sou · GMB343 · 1999-01-01 00:00:00 — Flera ämnen och vetenskapsgrenar har betydelse i ett folkhälsopers- pektiv. Det gäller t.ex. sociologi, statsvetenskap och ekonomi inom samhällsvetenskapen, psykologi inom beteendevetenskapen samt epi- demiologi och biomedicin inom den medicinska vetenskapen. Någon beskrivning av dessa ämnen och vetenskaper görs inte här. I stället koncentreras redovisningen till den utbildning som ges i folkhälsove- tenskap. Folkhälsovetenskap är en vetenskapsgren som använder sig av resultat från bl.a. de tidigare nämnda vetenskaperna och ämnena. Folkhälsovetenskaplig utbildning som omfattar alla stadier från grundutbildning till forskning finns ännu inte i . Som påb ygg- nad på andra utbildningar finns vid i en möjlighet att ta en mastersexamen resp. en doktorsexamen i folkhälsovetenskap. En påbyggnad upp till mastersnivån tillhandahålls även av i och i samverkan med vid . och folkhälsovetenskap vid har en påbyggnadsutbildning som avser att ge behörighet på såväl magister- som licentiat- och doktorsnivån. Även vid kan en magistergrad tas har flera initiativ tagits för att få till stånd en folk- hälsovetenskaplig grundutbildning. redovisade en utredning av förutsättningarna för att etablera en "". Mot bakgrund av utredningen har beslut fattats om att starta en folkhälsovetenskaplig grundutbildning vid insti- tutet . Forskarutbildningen b yggs vidare ut till att omfatta även doktorsnivån. I grund- resp. forskarutbildningen integre- ras biomedicinska, socialmedicinska samt beteende- och samhällsmedi- cinska perspektiv. Ett liknande förslag med tillhandahållande av grundutbildning upp till magisternivån håller på att utarbetas vid den nya högskolan i med planerad start . Enligt pla- nerna skall samverkan ske med bl.a. universitet i . Även och Hälsohögskolan i har beslutat att starta folkhälsovetenskapliga grundutbildningar . Utbildningar med inriktning mot hälsoområdet finns även i ett antal andra kommuner i landet, t.ex. , –, , , , och . Vissa av utbildningarna är inriktade mot hälsopedagogik eller hälsoutveckling medan andra till- handahåller undervisning i ämnen som är mer naturvetenskapligt orienterade. Även vissa vårdhögskolor har utbildningar som omfattar folkhälsoarbete. !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET 99 Som framgår av redovisningen pågår en utbyggnad av den folkhäl- sovetenskapliga utbildningen i landet. Det kan antas att denna utbild- ning successivt blir ett allt viktigare instrument i den regionala och lo- kala utvecklingen av folkhälsoarbetet. Den folkhälsovetenskapliga forskningen finns än så länge enbart företrädd i de traditionella univer- sitetsorterna och kan därför inte redovisas som utvecklingskraft ur ett specifikt regionalt perspektiv. Finansieringen av folkhälsovetenskaplig forskning sker genom statliga fakultetsanslag till universiteten, statlig ersättning till landstingen för den kliniska utbildning och forskning som sker inom resp. landstings organisation, anslag från landsting och kommuner enligt hälso- och sjukvårdslagen samt externa forsknings- medel, t.ex. genom de statliga forskningsråden och . Aktuella förhållanden beträffande forskningen redovisas i viss omfatt- ning i samband med genomgången i nästa avsnitt av bl.a. de olika forskningsrådens verksamhet. Ett stort antal statliga myndigheter har verksamheter som är av stor betydelse i ett folkhälsoperspektiv. I det följande redovisas först några allmänna uppgifter om statens roll i folkhälsoarbetet. Därefter beskrivs översiktligt några myndigheter som har viktiga roller, inkl. sådana som har uppdrag att finansiera folkhälsovetenskaplig forskning. Vidare re- dovisas samverkan mellan myndigheterna genom Generaldirektörs- gruppen för folkhälsofrågor. Avsnittet avslutas med en beskrivning av nationella nätverk och organisationer som har betydelse i folkhälso- arbetet. 