sou · GMB398d4 · 1999-01-01 00:00:00 — Dessutom finns två stycken banan-import företag, och Skandinaviska Bananimporten och ett blomsterföretag samt ett helägt dotterbolag i , FTK. FTK är ett företag som huvudsakligen inriktar sig på import av exotiska produkter som säljs inom EU. KF:s verksamhet inlemmades i befintliga organisation. Man satt för övrigt i lokaler i samma hus, varför denna flytt var relativt enkel. har tagit över de centraler som berördes i målet; , , två i , och . Därefter har och Ö stersund tillkommit ungefär . , , , har också de tillkommit. De kooperativa lager- centraler med frukt och grönt funktion som återstår tillhör inte KF utan de lokala föreningarna och finns i , och . tror man inte kommer att ansluta sig till . Inom har man slagit samman en del av KF:s lagercentraler med egna befintliga på orten. Ä ven bland de egna har rationaliseringar medfört nedlägg- ningar. Av de egna grossisternas leveranser går till KF, som totalt svarar för en tredjedel av den totala omsättningen inom . En tredjedel går till olika kedjor (, D-gruppen, med flera) och en tredjedel går till andra privata grossister. Försäljningen till detaljhandeln distribueras via Distribution och deras enheter. En del av de fristående grossisterna säljer i sin tur till butiker inom Saba-sfären i konkurrens med egen grossistverksamhet. ledning är måna om att påpeka att dessa förhållanden gör och Saba-sfären till ett öppet system (och inte ett stängt block). Man har även försäljning till ICA, även om denna är närmast försumbar. I övrigt är det via de fristående grossisterna som varor importerade via bolag kan komma till ICA-handlare. är ett helt fristående familjeföretag som är kund hos på rent kommersiella grunder. är också de mest köptrogna, enligt , medan både Gröna , Stormarknaderna och D-gruppen köper mycket utanför. 3.4.5ICA och de fristående aktörernas agerande efter förvärvet ICA menar att företaget har blivit en mer enhetlig organisation . Huvudkontoret för frukt och grönt ligger i och därifrån görs alla inköp. ICA har 11 distributions- centraler (Ö stersund skall dock läggas ner) som sköter all försäljning till butikerna. Dessutom finns sex regionbolag som också har en frukt och grönt avdelning. Det hela uppges fungera som en matris- organisation. Distributionsenheterna köper från ICA Frukt och Grönt men butikerna är fria att handla var man vill. I synnerhet större butiker utnyttjar också den möjligheten. Det är knappast möjligt, eller meningsfullt, att söka kartlägga alla grossister och importörer för att fastställa hur marknads-/bransch- utvecklingens har gestaltat sig. Antalet företag verkar inte ha förändrats på något drastiskt sätt. Enligt en sagesman har många grossister gått i konkurs , men har det startats många nya. Av de viktigaste importörerna då är endast två försvunna: Olsegården som köptes av och Prevor Marketing. En aktör som ansåg sig drabbad av fusionen var dåvarande VD för och , ett företag som då omsatte ca 60-70 miljoner och som även var engagerad i ytterligare företag i branschen som och Swe-Dutch. K A Lundbladh-gruppen bildades då KA köpte Sydfruktimporten. har funnits och finns nu i . och samt genom Sydfruktimporten i . K A verkar i importledet och som 1:a ledsgrossist till kunder över hela landet. Företaget har funnits . omsätter ungefär 500 miljoner (inklusive förvärv) och uppskattar att man har marknadsandel. Sydfruktimporten omsätter cirka 100, enligt VD. traditionellt varit huvudkonkurrenter till Fruktimport (ett av Sabaföretagen) på Stockholmsmarknaden. Företaget säljer endast till grossister. Den andra koncernbildningen är . I företaget ingår företagen (finns i och ), i , i samt AB Citrusfrukter också i . är ett företag som endast verkar som importör. Kunderna är större grossister över hela landet men företaget är starkast på . Koncernen omsätter varav Everfresh svarar för cirka 275 miljoner. Lime Frukt och Grönt är ett av koncernen startat bolag som har en affärsidé som innebär att kunderna