkställas . Kapitel 2 innehåller en övergripande beskrivning av färjemarknaden internationellt och i . Kapitel 3 tar upp trafikvolymerna på och kapitel 4 tillgång- en på färjor både globalt och specifikt på . Kapitel 5 innehåller en analys av ett urval av svenska färjerederiers räkenskaper . Analysen har utförts av . Kapitel 6 tar upp ett antal olika efterfrågepåverkande faktorer och i kapitel 7 redogörs för färjemarknadens huvudstrategier. I kapitel 8 görs en ekonomisk konsekvensanalys, som täcker samtli- ga trafikområden på . Sysselsättningseffekter och betydel- sen för transportkostnaden redovisas. Ett omfattande frågeformulär har besvarats av 11 olika rederier. Av konkurrensskäl kan vi inte redovisa nyckeltalsanalysen för de en- skilda linjerna och trafikområdena. Bilaga 1, Färjemarknaderna 3 Att dra gränser för färjemarknaden är förenat med betydande svå- righeter. Distinktioner kan t ex göras mellan nationell och interna- tionell färjetrafik, storlek på fartygen eller geografisk avgränsning. Inräknas all färjetrafik, nationell och internationell inklusive små färjor i flodtrafik, bedöms den totala färjemarknaden i världen om- fatta ca 1 miljard passagerare. Bedömningen är dock mycket osäker eftersom det inte finns någon heltäckande jämförbar statistik. Generellt gäller för internationella sjötransporter att källmaterialet kommer från privata mäklerier och informationsföretag. Sjöfarts- statistik är i allra högsta grad ett pusslande både på efterfrågesidan och utbudssidan och det krävs en betydande försiktighet liksom korsreferenser för att göra sammanställningar till ett mer aggregerat underlag. Cruise & i samlar in uppgifter om färje- och kryssningstrafik, vilka publiceras för ett urval av linjer. Dessa redovisas också i en årssammanställning. Sifferunderlaget till beskrivningen av färjemarknaden bygger i huvudsak på denna sta- tistik. Totalvolymer är i vissa tabeller beräknade genom ackumulerade månadssiffror, vilka kan avvika något från årsstatis- tiken. 4 Bilaga 1, Färjemarknaderna Den nationella färjemarknaden är betydande i flera länder. Med re- servation för att det statistiska underlaget innehåller brister och att det finns avgränsningsproblem lämnas i tabellen nedan exempel på nationella färjemarknader baserat på linjer rapporterade till Cruise and . Trafiken avser färjor med betydande kapacitet an- tingen storleksmässigt eller genom trafikfrekvens. Table 1: Examples - national traffic 1996 Enbart länderna i tabellen summerar till 116 miljoner passagerare och den täcker inte samtliga trafikrelationer. Därtill kommer att vi saknar siffror för länder som och m.fl. En genom- gång av drygt 260 internationella färjelinjer 1996, främst inom Eu- ropa, visar på en trafikvolym omfattande ca 130 miljoner passage- rare, 18 miljoner personbilar och 6 miljoner lastbilar (räknat på en- kelresor). Den nationella färjetrafiken är sannolikt väsentligt större än den internationella och vår bedömning är att den internationella färjetrafiken svarar för av det totala resandet. Andelen inter- nationella lasttransporter är väsentligt högre och förhållandet är sannolikt det motsatta d.v.s. av lasten transporteras i interna- relationer. Det bidrar till att delvis särskilja färjetrafiken från den internationella sjöfarten i övrigt. Tabellerna nedan visar resandet och transporterna med färjor till och från 35 länder respektive de största trafikrelationerna inklusive Eurotunneln. Bilaga 1, Färjemarknaderna 5 Table 2: The international ferry traffic to and from different countries Source: Cruise & 6 Bilaga 1, Färjemarknaderna Table 3: International ferry links 1996 (number of passengers over 0,7 millions) Source: Cruise & Det är påtagligt att färjetrafiken främst är utvecklad i industrilän- derna. Vi har gått igenom totalt 263 internationella färjelinjer. Bilaga 1, Färjemarknaderna 7 Mellan länder inom EU samt transporterades 1996 via 145 olika lin- jer drygt 90 miljoner passagerare, ca 13 miljoner bilar, 0,5 miljoner bussar samt 4,5 miljoner lastbilar. Trafiken till och från motsvarar inom EU av den totala passagerar-, av lastbilstrafiken och av alla anlöp. Den höga andelen förklaras av Öresundstrafiken, som med sina 23 miljoner passagera- re motsvarar