sou · GMB387 · 1999-01-01 00:00:00 — Det gälle r bl.a. trycksaker som delas ut på be gäran eller sprids i massutskick och kan ä ven gälla infor mation som utformas för medierna (TV, press). Upplysningar om den enskildes intjänade pensionsrätt ino m så väl fördelnin gs- som premiepensionssystemet skall lä mnas i ett sam- manhang andra året efter int jänandeåret. Be- träffand e intjäna d pensionsrätt gäller doc k att årsbes ked lä mnas . I den årli ga informatio- nen skall också lä mnas en prognos för den fra mtida pensionen (gemensamt prognosverktyg). Samverkan mellan socialförsä kringsorganen inklusive Premiepen- sionsmyndigheten är nöd vändi g vad gäller ADB/ IT-stö d bl.a. för att kunna ge god information till de enskilda och för de fra mtida pensionsutbetalningarna. Enligt utredningens mening förutsätter en såda n samverkan dock inte gemensamt ä gda system eller ge- mensam drift. Samverkan och gränsdragning 23 bö r i stället ut veckla ett eget ADB-system som samordnas med ö vriga socialförsä kringssystem. Detta bör pra ktiskt kunna ordnas genom att Riksförsä kringsver- ket/försä kringskassorna får viss behöri ghet till Premiepensions- myndighetens ADB-system för att enli gt försla get ovan kunna tillhandahåll a information till de enskilda. På motsvarande sätt bör ha behöri ghet till delar av Riksför- säkringsverkets/försäkringskassornas system. 24 Samverkan och gränsdragning 5 Kostnader och finansiering 5.1Finansiering av myndighetens kostnader fram till Kostnaderna för Pre miepensionsmyndighetens administration skall täc kas med avgifter som dras av frå n de försä krades premiepen- sionskonton. Ä ven kostnaderna fö r uppbyggnaden av verksamhe- ten skall belasta pensionsmedlen. Enligt direktiven ingår de t i utredningens uppdrag att göra en bud get för myndigheten för perioden - . Vidare skall ett underlag lä mnas för re geringens beslut om kredit i Riksgälds kontoret fö r att finansiera myndighetens kostnader . Som framgå r av det budgetunderlag som återfinns i bila ga 3 be- rä knas myndighetens driftskostnader under andra halvåre t 1998 uppgå till . Den största ut giftsposten är kostna- den för or ganisationsuppbyggnaden, som berä knas uppgå till . Investeringsbehovet berä knas totalt till 22 miljo- ner kronor och bestå r i huvudsak av kostnaden fö r det kontoadministrativa system som skall upphand- bakgrund föreslås kreditutrymmet på ränte kon- till och lånera men till 22 för perioden - . Riksförsä kringsverket har haft regeringens uppdrag att förbere- da administrationen av det reformerade ålderspensionss ystemet. 26 Kostnader och finansiering sådana kostnader som verket förberedelsearbetet och so m bedö ms som hänförli ga till premie- penssionssystemet. Enligt uppgift från Ri ksförsä kringsverket upp- går dessa kostnader till sammanlagt . Frå gan om dessa kostnader skall belasta premiepensionssystemet får enligt utredningens mening prövas av regeringen. 5.2Finansiering av myndighetens kostnader Som framgår o van skall myndighetens kostnader täc kas med avgifter från pensionsspararnas konton. Den totala behållnin gen på premiepensionskontona - basen för a vgiftsuttaget - kommer 1999 att uppgå till ca och berä knas därefte r ö ka med 15 - . År 201 0 för vänta s den totala behållnin gen uppgå till ca . bedö ms myndighetens kostnader vara nå got hö gre under uppbyggnadsfa- sen, frä mst på grund av de investeringar som behö ver göras . I betän kandet Lag om premiepension (SOU 1997:131) har myndighetens kostnader uppskattats till 1,2 - för att därefter sjunka något 1. En när mare berä kning av myndighetens kostnader å r 1999 och framåt är på detta stadiu m knappast mö jlig att göra . Det kan dock antas att kostnaderna i vissa avseenden kommer att 1 I betänkandet framhålls att kostnadsberäkningarna varit svåra att göra mot bakgrund av att myndighetens verksamhet saknar motsvarighet i den statliga förvaltningen. De beräkningar som utförts på utredningens uppdrag grundar sig på olika nyckeltal som framtagits