kopplas upp on-line (on-lime) mot företaget och kan se det dagsaktuella varuutbudet och beräkna sitt eget konsumentpris genom att ge ett omräkningstal. Beställningen görs via datorn. Lime Frukt och Grönt är importör och säljer direkt till butik medan Citrusfrukter säljer enbart till grossister. Dayfresh i är det minsta företaget i koncernen och de är inriktade på import och försäljning till grossister. Ett nytt företag som kom in på marknaden ungefär som förvärvet var aktuellt är Direkt Frukt och Grönt i . Företaget får sägas höra till de relativt stora fristående aktörerna. Företaget etablerades 1993 och har ett holländskt moderbolag. Man har haft en mycket positiv utveckling och 1997 beräknas företaget omsätta ungefär 150 miljoner. Direkt frukt och Grönt verkar som importör och grossist och säljer företrädesvis till större livsmedelsbutiker över hela och till alla typer av kedjor. K A Bergander är ett exempel på ett företag som verkar endast i importledet och säljer till grossister över hela , . Man omsätter ungefär 60 miljoner, en minskning . Företaget är lokaliserat i . verkar i importledet och säljer vidare till enbart grossister (både butiksgrossister och restauranggrossister). Företaget etablerades och omsätter cirka 350 miljoner. Ewerman säljer över hela . Företaget finns i . Frukt och Bär är ett företag som i stor utsträckning arbetar genom egna odlare och andra odlarorganisationer i . Dessutom har man importverksamhet. av produkterna säljs direkt till butik, alla kategorier av butiker inom alla block. Resterande del går till mindre grossister ute i landet. Företaget är rikstäckande, men är lokaliserat till . Importverksamheten har startat som ett komplement till det inhemska produkterna och som ett svar på marknadens krav. Främst handlar man med och företaget omsätter mellan 250 och 300 miljoner. AB finns i och är verksamt som importör och säljer till grossister. Frukt och Grönsaksspecialisten i är ett företag med en mindre andel import, men med en relativt omfattande grossistverksamhet. i har en viss import, men köper även av andra importörer. Säljer främst i Jönköpingsområdet och i ett vidare område utanför . Utvecklingen av omsättningen för de olika företagen framgår av tabellen nedan (för de företag och de år där det har varit möjligt att finna uppgifter). 272 Bilaga SOU 1998:98 Tabell 3.2: Företagens utveckling efter förvärvet (. ICA Frukt och Grönt Direkt frukt och grönt41 Lime Frukt och Grönt Källa: , ekonomisk information om största företag, kompletterat med Svar Direkt (Dun & Bradstreet) samt uppgifter vid intervjuer och från PRV. Flera av de mindre import- och/eller grossistföretagen har haft en positiv omsättningsutveckling även om ingen kan mäta sig vad gäller storlek med eller ICA. Tillväxten för gruppen företag runt Everfresh är intressant. Företagsgruppen omsätter upp emot 700 miljoner och är sålunda det tredje största företaget på den svenska marknaden, även om det är en bit upp till de största konkurrenterna. 39Siffrorna avser det resultat som gäller för varje bokföringsårs avslutande. Ä r 94-06 satt på 1994 likaväl som 94-12. Därför är inte siffrorna exakt jämförbara, men visar ändå på respektive företags utveckling. 40Från och med 1995 avbolagiserat. 41Har bytt namn till Direkt Livsgruppen. Ett företagsförvärv som inte direkt berör fruktmarknaden, men väl frukt och gröntmarknaden i dess helhet är att Swegro och Sydgrönt gått samman. Swegro har traditionellt varit stora på svensk potatis, rotfrukter och grönsaker, huvudsakligen från olika svenska odlare, men även från egna odlingar (krukodlade grönsaker). Sydgrönt har blivit ett ledande handelsföretag för svenska grönsaker i . Företagen omsatte cirka 200 respektive . Samgåendet gäller från . har Swegro träffat avtal om samgående med . (Pressmeddelande från Swegro och , 971017) har KF öppnat två färskvaruterminaler, en i , och en i . Ytterligare planeras i och . Transport- samordningen syftar till att minska antalet direktleveranser, skapa en