4.4.1Staten har flera roller inom folkhälsoområdet Staten har flera roller. En av dessa är att utforma en hälsopolitik som syftar till att skapa förutsättningar för en god hälsa i hela befolkningen. Staten har vidare till uppgift att understödja kvalitetsutvecklingen ge- nom FoU-insatser, uppbyggnad och drift av nationella register samt genom att lämna bidrag till finansiering av olika försöksverksamheter etc. En annan uppgift är att via lagstiftning stödja och sätta ramar för folkhälsoarbetet. Ytterligare en uppgift är att bedriva tillsyn över att folkhälsoarbetet genomförs enligt de intentioner som har beslutats av statsmakterna. 100 !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET 4.4.2Folkhälsoaspekter ingår i många myndigheters arbete Här beskrivs några för folkhälsoarbetet viktiga myndigheter och deras uppgifter.10 Naturligtvis finns även andra myndigheter som har verk- samheter som anknyter till folkhälsoområdet men en prioritering har varit nödvändig. Redovisningen görs i alfabetisk ordning. Arbetarskyddsstyrelsen är den centrala förvaltningsmyndigheten för arbetsmiljö- och arbetstidsfrågor och chefsmyndighet för Yrkesinspek- tionen. Arbetarskyddsstyrelsen har till uppgift att inom arbetsmiljöom- rådet bl.a. ·leda, samordna och utveckla verksamheten inom ansvarsområdet, ·ha den centrala tillsynen över arbetsmiljö- och arbetstidslagstift- ningen, ·meddela föreskrifter och allmänna råd, ·producera och sprida information, ·ansvara för ett informationssystem om arbetsskador. Arbetsmiljölagen (1977:1160) reglerar skydd mot ohälsa och olycksfall i arbetet. Lagen kompletteras med föreskrifter om tekniska, fysikaliska, kemiska, biologiska, ergonomiska, psykologiska och sociala arbets- miljöfrågor. är ett nationellt centrum för forskning inom områ- dena arbetsmiljö, arbetsorganisation och arbetsmarknad. Andra viktiga arbetsuppgifter är utveckling, utbildning, information, dokumentation och internationellt samarbete. Institutet bedriver forskning och utveck- ling inom följande områden: ·arbetsmarknad och arbetsrätt, ·arbetsorganisation, ergonomi och teknik, ·arbetsmedicin, särskilt allergi och belastningsskador ·kemiska och fysikaliska riskfaktorer. 10 Källor för presentationen är förordningar med instruktioner för myndigheterna, regleringsbrev för myndigheterna samt information från myndigheterna beträffande verksamheterna. !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET 101 skall genomföra och stödja utveckling i arbetslivet genom att medverka till regionala satsningar och stödja arbetslivsut- veckling i företag och förvaltningar m.fl. huvuduppgift är att ha tillsyn över barns och ungdomars intressen med referens till FN:s konvention om barnets rättigheter. Detta gäller inte minst barn med behov av särskilt stöd. En annan viktig uppgift för ombudsmannen är att informera barn och ung- domar om deras rättigheter. Ombudsmannen skall också koordinera offentliga insatser för barns säkerhet. Insatserna från ombudsmannen har varit in- riktade på bl.a. ·information om FN:s konvention om barnets rättigheter, ·mobbning i och utanför skolan, ·situationen för flyktingbarnen, ·sociala förhållanden för barn och ungdomar i samhället. är central förvaltningsmyndighet för frågor om byggd miljö och hushållning med naturresurser, fysisk planering, byggande och bo- ende. är tillsynsmyndighet för verksamhet enligt , lagen om tekniska egenskapskrav på byggnadsverk m.m. och lagen om hushållning med naturresurser. När det gäller insatser för människors hälsa är ansvar för samhällskraven vid nybyggnad och ändring av byggnad av störst in- tresse. Myndigheten skall genom föreskrifter verka för att b yggnader uppförs och utrustas resp. b yggs om så att de kan brukas utan att på- verka människors hälsa negativt. Vidare arbetar verket genom infor- mation till byggbranschen, kommuner och enskilda med frågor om hur en god inomhusmiljö kan säkerställas. Samverkan sker i detta avseende med andra statliga centrala och regionala myndigheter. har byggt upp den obligatoriska ventilationskontroll som beslutade om . Verket har vidare ansvar för statliga medel för bostadsförsörjningen och för särskilda medel för att förbättra inomhusmiljön. 