med ett privat försäkringsbolag som jämförelseobjekt. Det nyckeltal som valts som utgångspunkt för bedömni ng- en om kostnader är driftskostnaderna i förhållande till antalet försäkrade, som bedömts uppgå till per försäkrad och år. Därutöver har ett påslag gjorts för höga initiala kostnader . Kostnader och finansiering 27 vara lä gre än under ett nor malår mot bakgrund av att vissa delar av försä kringsfunktionen inte kommer län gre fram. kan det förutses att för fra mtagande och spridning av information till allmänheten kommer att vara särskilt höga under det första verksamhetsåret. Ä ven om det för när varande finns betydande osä kerheter i kostnadsuppskattningen, står det klart att myndighetens kostnader kommer att vara hö gst då försä kringsverksam- heten och behållnin gen på pre miepensionskontona är under upp- byggnad. Om myndighetens kostnader - som ett rä kneexempel - antas ligga i närheten a v den nivå so m anges i utredningen ovan (ca ) och dessa skall täc kas med avgifter från pensionsspararna, skulle den årli ga avgiften å r 1999 behö va uppgå till av fondvärdet. Det är knappast rimligt att belasta pen- sionsspararna i den första generationen med så höga avgifter. Enligt utredningens mening bör a vgiftssättnin gen anpassas till premiepensionssystemets lån gsiktiga karaktär, varför det e kono- miska målet rörande full kostnadstäc kning (5 § avgiftsförordnin g- en) få r uppnås under en län gre period än nor malt. Behovet av rörelse kapital få r i stället till godoses genom en kredit i Riksgälds- kontoret. På så sätt kan avgifterna hållas på en ri mlig nivå. När sedan det ackumulerade underskottet i verksamheten blivit noll kan avgifterna sänkas. Enligt 39 § lagen (1998:000) om införande a v lagen (1998:000) om inkomstgrundad ålderspension har myndigheten ä ven mö jligheten att, efter regeringens medgivande, finansiera utgifter från a vkastningen på de fonderade medel som för valtats i . Sammanfattningsvis föreslås att Pre miepensionsmyndigheten under uppbyggnadsfasen av premiepensionssystemet medges undantag från 23 § kapitalförsör jningsförordnin gen (1996:1188) samt att myndigheten erhåller e n lån gsiktig kredit i Riksgälds kontoret för att finansiera unders kott i verksam- heten eller, vad avser , få r dra av kostnader frå n avkast- ningen på fonderade medel i Riksgälds kontoret. Mot bakgrund av svåri gheterna att nu bedö ma kostna- 28 Kostnader och finansiering der och finansiering föreslår utrednin gen att myndigheten i regle- ringsbrevet (se bilaga 4) får i uppdra g att inkomma till regeringen med ett underlag i denna fråga. skall stå under tills yn av Riksförsä k- ringsverket och . Riksförsä kringsverkets tillsyn skall avse att bestä mmelserna om premiepension tillä mpas på ett likformigt och rätt vist sätt i förhålland e till de enskilda. Finansin- spektionens tillsyn skall avse den försä kringsmässi ga verksamhe- ten. Enligt 10 § lagen (1998:000) med vissa bestä mmelser om skall försä kringsrörelsela gens (1982:713) bestä mmelse om avgifter för att be kosta Finansinspek- tionens tillsyn (19 kap. 15 §) vara tillä mplig på Pre miepensions- myndigheten. De när mare bestä mmelserna om tillsynsavgifterna finns i förordnin gen (1995:1116) om finansiering av Finansin- spektionens verksamhet. Förordnin gen anger på vilka grunder avgifterna skall faställas för oli ka typer av institut. Av 6 § förord- ningen framgår att vissa institut såso m , börser, m.fl. betalar en årli g avgift som baseras på Finansinspe ktionens tidsredovisning för respe ktive institut och den timkostnad som fastställts av inspektionen. Efter samrå d med föreslår utrednin gen att denna ordning också s kall gälla för Pre miepensionsmyndigheten och att förordningen justeras i enlighet därmed. Som ö vergripande princip gäller att sa mtliga kostnader som uppkommer skall finansieras inom premiepensionssystemet. Det bör därför ö vervä gas om ä ven Riksförsä kringsverkets tillsyn skall bekostas med avgifter. De när mare formerna