av den totala passagerartrafiken mellan olika länder och av lastbilstrafiken. Trafiken mellan och liksom tra- fiken mellan och har helt dominerat färjemarknaden. Det är också dessa relationer som har fått eller får fasta förbindelser, vilket på- verkar färjemarknaden. Eurotunneln hade drygt 8 miljoner passagerare, 2,1 miljoner bilar och 0,5 miljoner lastbilar 1996. Marknaden expanderade med 16 respektive 24 och . Färjorna förlorade 2,9 mil- joner passagerare eller , 700 000 bilar eller samt 300 000 lastbilar eller . Karaktären på resandet över kanalen och är olika och det går inte att dra för stora paralleller mellan Engelska kanalen och . Sannolikt blir reduktionen lägre i Öresundstrafiken, där korttidsresandet är väsentligt större och prisskillnaden på sprit, öl och vin mellan och sannolikt kommer att bestå. 2.4Trafiken på framtida taxfree linjer Delas den nordiska färjetrafiken upp efter vilka linjer som kommer att få bi- behålla taxfree efter 1999 så framkommer att den svenska färjetrafiken 1996 var koncentrerad till just sådana trafikområden som kommer att förlora tax- free 1999. av färjetrafiken till och från , baserat på passage- rare eller lastbilar, sker med länder där taxfree verksamheten kommer att upphöra med nuvarande beslut. Motsvarande siffror för är och för . Den finländska passagerar- och last- trafiken sker till respektive med länder där taxfree får vara kvar. Därtill kommer särställning. Bortsett från Kvarkentrafi- ken befinner sig (och ) således i ett avsevärt bättre utgångslä- ge än , och . De senare länderna kan dock delvis kompensera sig genom lägre punktskatter på taxfree sortimentet jämfört med . Merparten av alla inköp kommer att göras i dessa länder. 8 Bilaga 1, Färjemarknaderna Table 4: Traffic 1996, tax-free and not tax-free traffic relations after 1999 (1000 units) Table 5: Share of traffic 1996, tax-free and not tax-free relations Bilaga 1, Färjemarknaderna 9 Studerar vi förändringen i transporterna till och från fördelat på samma sätt som i tabellerna ovan kan vi konstatera att både passagerar- och lastutvecklingen har varit svag på de länder som får behålla taxfree trafiken. Den hu- vudsakliga tillväxten låg i relationerna med de länder där taxfree trafiken kommer att upphöra. Bilden är dock splittrad och framför- allt avviker passagerarutvecklingen på . Den har kraftigt stimulerats av låga punktskatter i och nya gynnsamma in- förselregler. Den tyska trafikens kräftgång vad avser passagerartra- fiken och den svaga svenska utvecklingen (undantaget trafiken på ) är påtaglig jämfört med de övriga länderna. Positivt är dock en betydande uppgång i den totala lasttrafiken t ill och från , en ökning som är markant jämfört med de övriga länderna. Slutsatsen kvarstår att trafiken i har varit en besvikelse från svensk sida både avseende passagerare och lastbilar. Trafikut- vecklingen 1993-1996 till och från på de framtida taxfree relationerna har varit betydligt bättre än den svenska. Table 6: Traffic changes /1993, tax-free and not tax-free rela- tions 1999 (1000 units) 10 Bilaga 1, Färjemarknaderna 3Färjetrafiken på 1996 – struktur och volymutveckling Färjetrafiken till och från utfördes av 19 olika operatörer med 52 fartyg totalt. Fartygen var registrerade i nio olika lä nder. Table 7: Traffic on - supply Genomsnittsåldern för de 52 färjorna var . Åldersskillnaderna är dock stora - de två flaggade fartygen var t ex och de två polska i genomsnitt. De 16 svenskflaggade färjorna är i genomsnitt. Den totala nominella kapaciteten uppgick till 72 000 passagerare, ca 16 000 bilar och ca 45 000 lanemeters. Färjorna gjorde 170 000 resor och fraktade 36 miljoner passagerare, 0,4 miljoner bilar, 120 000 bussar och 1,4 miljoner lastbilar/trailers. Table 8: Traffic on - demand per country 1996 Den största passageraroperatören är med ca 13 miljoner passa- gerare motsvarande av den totala trafiken. De 10 största färjelinjerna på finns samtliga med bland de 35 största internationella linjerna som följs i statistiken från Cruise& FerryInfo. I figur-och tabellbilagan re- dovisas volymutvecklingen för samtliga trafiker på fördelat på följande regioner. Bilaga 1, Färjemarknaderna 11 &AND FROM 3WEDEN Figure 1: lines to and from 12 Bilaga 