mer rationell hantering och ett attraktivare erbjudande till konsumenten. I färskvarucentralen samlas samtliga färskvaror upp från respektive leverantör och körs ut till butik före öppningstiden, . Det innebär att butiken kan beställa alla färskvaror . Kött och chark, ost och matfett (ej mjölk), frukt, grönt och blommor kommer med en och samma leverans. Systemet leder även till lägre distributionskostnader. Istället för att varje leverantör kör till varje butik så kör en bil till butiken från en central punkt. Systemet har även inneburit möjligheter att centralt förhandla med leverantörer. Om KF:s butiker, stormarknader och varuhus köper för i ett enskilt geografiskt område så är det om den volymen som man förhandlar med ett antal leverantörer. Några leverantörer bjuds in till förhandling och på de som kan motsvara kedjans krav på priser, kvalitet, leveransvillkor mm. Fördelningen baseras på faktiska priser. De flesta importörer/grossister uppfattar färskvarucentralerna som ett problem eftersom den tidigare handelsvägen direkt till butiker försvinner. Direkt Frukt och Grönt nämner dock att man ser positivt och att man har blivit en av de leverantörer som fortsättningsvis kommer att leverera till KF. En sagesman påpekar att det är ett effektivt sätt att förhindra vissa leverantörer att komma in, även om deras offerter är attraktiva. Meningarna går med andra ord isär. anser att denna utveckling påverkar logistik negativt. Uppgiften för är enligt företaget att de butiker man levererar till är konkurrenskraftiga och att de produkter som levereras står sig prismässigt i förhållande till priserna i andra detaljhandelsbutiker. betraktar ICA som den största konkurrenten. Därefter kommer de fristående importörerna., och ett antal kontinentala exportörer. ICA beskrivs som mycket aggressiva när det gäller att utveckla sin butiksbas. I dessa butiker har ICA centralt mycket att säga till om och det blir därmed en ökad köptrohet inom ICA. ICA satsar vidare på att göra ICA till mest kända varumärke, och är på god väg. Kedjan blir mer och mer ett integrerat system. Från ser man helst att detaljisterna inte har någon kompletterande leverantör. Det är målet, men det finns ingen praktiskt möjlighet att uppnå det. De externa grossistkunderna som levererar till, levererar sedan i konkurrens med egna grossister. Tendensen när det gäller storleken på företag är att bland de fristående har några blivit större, delvis beroende på koncernbildningar och de mindre företagen har minskat i storlek. Detta är en del i en trend, och kan inte direkt kopplas till affären. VD på menar att koncernens expansion beror på förvärv och att man genom att starta Lime Frukt & Grönt med en helt ny affärsidé kunnat komma åt en tidigare obearbetad marknad. Ö kningen kan delvis ses som att man genom sammanslagningen av har antagit en offensiv strategi. ICA Frukt och Grönt säger att det finns en trend mot att mindre grossister försvinner och att företag förenar importör och grossistrollen. Hos ICA Frukt och Grönt har man till exempel märkt att de mindre grossisterna har blivit mer aktiva i detaljhandelsledet vilket uppfattas som relativt nytt. I fann man att Saba-KF hade av fruktmarknaden och av grönsaksmarknaden i . I den mån de siffrorna har förändrats så har en viss minskning ägt rum. På säger man att eftersom de själva tappat i omsättning ; omsatte man 4,2 miljarder och 1996 4,1 miljarder; så kan de inte ha ökat sin marknadsandel, eftersom marknaden åtminstone inte minskat. Flera av konkurrenterna har också ökat sin omsättning. före detta VD påpekar att flera av konkurrenterna har ökat sin omsättning med . I ett Europaperspektiv uppskattar man att har Flera aktörer uppskattar marknadsandel till . Oavsett om detta är en överskattning eller ej så är det uppenbart att har den största marknadsandelen och att i praktiken är huvudleverantör till majoriteten av butikerna inom KF, D- gruppen och Axel Johnsongruppen samt att man levererar till och ett antal fristående