för detta får ut i det fortsatta arbetet, men en mö jlig lösnin g ä r att ä ven i detta fall tillä mpa en debitering som utgår från e n av Riskförsä kringsverket fastställd timkostnad. Enligt lagen (1998:000) med vissa bestä mmelser om Premiepen- sionsmyndigheten skall myndigheten upprätt a årsredo visning enligt lagen (1995:1560) om årsredo visning i försä kringsföretag (ÅRFL). M yndighet är vidare skyldig att också föl ja det statliga regelsystemet för redovisning och finansiering. Lagen med vissa bestä mmelser om Premiepensionsmyndighe- ten träder 1999. Fra m till dess omfattas myndigheten enbart av det statliga regelverket. har på uppdra g av regeringen redovisat vilka bestä mmelser i det statliga regelsystemet som verket bedö- mer som nöd vändi ga för Pre miepensionsmyndigheten och som därfö r inte kan bli före mål för undanta g (RRV 1998:15). Utred- ningen skall med utgån gspunkt frå n lämna förslag angående formerna för den statliga redovisningen. Utredningen delar åsi kt att Premiepen- sionsmyndigheten bör lä mna en årsredo visning till regeringen i enlighet med vad som föres krivs i förordnin gen (1996:882) om myndigheternas årsredo visning m.m. (FÅR). Detta underla g är viktigt bl.a. för re geringens resultatredovisning till . Förordnin gens bestä mmelser om delårsrapport och bud getunderlag bör oc kså gälla för Pre miepensionsmyndigheten. Utformningen av de finansiella delarna i årsredo visning respektive delårsrappor t bör dock ske i enlighet med bestä mmelserna i ÅRFL, vilket innebär undantag från Ri ksrevisionsverkets - från Ekono- mistyrningsverkets - föres krifter till 12 och 13 §§ bokförin gsför- ordningen (1979:1212). Vidare är det nöd vändi gt att upp- fyller kraven på rapporterin g till riksredovisningen vid Riksrevi- sionsverket/av bl.a. finansstatistisk in- formation. Frekvensen för inrapporterin g bör doc k ö vervä gas ytterligare; åt minstone under det först a verksamhetsåre t (1999) kan det vara motiverat med en lä gre frekvens ä n vad som ä r nor- malt. Rapporteringen till /Ekonomistyrnings- verket krä ver vidare en annan uppställnin gsform fö r resultat- och balansrä kning än den so m gäller enli gt ÅRFL. har därfö r försla git att i den löpande redovisningen föl jer ÅRFL men i samband med inrapportering av års - och delårsbo kslut till riksredovisningen gör en o mklassifice- ring och ombearbetning till de uppställnin gsformer som gäller inom staten enligt /föres krifter till bokförin gsförordnin gen. Utredningen instä mmer i det försla get. De när mare formerna för arbetet får a vgöras i sa m- råd med Riksrevisionsv erket/. Beträffande ö vriga statliga ekonomiadministrativa regler före- slås in ga undantag för Pre miepensionsmyndigheten föruto m vad gäller bestä mmelserna om disposition av ö ver- och underskott i 23 § kapitalförsörjningsförordningen (jfr avsnitt 5.2). Enligt 12 § beredskapsförordnin gen (1993:242) å ligger det varje myndighet att beakta totalförs varets krav. Myndighetens planering skall ske i samverkan med bl.a. berörda statli ga och kommunala myndigheter. Riksförsä kringsverket är fun ktionsansvarig myndig- het för fun ktionen Socialförsä kring och har till uppgift att svara för utbetalnin g av pensioner. ä r funktions- ansvarig myndighet för fun ktionen Finansiella tjänster , vari ingår företa g och myndigheter som inspektionen har tillsyn ö ver. Ö ver- styrelsen för ci vil beredskap har det ö vergripande ansvaret fö r att samordna beredskapsförberedelserna inom det civila försvaret. Motiv kan finnas för at t i bered- skapsfrå gor skall samverka med både Ri ksförsä kringsverket och på samma sätt so m tillsynsansvaret delas mellan dessa båda myndigheter. Denna frå ga får ö vervä gas ytterli- gare i det fortsatta arbetet efter det att Premiepensionsmyndighe- tens uppgifter under höjd beredskap klarlagts. 