102 !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET är ett nationellt organ med uppgift att föreb ygga sjukdomar och annan ohälsa och att främja en god hälsa för alla. Insti- tutet har inga tillsynsfunktioner. Det övergripande målet för institutet är att främja likvärdiga förutsättningar för en god hälsa för hela befolk- ningen. För att skapa sådana förutsättningar skall institutet särskilt be- akta de faktorer som påverkar hälsoutvecklingen hos de grupper som är mest utsatta för hälsorisker. I arbetet med att få till stånd förbättringar i hälsan för utsatta grup- per skall dels stödja lokalt och regionalt folkhälso- arbete i kommuner och landsting samt i företag, organisationer och ut- bildningsväsende, dels främja samarbete på nationell nivå mellan olika organ för att påverka förhållanden av betydelse för folkhälsan. Institu- tet skall särskilt ·följa utvecklingen av folkhälsan och de förhållanden som berör denna samt ta de initiativ som utvecklingen ger anledning till, ·tillsammans med andra förse regeringen med underlag som belyser hälsokonskvenserna av planerade beslut, ·utveckla, ställa samman och sprida kunskap om och erfarenheter av åtgärder som har betydelse för att förbättra folkhälsan, ·ta initiativ till försöksverksamhet och utvecklingsarbete, omvandla forskningens resultat till praktisk tillämpning och förmedla kontakt mellan forskare och praktiskt verksamma, ·aktivt medverka i det internationella folkhälsoarbetet. verksamhet består av tre verksamhetsgrenar: natio- nellt folkhälsoarbete, lokalt folkhälsoarbete samt forskning och utveck- ling. Verksamhetsgrenarna är i sin tur indelade i tio områden. Dessa är Alkohol, narkotika och övrigt drogberoende, Allergi, HIV/STD, sex och samlevnad, Tobak, Skador, Fysisk aktivitet och kost, Barn och ungdom, Kvinnor, Äldre samt Invandrare. Institutet verkar för att få till stånd en starkare koppling mellan miljö- och folkhälsoarbetet. Detta gäller i synnerhet för allergipro- grammet, tobaksprogrammet och skadeprogrammet. har till uppgift att ta initiativ till och stödja forskning främst inom områden som är angelägna från samhällets syn- punkt. Nämnden skall härvid beakta behovet av tvär- och mångveten- skaplig forskning. !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET 103 Nämnden skall särskilt bl.a. ·främja samordning och samarbete mellan forskningsråden inom Social-, Utbildnings-, Jordbruks- och verk- samhetsområden, ·främja samarbetet mellan forskningsråden å ena sidan och andra myndigheter och organ å andra sidan i frågor som avser initiativ till forskning, vetenskaplig bedömning av forskning eller finansiering av forskning, ·fördela medel till forskning och därmed sammanhängande verksam- het, ·fördela medel till dyrbar vetenskaplig utrustning, ·svara för en allmän och övergripande information om forskning och forskningsresultat, ·främja jämställdhets-, kvinno- och genusforskning, ·främja internationellt forskningssamarbete på sådana områden där inte någon annan myndighet har detta som uppgift. stödjer tvärvetenskaplig forsk- ning om självuppskattad hälsa, familjehälsa och folkhälsoepidemiologi. )NSTITUTET F¶R MILJ¶MEDICIN () är en särskild inrättning vid . IMM har till uppgift att bedriva forskning och utbildning samt att utföra undersökningar och utredningar inom fysika- lisk och kemisk miljömedicin samt inom hälsoskyddet. Institutet har inga tillsynsuppgifter. ·samverka med och biträda myndigheter, institutioner och organisa- tioner i syfte att åstadkomma ett effektivt utnyttjande av de samlade resurserna inom området för institutets verksamhet, ·på grundval av forskning utveckla metoder av betydelse för verk- samhetsområdet, ·förse myndigheter med underlag för åtgärder som är ägnade att för- bättra de miljömedicinska förhållandena i landet, ·följa, stödja och delta i det internationella arbetet inom miljömedici- nen. Institutet skall i första hand utföra undersökningar och uppdrag som begärs av myndigheter och främst tillgodose myndigheternas behov av utredningsunderlag. Institutet skall särskilt beakta be- hov av underlag för rapporter om folkhälsan. 