grossister. Inom detaljhandeln har konkurrens skärpts (till exempel genom etablering av lågprisbutiker med begränsat sortiment) och detta ökar i sin tur pressen på leverantörerna. Det ökar även konkurrensen inom blocken eftersom till exempel ICA kan ha både lågprisbutiker och vanliga i samma område. D-gruppen anges ha kommit längst vad gäller etableringen av lågprisbutiker men både KF och ICA agerar också i den riktningen. Förekomsten av utländsk konkurrens skulle kunna uppväga den brist på inhemskt konkurrenstryck som förvärvet hotad att medföra, ansåg NO. Denna form av konkurrens kan ta sig olika uttryck; dels genom etablering i partihandelsledet och dels genom etablering i butiksledet. är ingen prioritet för utländska företag, tror man på KF. Även tror att det vore osannolikt att skulle prioriteras framför Ö steuropa bland kontinentala företag som vill expandera. är för litet till folkmängden och för glest befolkat. Även de fristående säger allmänt att den svenska marknaden är för liten och har fel struktur för att dra till sig utländska konkurrenter. Det skulle möjligen vara tyskar eller danskar som är intresserade av Skåne- regionen, tror man på . Det finns inga företag som är aktuella för uppköp, såvida inget katastrofalt händer för ICA eller KF. finns visserligen på börsen men aktiemajoriteten finns i . Dessutom bromsar kommunerna nya etableringar genom det kommunala planmonopolet. En möjlighet skulle vara att nischföretag etablerar sig i , till exempel har tyska Metro etablerat snabbgrossenheter i . Metro är största dagligvaru- företag, men de har i valt att inte gå in i med traditionella supermarkets, utan etablerat lågpris och snabbgrossenheter. Vidare har norska , med blandad framgång, etablerat sig i . Exempel på europeiska dagligvaruföretag som gått över gränserna är och (engelska företag som etablerat verksamhet i Ö steuropa, , etc.). I har de dock inte etablerat sig, förmodligen för att lönsamheten är för dålig, säger f.d. VD. Lönsamheten i är lägre än i till exempel , säger man på . tror att så länge kommunerna reglerar lägena för handeln så är det svårt för såväl utländska som svenska 42 gjord schablonkalkyl; volym försörjer ca 4 miljoner i förhållande till EU:s 400 miljoner invånare. alternativ att växa upp inom detaljhandeln i . En holländsk företagsgrupp, , är en stor exportör som köpt upp export- företag specialiserade på norra . Flera nämner just de holländska företagen som mycket aktiva samt att med fax och andra hjälpmedel så är det lätt att bearbeta marknaden oavsett var man är lokaliserad. Från menar man dock att man inte är så orolig för företag från till exempel eftersom de inte kan göra något som man själva inte kan göra bättre. Svenska företag har en annan närhet till marknaden, och kunskaper om kunderna. Inom ICA Frukt och Grönt ser man möjligheten för exportörer utomlands att göra affärer direkt med större butiker och man nämner Harva som är lokaliserad i och säljer direkt till butiker i . köper en mindre del av sin import via NAF (Nordisk Andelsforbund), som ägs av den nordiska kooperationen gemensamt. Ä ven ICA och ICAs samarbetspartners i har en liknande sammanslutning. I förhandlingsuppgörelsen vid förvärvet lovade att köpa lika mycket via NAF som KF tidigare hade gjort vilket man har uppfyllt, enligt . Dessa köp går via två inköpskontor, ett i och ett i . Detta samarbete omfattar emellertid en mycket liten del av totala volym. är Frukt- och , som bl.a. samarbetar kring EU-frågor. Frukt och är en organisation som långsiktigt skall påverka konsumenterna att äta mer frukt och grönsaker. Alla importörer är inte med, men majoriteten av de större företagen är medlemmar. Det finns inte särskilt mycket direkta samarbeten mellan de mindre grossisterna. Samarbeten och sammanslutningar har dock historisk haft en stor betydelse för branschens utveckling. Till exempel bildades Fruktimport av fristående grossister i som en gemensam inköpsorganisation. På säger att för de mindre importörerna utanför