7.2Regeringens särskilda direktiv till kommittéer och särskilda utredare Enligt direktiven skall utredaren beakta regeringens generella direktiv till kommittéer och särskilda utredare om redovisning av regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), om att prö va of- fentliga åta ganden (dir. 1994:23), om att redovisa jä mställdhets- politiska konsekvenser (dir. 1994:124) samt om att redovisa kon- sekvenser fö r brottsligheten och det brottsfö rebyggande arbetet (dir. 1996:49). Som angetts i avsnitt 3.2 skall förlä ggas till , skall lä ggas ut på uto mstående uppdra gstagare bedö ms kunna i vissa fall med fördel förlä ggas till orter utanför skä l som redovisats i avsnitt 3.1 är det ännu inte av verksamheten som kan lä ggas ut på uppdra gstagare, och det är därför för tidi gt att ange hur mån ga arbetstillfälle n som på detta sätt kan skapas utanför . För den del a v myndighetens verksamhet som består i ser vice till allmänhete n saknar lokaliseringen i stort sett betydelse. Myn- digheten kommer inte att ha nå got kontor för kundbesö k utan utgån gspunkten ä r att i så hö g utsträc kning som mö jligt utnyttja moderna kommunikationsformer som t.ex. Internet. De som öns kar personlig service kommer att kunna ringa myndigheten för sa mma kostnad oavsett geografisk hemort. har lagt fast principerna för ett n ytt offentligt ålder- spensionssystem, där pre miepensionssystemet ingår. dagens beslut skall försä kringsfunktionen inom systemet handhas av en statlig myndighet, . Det har enligt utredningens mening inte funnits anledning att prö va detta statliga åtagande. Utredningens försla g gällande verksamhet bedö ms inte få nå gra jä mställdhetspolitis ka konsek- Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Nå gra konsekvenser fö r brottsligheten och det brottsfö rebyggande arbetet bedö ms inte uppkomma till föl jd av inrättandet a v myndig- heten. Det är doc k nöd vändi gt att sä kerhetsfrå gorna ges stor vikt vid uppbyggnaden av bl.a. det kontoadministrativa system som skall hantera de individuella pensionskontona. organisation och verksamhet kom- mer till stora delar att byggas upp och bemannas under andra halvåre t 1998. Vissa funktioner behö ver dock inte stå klara förrän . Nedan redovisas det fortsatta arbetet uppdelat på ett antal centrala områden. En upphandling av ett IT-baserat administrativt system fö r att hantera de individuella pensionskontona har redan påbör jats. Utveckling och anpassning av detta system kommer därefter att ske fortlöpande med planerad driftstart . I detta arbete ställs lån gtgående krav på att le verentöre n sä krar systemet inför . Avtal skall slutas med de fondför valtare som skall medverka i premiepensionssystemet. Vidare skall ett system för köp och försäl jning av fondandelar tas fram och tillföra s det kontoadministrativa systemet. Arbetet med att fastställa när mare villkor fö r bl.a. efterlevande- skydd och ålderspension sa mt utformningen av regelverket i detta avseende planeras vara klart . Utveckling av tekniskt systemstöd skall pågå fortlöpande . Grunderna för försä kringsrörelsen s kall färdi gställas . Härtill kommer att reglera kraven på redo visning m.m. gentemot Finan- sinspektionen. Vidare skall en analys av kostnader och intä kter göras i s yfte att fastställa a vgiftsnivån och beho v av kredit i Riks- gäldskontoret. Uppbyggnad och upphandling av kundtjänstfun ktionen skall påbör jas . Sa mverkan avses ske med Riksförsä krings- verket och försä kringskassorna för att åstad komma en totalt sett effektiv lösning. Grundlä ggande information om premiepensionssystemet skall tas fram senast . Informationen skall sedan finnas tillgän glig på myndighetens hemsida samt i den samlade informa- tionen från Ri ksförsä kringsverket och försä kringskassorna. Vidare skall en allmän bes krivning av fondsparande tas fram under hös- ten. påbör jas ä ven arbetet med att utforma en kata- log ö ver de fonder som kommer att finnas i systemet. För när va- rande planeras inte nå gra stora utskick av information till hushål- len . Myndighetens verksamhet kommer att ställa krav på juridisk kompetens dels, till mindre del, för