1, Färjemarknaderna Table 9: All traffic lines on (H F) (Scand Seaways) (Ånedin L) Bilaga 1, Färjemarknaderna 13 (Scand Seaways) 14 Bilaga 1, Färjemarknaderna 4OTALA VOLYMER TILL OCH FR¥N 3VERIGE 0ASSAGERARE BILAR OCH TRAILERS LASTBILAR Källa: Cruise & Figure 2: Total volumes to and from – 1997 (per month) 0ASSAGERARE BILAR OCH TRAILERS LASTBILAR PER TRAFIKOMR¥DE S jö fa rten s A n alys In stitu t T h e In stitu te o f S h ip p in g A n a ly sis Källa: Cruise & Figure 3: Total volumes to and from per region 1996 Bilaga 1, Färjemarknaderna 15 Bulkmarknaden utgör den största fartygsmarknaden i antal fartyg med sina ca 10.000 fartyg följt av general cargo- och tankfartyg. Färjemarknaden utgörs av ca 1850 färjor större än 400 GRT enligt Fairplay. Den totala aktiva färjeflottan inom beräknas upp- gå till ca 1000 med en genomsnittlig kapacitet på 900 passagerare. Orderstocken utgörs av drygt 130 färjor enligt samma källa. Jämfört med övriga sjöfartsmarknader arbetar färjesidan med ett relativt litet utbud av fartyg. Specifika krav på kapaciteten kan ock- så vara begränsande. Kvarkentrafiken är ett utmärkt exempel där lämpligt andrahandstonnage i praktiken är nästan obefintligt p.g.a. av iskrav och övriga kapacitetskrav. Däremot har det funnits ett relativt stort utbud av andrahandsfärjor lämpade för trafik i och . Trafiken i håller dock på att ändra karaktär, vilket begränsar möjligheten att finna lämpligt and- rahandstonnage. Omsättningen på andrahandsmarknaden är relativt blygsam jämfört med omsättningen av tank- och bulkfartyg. Totalt omsattes 1996 ca 185 tankfartyg till ett genomsnittligt värde av 15 miljoner USD re- spektive 241 bulkfartyg och 8 miljoner USD. Det kan jämföras med 66 försålda färjor till ett genomsnittligt värde av ca 7 miljoner USD. Det låga snittvärdet är dels en funktion av att priserna har fallit de , dels att det främst rör sig om mindre och äldre färjor. 16 Bilaga 1, Färjemarknaderna bedö ms utgö ra den stö rsta enskilda marknaden för ä r också det l and som har byggt, flaggar och opererar mest tonnage i GT. Dä remot finns de stö rsta operatö rerna i . Stenasfä ren, P&O och utgör de stö rsta operatö rerna av fä rjetonnage i vä rl- den mätt i GT. Jä mfö rt med andra tonnagetyper blir fä rjor normalt vä sentligt ä ldre och må nga fä rjelinjer har bö rjat sin verksamhet med billigt andra- handstonnage. Table 10: and purchase of second hand ferries Bilaga 1, Färjemarknaderna 4/4!, %8)34).' &,%%4 "9 3):% /& 3()0 ./ 3()03 Figure 4: World ferry fleet by type of ship &%229 %8)34).' &,%%4 "9 '24 3):% !2 /& "5),$ ./ 3()03 Figure 5: Existing ferry fleet by size and year of build (GT) 18 Bilaga 1, Färjemarknaderna 4/4!, %8)34).' &,%%4 "9 3):% #/5.429 /& "5),$%2 ./ 3()03 Figure 6: Existing ferry fleet - by size and country of builder (DWT) &%229 %8)34).' &,%%4 "9 3):% #/5.429 /& $/-)#),% /& /7.%2 /0%2!4/2 Figure 7: Existing ferry fleet - by size and country of domicile of ow- ner/operator (GT) Bilaga 1, Färjemarknaderna &%229 %8)34).' &,%%4 "9 3):% &,!' Figure 8: Existing fleet - by size and flag (GT) &%229 %8)34).' &,%%4 "9 3):% ,!2'%34 /7.%2 /0%2!4/2 3().. Figure 9: Existing ferry fleet by size and largest owner/operator (GT) 20 Bilaga 1, Färjemarknaderna Den regionala prägeln finns även i den nordeuropeiska färjenäringen även om koncentrationen har kommit väsentligt längre än interna- tionellt. Dagens tonnagestruktur avslöjar i stort de enskilda operatö- rernas strategiska inriktning, vilken kommenteras i avsnittet om strategikoncepten. Table 11: Total ferry fleet in traffic on - operator and ships (autumn ) Bilaga 1, Färjemarknaderna 21 22 Bilaga 1, Färjemarknaderna 4.3Färjeflottan i svensk trafik per flagg och kapacitet av fä rjetrafiken på bedrivs med svenskflaggat ton- nage. Noterbart ä r att de finskflaggade fä rjorna har en betydligt hög re andel passagerarkapacitet i relation till lastkapaciteten (lanemeters) än de svenskflaggade färjorna. Table 12: Ferries in traffic on by flag, age and capacity För trafiken till och frå n gä ller, liksom internationellt, att fä rjelinjerna i vä sentligt hög re grad ä n av fä rjetrafiken till och frå n be- drivs med svenskflaggat tonnage. Motsvarande siffra för h andel- stonnaget ä r .