blocken kan det vara svårt att importera allt själv utan det kan vara nödvändigt med samarbete med andra företag. I är det mer vanligt att importörer och grossister handlar med och av varandra än i beroende på att flera av importörerna i södra landsdelen också är direktgrossister vid sidan av importverksamheten och således är i behov av att komplettera sitt utbud. ICA Frukt och Grönt säger att om det uppstår en brist situation så kanske man byter en del varor med andra. Det är dock en oerhört liten del av affärerna som går den vägen, enligt ICA Frukt och Grönt. Förvärvet skulle komma att stärka både KF:s och konkurrens- kraft, öka konkurrenstrycket inom hela branschen och därmed främja en generell effektivitetsutveckling inom handeln med frukt och grönt, argumenterade företagen inför . och ansåg att stordriftsfördelar vid import, främst vid chartring av kylfartyg från framför allt Nord- och , var en faktor som talade för förvärvet. ansåg dock att rationaliseringskäl inte kunde leda till att förvärvet blir godtagbart ut allmän synpunkt. Det var heller inte klart att eventuella sådana vinster tillfaller konsumenterna. och KF påpekade att sammanslagningen skulle medföra rationaliseringsmöjligheter (bland annat sänkta personalkostnader inom med ca och ett minskat lokalbehov). Ä ven i andra led skulle detta visa sig, till exempel för ASK-Centralen. Efter förvärvet uppger man på att kostnaderna har dragits ner kraftigt. övertog 424 anställda från KF och sedan förvärvet har man minskat den totala personalstyrkan med över 500 personer. Uppskattningsvis har kostnaderna minskat med 200, säger man på . En stor del av rationaliseringarna har åstadkommits genom att de tidigare 30 distributionscentralerna inom KF och har reducerats till 13. Ä ndå har vinsten för företaget sjunkit. Sista bokslutet före förvärvet visar en vinst på 150 miljoner för och 50 miljoner för KF Frukt och Grönt. Det nya borde sålunda ha haft en vinst på 200 miljoner vilket inte blev fallet. Med tanke på att företaget därefter reducerat sina kostnader så borde vinstutvecklingen legat på en nivå en bra bit över 200 miljoner åren efter fusionen, anser man från företaget. 1995 var vinsten dock 197 miljoner, 1996 var den . och prognosen ligger på . Inom är ytterligare rationaliseringar att vänta. Stordriftsfördelarna är begränsade menar man på . Inträdeshindren har snarare blivit lägre över tiden och det som var stordriftsfördelarna (den transoceana handeln) har tappat i relativ betydelse. Tillgången på frukt och grönt är också stor vilket gör det i princip omöjligt att utnyttja en maktposition för att ta en stor del av en liten kaka. Flera av de fristående företagen nämner dock just de transoceana affärerna som det område där det finns stordriftsfördelar. På ICA Frukt och Grönt anser man att stordriftsfördelarna är absolut viktigast på transoceana affärer, för att kunna fylla båtar, göra upp med skeppningsföretag om hur många båtar man skall ha, hur många turer man skall ha och så vidare. Vid försäljningar av auktionskaraktär kan det däremot vara av nackdel att vara stor. På Sydfruktimporten säger man att det viktiga storleksmässigt är att kunna ta hem hela laster av något. säger detsamma men tillägger att även mycket stora butiker kan nå upp i sådana volymer. Annars bör det enligt VD på inte göra så stor skillnad med storlek, små företag tar mindre risker kapitalmässigt, medan större företag har ett större kundunderlag att sprida riskerna på. Annars är ofta stordriftsfördelarna obefintliga, bortsett från att man kan få bättre fraktrabatter och liknande. Ä ven på K A Bergander betonar man flexibiliteten. Det lilla företaget kan leva i mycket snabbare säger på . Han menar att storleken inte har så mycket med framgången att göra. En fördel som storleken erbjuder är att man kan bedriva utbildnings- aktiviteter och andra typer av säljfrämjande åtgärder. har 50-60 konsulenter som åker runt och hjälper personalen i butikerna. Det kan dock komma även andra eventuella