myndighetens egen administ- ration, dels för den e gentliga verksamheten i förhålland e till pen- sionssparare och andra. Det senare innefattar både ut vecklande av praxis och handlä ggning av ett sannolikt inte obetydligt antal ärenden o m omprö vning och ö verklagande av myndighetens be- slut. I detta sammanhang skall också förhållandet till Ri ksförsä k- ringsverket och Riksförsä kringsverkets partsroll klargöras . Upp- byggnad av en juristfunktion kommer att ske . hantera s alla ekonomiadministrativa funktioner hos myndigheten av Kammarkollegiet. Ett eget ekono- miadministrativt system skall dock upphandlas och utvecklas i samråd med bl.a. Kammarkollegiet. Ekonomisystemet skall kopp- las till det kontoadministrativa systemet och försä kringsverksam- heten. En för valtningsavdelning för myndighetsfrå gor och administrativa ärenden s kall byggas upp. Avdelningen skall också handha myn- dighetens interna ekonomiadministration samt ansvara för kon- takterna med de kapitalför valtare som skall sköt a för valtningen av medlen på . Samverkan med den övriga socialförsäkringsadministrationen Riksförsä kringsverket har haft regeringens uppdrag att förbereda det reformerade pensionssystemet. De delar som berör Pre miepen- sionsmyndigheten ö verlä mnas nu till denna. Ett fortsatt nära samarbete kommer att krä vas för att klargöra myndigheternas olika roller och samarbetsformer. Detta gälle r i första hand hur kommunikationen i olika ärenden s kall ske mellan myndigheterna, hur informationen till medborgarna skall utformas och förmedlas, vissa beredskaps- och statistikfrågor, m.m. En särskild utredare tillkallas med uppgift att förbereda och bilda en myndighet - - som skall fungera som försäkringsgivare för premiepensionen i det reformerade ålderspensionssystemet. Uppdraget skall slutföras under förutsätt- ning att godkänner regeringens kommande förslag om den nya myndigheten. Förslaget är avsett att lämnas i en proposition om inkomstgrundad ålderspension. Utredaren skall lämna förslag om -verksamhetsmål för den nya myndigheten, -riktlinjer för myndighetens organisation, -den kompetens som den nya myndigheten behöver, -instruktion för myndigheten, -myndighetens styrning samt principer för styrelsens arbetsuppgifter, -former för den nya myndighetens kontakter med , de allmänna försäkringskassorna och andra organ. Utredaren skall vidta de förberedande åtgärder som krävs för att myndigheten skall kunna inleda sin verksamhet . Därefter skall organisation byggas upp så att premiepensionskapital kan föras över från den tillfälliga förvaltningen hos Riksgälds- kontoret till olika fondförvaltare. Efter en överenskommelse mellan de fem politiska partier som står bakom ålderspensionsreformen beslutade regeringen den 19 janua- ri att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslag om ett nytt system för inkomstgrundad ålderspension. En del av detta system är fullt ut fonderat med individuella konton för de enskilda. Denna del kallas premiepensionssystemet. Enligt lagrådsremissen skall i hu- vudsak ha följande uppgifter. Myndigheten skall fungera som försäkringsgivare för premie- pension. Myndigheten skall i stor utsträckning bedriva en verk- samhet som liknar den som bedrivs av privata försäkringsbolag. Verksamheten skall således drivas enligt försäkringsmässiga principer och huvuddelen av de rörelseregler som gäller för för- säkringsbolag skall också gälla för myndigheten. är myndigheten en del av socialförsäkrings-administrationen. verksamhet skall finansieras ge- nom avgifter från de enskilda pensionsspararnas tillgodohavanden i premiepensionssystemet. Verksamheten skall inte redovisas på statsbudgeten. Myndigheten skall stå under tillsyn av såväl Finansinspektio- nen som . En särskild utredare tillkallas med uppgift att lämna förslag till verksamhetsmål för den nya myndigheten samt att dra upp riktlin- jer för myndighetens organisation. Myndigheten skall agera på de finansiella marknaderna och sam- arbeta med