104 !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET är central förvaltningsmyndighet för konsumentfrå- gor och har huvudansvar för att genomföra den statliga konsumentpoli- tiken. generaldirektör är också konsumentombuds- man (KO). Övergripande mål för verksamheten är att ·ge hushållen goda möjligheter att utnyttja sina ekonomiska och andra resurser effektivt, ·ge konsumenterna en stark ställning på marknaden, ·skydda konsumenternas hälsa och säkerhet, ·medverka till att sådana produktions- och konsumtionsmönster ut- vecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling. arbetar för att tillverkarna redan från början skall göra så bra och säkra varor som möjligt. För att understödja detta ge- nomför verket bl.a. provning av produkters kvalitet och funktion och deltar i internationellt standardiseringsarbete. KO företräder konsumenternas intressen gentemot företag och för konsumenternas talan i domstol. KO har uppgifter enligt marknadsfö- ringslagen (1995:450), lagen (1994:1512) om avtalsvillkor i konsu- mentförhållanden och produktsäkerhetslagen (1988:1604). Bl.a. pro- duktsäkerhetslagen ger KO möjlighet att kräva förbud mot varor och tjänster som kan skada liv och hälsa. Medicinska forskningsrådets (MFR) uppgift är att stödja grundforsk- ning inom områdena medicin, farmakologi, odontologi och veterinär- medicin. Den forskning rådet stödjer skall vara grundläggande, lång- siktig och av hög kvalitet. Den medicinska forskningen har haft stor betydelse för framstegen inom svensk hälso- och sjukvård och för utvecklingen inom den svenska läkemedelsindustrin. Största delen av den medicinska forsk- ningen i utanför läkemedelsindustrin utförs av vetenskapliga institutioner vid universitet och universitetssjukhus. Medicinsk forsk- ning utförs också inom vissa statliga myndigheter. Huvuddelen av den forskning MFR stödjer är initierad av forskarna själva men MFR kan också styra resurser till områden som anses angelägna för samhället eller ur forskningens perspektiv. Under den senaste femårspersioden har rådet stött forskning inom följande områden: de äldres hälso- och !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET 105 sjukvård, folkhälsovetenskap, HIV- och AIDS-forskning, amalgam och andra dentalområden, det mänskliga genomet samt proteinkemi och glykobiologi. är central förvaltningsmyndighet för socialför- säkringen och anslutande försäkringssystem. Till försäkringsområdet hör bl.a. sjukförsäkring och föräldraförsäkring, folkpension och allmän tilläggspension, delpension, arbetsskadeförsäkring, allmänna barn- bidrag och bidragsförskott, kontant arbetsmarknadsstöd och bidrag vid arbetsmarknadsutbildning. Verket svarar för den centrala ledningen och för tillsynen av de all- männa försäkringskassornas verksamhet. De allmänna försäkringskas- sorna är 25 till antalet och handlägger enskilda ärenden inom socialför- säkrings- och bidragssystemet på regional och lokal nivå. Riksförsäk- ringsverket skall särskilt bl.a. ·verka för att socialförsäkrings- och bidragssystemet tillämpas lik- formigt och rättvist, ·meddela de föreskrifter och allmänna råd som fordras för tillämp- ning av lagstiftningen och för säkerställande av en effektiv re- sursanvändning och administration, ·se till att allmänheten får en tillfredsställande service och informa- tion om trygghetsanordningarna, ·ansvara centralt för informations- och utbildningsverksamheten på området, ·följa utvecklingen av de olika grenarna inom trygghetssystemet och utvärdera trygghetsanordningarnas effekter för individ och sam- hälle. och de allmänna försäkringskassorna har ansvar för samordning av rehabilitering av enskilda. Verket och kassorna arbetar också förebyggande i direktkontakt med företrädare för företag och förvaltningar om arbetsförhållanden. För att bl.a. följa och utvär- dera trygghetsanordningarnas effekter samlar statistik i tre typer av register; bidragsregister, pensionsregister och re- gister för sjukfallsstatistik. 