leverantörer tillgodo som levererar till stora butiker. säger att man som huvudleverantör har ett helt annat ansvar än sina konkurrenter för att leverera till alla butiker. Det är inte alltid särskilt rationellt och man måste ha en organisation i som når alla butiker i landet. Vad som har tillkommit är en mer utpräglad distribution ifrån direkt till de större butikerna. beskriver de nya företagen som cherrypickers i och med att de kan inrikta sig på en viss typ av butik, till exempel en viss storlek, och därigenom renodla sitt erbjudande och arbeta med en lågkostnadsprofil. Distributionen i sker nästan uteslutande med lastbil (ASG, eller andra åkerier). Ett problem vid frakt från och som hindrar européer att distribuera till är att man har svårt att hitta returfrakt för återfärden. På K A Bergander och på säger man att järnväg är ett alternativ som eventuellt kan bli intressant . Lastbil är dock optimalt flexibelt och att hyra transporter är det bästa när det varierar starkt hur mycket kunderna köper för . tidigare VD anser att tillhör detaljisterna, som är rikstäckande och välorganiserade, och ofta fokuserar på priset. De olika kedjorna kräver dessutom samma pris till alla kedjeföretag och man kan inte heller ha en prisnivå ut till butik som markant skiljer sig från den ICA butikerna har. Det vill säga att konkurrensen i detaljistledet pressar priserna och kräver att och andra företag måste rationalisera och pressa sina kostnader för att vara konkurrens- kraftiga. På Sydfruktimporten anser man att konsumentpriserna sjunkit men att det beror på att handlarna i ökad utsträckning mot tidigare konkurrerar med frukt och grönsakspriser. När det rådde prisstopp på livsmedel med undantag av frukt och grönt blev den enda möjligheten för handlarna att öka marginalerna att göra det på frukt och grönt. slog därför aldrig prisändringar igenom i butiksledet. har detta börjat att förändras. Sydfruktimporten arbetar med ungefär samma marginaler på oavsett inköpspriset, varför pris- ändringar från denna sida alltid slår igenom. Ewerman tycker att det är svårt att analysera prisutvecklingen på frukt och grönt eftersom efterfrågan och tillgång samt vädret spelar stor roll. I och med överskotten har man haft en prissänkning överlag, däremot menar man att det kan vara trögt att få det att slå igenom i butikerna. Det finns enligt Ewerman en prispress på den svenska marknaden som främst är betingad av den yttre konkurrensen. Framför allt från holländarna. Ä ven på Direkt Frukt och Grönt anser man att det varit en generell sänkning av priserna, främst beroende på överproduktionen, snarare än konkurrenssituationen. Den tidigare VD:n för frukt och grönt anser att de höjda priserna åren efter förvärvet berodde på att priserna höjdes onödigt mycket till följd av vad han beskriver som en monopolställning, men att priserna gått i en åtminstone för konsumenterna gynnsam riktning. På anser man att prisbilden blivit mycket mer pressad på grund av EU-inträdet, hårdnande konkurrens och överproduktion. Man arbetar alltid med samma marginal på , men priserna kan fluktuera och då priserna är låga så innebär det problem med lönsamheten i branschen. Det händer sällan att företagen tar ut överpriser, just på grund av den hårda konkurrensen. anser att bananer och frukt har ökat i pris medan europeisk frukt och grönt har blivit billigare. Framför allt är det inköpspriserna som har ökat, och dessa inköpspriser är inte alltid möjliga att på ut på marknaden. De sjunkande frukt och grönt priserna anser man på KF och delvis varit en effekt av skördeutfallet men i övrigt är en följd av rationaliseringar. I Sabastrukturen så har man sedan förvärvet reducerat kostnaderna med 100 – 150 miljoner, säger man på KF. KF har inte förbättrat sitt resultat nämnvärt på det området så kostnadsreduk- tionerna har kommit konsumenterna tillgodo. Utöver det så menar man att priserna varierar på grund av tillgång och efterfrågan, väder med mera. har priserna, enligt , gått ner .