en mängd företag på dessa marknader. Detta spelar stor roll för lokaliseringen av myndigheten. En utgångspunkt är därför att myndighetens kärnverksamhet skall förläggas till Stock- holmsområdet. Ett ytterligare skäl för denna lokalisering är tids- schemat för myndighetens uppbyggnad. För att det nya premiepensionssystemet skall kunna sättas igång krävs ett omfattande uppb yggnadsarbete på . För att detta skall vara möjligt är det nödvändigt att utnyttja den kompetens som framför allt finns i Stockholmsom- rådet. Inget hindrar dock myndigheten från att lägga ut verksam- heter utanför kärnverksamheten på uppdragstagare utanför . Utredaren skall också ange vilken kompetens den nya myndig- heten behöver utifrån vad som anförs i lagrådsremissen och den kommande propositionen om inkomstgrundad ålderspension. Utredaren skall lämna förslag till instruktion för myndigheten samt till sådana ändringar som instruktionen kan föranleda i andra författningar. Myndigheten skall ledas av en styrelse med fullt ansvar för verksamheten. I styrelsen bör det ingå personer med god kunskap om och bred erfarenhet av socialförsäkring, privat livförsäkring och de finansiella marknaderna. I styrelsen bör det också finnas företrädare för allmänintresset. Regeringen skall utse styrelse och myndighetschef. Som framgår av lagrådsremissen skall myndigheten upprätta årsredovisning enligt lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag. Den nya myndigheten är också skyldig att följa ett statligt re- gelsystem för redovisning. Mot bakgrund av å ena sidan de pro- blem som två delvis parallella regelsystem för redovisning kan rymma och å andra sidan de särskilda behoven av en statlig redo- visning har regeringen gett i uppdrag att undersöka vilka bestämmelser i det statliga regelsystemet för redovisning och ekonomisk förvaltning som är nödvändiga för den nya myndigheten och som därför inte kan bli föremål för undan- tag. redovisade sitt uppdrag (RRV1998:15). Utredaren skall, med stöd av läm- na förslag om formerna för den "statliga" redovisningen. Kostnaderna för administrationen av myndigheten skall täckas med avgifter som tas ut från de individuella premiepensionskonto- na. Även kostnaden för uppb yggnaden av myndigheten skall belasta premiepensionsmedlen. Det gäller även investeringar som initieras . Det fordras därför ett regeringsbe- slut om kredit hos (jfr 20 och 21 §§ lagen [1996:1059] om statsbudgeten). Utredaren skall lämna ett underlag för ett sådant beslut. Samordning med annan verksamhet tillsyn över myndigheten skall ta sikte på kapitalförvaltningen och den försäkringsmässiga verksamheten. tillsyn över myndigheten skall omfatta de delar som ligger vid sidan av dessa verksamheter. Riksförsäk- ringsverket skall dessutom ha huvudansvaret för samordningen av information till de enskilda. ansvarar för ekonomistyrningen inom den nuvarande socialförsäkringsadministrationen och ansvarar som systemägare för de gemensamma ADB-systemen för verket och försäkringskassorna. Utredaren skall belysa frågan om samverkan och gränsdragning mellan verksamhet och verksamhe- ten i övriga socialförsäkringsorgan, och ägna särskild uppmärk- samhet åt frågan om samordning av information till de enskilda. Det får dock godtas att åtskilliga frågor om samordning kan lösas först senare under premiepensionssystemets uppbyggnad. I fråga om samordningen bör följande uttalande i lagrådsremis- sen tjäna till ledning för utredarens arbete.Det är inte möjligt att nu avgöra hur ADB-verksamheten i premiereservsystemet skall vara organiserad. har ansvaret för ADB-systemet inom sitt område. Uppb yggnaden av ett sådant system kräver ett långtgående samarbete mellan Premiepen- sionsmyndigheten och RFV. Vid arbetsfördelningen dem emellan skall stor vikt läggas vid en effektiv samverkan mellan de olika socialförsäkringsorganen. Självfallet bör möjligheten att utnyttja befintliga administrativa resurser och rutiner inom socialförsäk- ringsområdet beaktas när byggs upp.