106 !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET är landets centrala myndighet för plane- ring, initiering och stöd till forskning och utveckling inom arbets- livsområdet. Rådet skall bidra till att utveckla en god arbetsmiljö, en effektiv arbetsorganisation och en arbetsmarknad som är tillgänglig för alla. ·svara för att den av rådet finansierade verksamheten följs upp och utvärderas, ·stödja långsiktig kunskapsuppb yggnad med mångvetenskaplig in- riktning, ·främja forskning om kvinnors villkor i arbetslivet, ·informera om sin verksamhet och resultaten av den forskning och det utvecklingsarbete som rådet stödjer, ·främja internationellt samarbete och erfarenhetsutbyte. är central förvaltningsmyndighet för det offentliga skolvä- sendet och för den av det allmänna anordnade förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen (barnomsorgen) i den utsträckning något annat inte är föreskrivet. ·följa upp och utvärdera skolväsendet och barnomsorgen, ·utveckla, kontrollera och stödja kvalitetssäkringsarbete i skolväsen- det och barnomsorgen, ·sammanfatta och publicera resultaten av sitt arbete med uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring och tillsyn, ·främja utvecklingen av skolväsendet och barnomsorgen samt utar- beta kommentarmaterial och allmänna råd som stöd till det lokala utvecklingsarbetet, ·främja kompetensutveckling av skolväsendets och barnomsorgens personal inom nationella prioriterade områden och svara för den statliga rektorsutbildningen, ·främja forskning och informera om forskningsresultat, ·inom sitt verksamhetsområde aktivt och medvetet främja flickors, kvinnors, pojkars och mäns lika rätt och möjligheter, ·svara för officiell statistik om skolväsendet. har en långsiktig strategi för arbetet med hälsofrågor i sko- kunskapsområdet "Elevers hälsa". av det friska har två huvudlinjer. Den första gäller H¤LSOAR !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET 107 BETE SOM ETT SAMLAT BEGREPP och inriktar sig på skolans klimat. Den handlar om att bygga en skola som kan skapa lust i lärandet och där eleverna är delaktiga och präglar undervisningen utifrån sina erfaren- heter och behov. Den andra avser en F¶RDJUPNING INOM OLIKA H¤LSOOM Vid sidan om varje hälsoområdes särskilda fakta handlar det om identitetsfrågor och existentiella frågor samt om relationer till föräldrar, kamrater och lärare. har tagit fram referensmaterial för stöd till skolans undervisning som lyfter fram de existentiella frågorna och samtalets betydelse. är central förvaltningsmyndighet med uppgift att bevaka det epidemiologiska läget i fråga om smittsamma sjukdomar och främja skyddet mot sådana sjukdomar. har inga tillsynsuppgifter. Institutet skall bl.a: ·följa och analysera det epidemiologiska läget nationellt och interna- tionellt i fråga om smittsamma sjukdomar och skyddet mot dessa, ·lämna och andra berörda information om det epide- miologiska läget och föreslå åtgärder som detta kan föranleda, ·följa och analysera immunitetsläget i utvalda befolkningsgrupper efter genomförda vaccinationsprogram och föreslå vaccinations- åtgärder, ·upprätthålla ett för landets smittskydd relevant förråd av bakterier, virus och andra ämnen, ·svara för kvalitetsstöd till landets mikrobiologiska och infektions- immunologiska diagnostik, ·bedriva forskning, metodutveckling och utbildning inom smitt- skydddsområdet. är central förvaltningsmyndighet för verksamhet som gäller socialtjänst, hälso- och sjukvård, tandvård, hälsoskydd, smitt- skydd, stöd och service till vissa funktionshindrade och frågor om alkohol och droger. är vidare tillsynsmyndighet för verksamhet enligt hälso- och sjukvårdslagen, socialtjänstlagen, hälso- skyddslagen, smittskyddslagen, tobakslagen och förordningen om be- kämpningsmedel. har ansvar för central statistik om bl.a. socialtjänst, hälsa, sjukvård och dödsorsaker. 108 !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET mål är att verka för en god hälsa, en social välfärd samt omsorg och vård av hög kvalitet på lika villkor för hela befolk- ningen. I huvuduppgifter ingår bl.a. ·tillsyn av medicinsk och social verksamhet i fråga om kvalitet, säkerhet, samt den enskildes rättigheter, ·uppföljning och utvärdering av socialpolitiken, ·utveckling och utbildning, ·statistiksamordning inom den sociala sektorn, Inom finns bl.a. (EpC). Det övergripande målet för EpC är att följa, analysera och rapportera om utbredning och utveckling av befolkningens hälsa, sjukdomar, sociala situation, vårdutnyttjande och riskfaktorer för sjukdomar och sociala problem. EpC skall förse allmänhet, forskare, riksdag och regering m.fl. med underlag inom områdena folkhälso- och sociala förhållanden samt utvärdering av hälso- och sjukvård. EpC:s arbete inriktas på fem huvudområden: ·rapportering om folkhälsa och sociala förhållanden, ·stöd till statistikanvändare. Register med goda epidemiologiska data är en förutsättning för ana- lysverksamhet. EpC:s arbete inriktas därför på att upprätta enhetliga och ändamålsenliga sjukdomsklassifikationer samt kontrollera kvalite- ten på registren etc. Följande register finns vid EpC: cancerregistret, cancer-miljöregistret, medicinska födelseregistret, missbildningsregist- ret, patientregistret, abortregistret, steriliseringsregistret, amningsregistret, statistik över assisterad befruktning, register över socialbidrag, register över insatser för vuxna missbrukare, register över insatser för barn och unga, dödsorsaksregistret. I uppgift ingår att publicera en folk- hälsorapport resp. en social rapport. Socialvetenskapliga forskningsrådets (SFR) uppgift är att främja och stödja betydelsefull grundforskning och tillämpad forskning inom !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET 109 socialvetenskap, socialpolitik och folkhälsovetenskap samt att infor- mera om kunskapsläge och aktuell forskning. Socialvetenskaplig forskning präglas av vetenskaplig bredd och av inriktning mot problem i samhället snarare än av gemensamma teorier. Drygt hälften av de SFR-stödda projekten finns inom institutioner för sociologi, socialt arbete, psykologi, samhällsmedicin och nationaleko- nomi vid universitet och högskolor. Den andra hälften fördelar sig på ett 30-tal institutioner inom flera fakultetsområden. Av anslagna för /96 (18 månader) har använts inom området folkhälsa samt hälso- och sjukvård. SFR har i regleringsbrev för givits i uppdrag att i samråd med berörda forskningsråd och andra organ utarbeta ett nationellt forskningsprogram för forskning om ojämlikhet i hälsa. Bakgrunden är de bedömningar som har gjorts av regeringen i den senaste forsknings- politiska propositionen (prop. 1996/97:5). 3TATENS INSTITUT F¶R PSYKOSOCIAL MILJ¶MEDICIN har till uppgift att bedriva och främja forskning i psykosocial miljömedicin. ·bedriva forskning som är inriktad på praktisk tillämpning inom social-, hälsovårds- och arbetsmarknadsområdena samt på problem med anknytning till dessa områden, ·ägna uppmärksamhet åt teori- och metodutveckling för vetenskaplig forskning inom institutets verksamhetsområde, ·fullgöra forskningsuppdrag för i första hand statliga och kommunala myndigheter och organ samt arbetsmarknadens parter, ·samverka med myndigheter, institutioner och organisationer inom området för institutets verksamhet i syfte att åstadkomma ett effek- tivt utnyttjande av de samlade resurserna för psykosocial miljö- medicinsk forskning, ·biträda i dess utvecklingsarbete inom den psykoso- ciala miljömedicinen, ·verka för att erfarenheter och rön från den psykosociala miljömedi- cinska forskningen blir kända och nyttiggjorda. är central förvaltningsmyndighet för frågor som rör livsmedel och tillsynsmyndighet för verksamhet enligt livs- 110 !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET Verkets mål är att tillförsäkra konsumenterna säkra livs- medel av god kvalitet, redlighet i hanteringen av livsmedel och goda matvanor. Verkets verksamhetsområden gäller normgivning, tillsyn och kon- troll, information och kunskapsuppbyggnad.