sou · GMB3128d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för bildningsdepartementet att tillkalla en kommitté för översyn av den svenska forskningspolitiken (Dir. 1997:67). Med stöd av detta be- myndigande förordnade departementschefen följande personer att ingå i av den svenska forsknings- politiken (U 1997:09): universitetskansler , ordförande riksdagsledamoten dåvarande riksdagsledamoten verkställande direktören riksdagsledamoten riksdagsledamoten riksdagsledamoten dåvarande riksdagsledamoten dåvarande riksdagsledamoten, generaldirektören dåvarande riksdagsledamoten övertandläkaren förordnades som huvudsekreterare. har arbetat som assistent åt kommittén. Kommittén har antagit namnet Forskning 2000. Forskning 2000 fick genom tilläggsdirektiv i uppdrag att följa upp hur de små och medelstora högskolorna utnyttjar tilldelade forskningsmedel samt att föreslå kriterier för den framtida för- delningen av forskningsmedel till dessa högskolor (Dir 1997:154). Forskning 2000 överlämnar härmed betänkandet Forskningspolitik. Med detta är uppdraget slutfört. Forskning 2000:s bedömningar och förslag 3 Forskning – vad är det? Forskning – vad är det? Forskning 2000:s definitioner och 4 Forskningens nytta och glädje De statliga forskningsinsatserna: varför, hur mycket och vad? Utgångspunkterna: nuläge och mål Forskning 2000:s övergripande bedömningar Forskning 2000:s bedömningar och förslag Forskning 2000:s bedömningar och förslag avseende forskning för särskilda samhällsbehov Behov och utbud av forskarutbildade Forskning 2000:s bedömningar och förslag Samverkan mellan universitet och högskolor Särskilda insatser för samverkan Den tredje uppgiften: Samverkan som del av universitetens och högskolornas reguljära uppgifter Forskning 2000:s bedömningar och förslag Forskning 2000:s bedömningar och förslag Underlag för politik och planering Kort om forskningspolitik i andra länder Forskning 2000:s bedömningar och förslag Reservationer och särskilt yttrande FoU-insatser inom statsbudgetens utgifts- Förteckningar över industriforskningsinstitut, Beredningsorgan inom forskningsråden och Förslag till lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) 1 kap. 2 § högskolelagen (1992:1434) föreslås få följande ändrade lydel- se: Staten skall som huvudman anordna högskolor för 1.utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet, och 2.forskning och konstnärligt utvecklingsarbete samt annat utvecklingsar- bete. Högskolorna skall också samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. Högskolornas huvuduppgifter är utbildning och forskning. Utbildningen skall vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfa- renhet. Med forskning jämställs konstnärligt utvecklingsarbete. Högskolorna skall svara för information om sin verksamhet. Högskolorna skall medverka till att immateriella rättigheter till forsk- ningsresultat tas till vara och till att forskningsresultat kan komma till praktisk användning. Inledningsvis ger Forskning 2000 en översiktlig sammanfattning av be- dömningar och förslag. Utförligare sammanfattningar av Forskning 2000:s bedömningar och förslag finns i anslutning till kapitlen 5–9. svarar för ungefär en procent av världens forskning och utveck- lingsarbete, FoU. När FoU-insatserna mäts som andel av bruttonational- produkten har dock under en följd av år varit ledande. Kvalita- tivt håller svensk forskning i regel en hög nivå. Internationella utvärde- ringar ger så gott som genomgående höga betyg åt svenska forskare. Det finns emellertid strukturella svagheter i det svenska forsknings- systemet som långsiktigt kan innebära hot mot såväl kvantitet som kva- litet för svensk FoU. Om ska fortsätta att vara en framstående kunskapsnation bör en rad förändringar göras. Den stora andelen av bruttonationalprodukten till forskning och ut- vecklingsarbete har framför allt berott på stora insatser inom näringsli- vet och försvaret. Företagens andel av landets FoU är betydligt större i än i andra länder. Ett fåtal företag svarar för en stor del av näringslivets FoU. Självfallet är de FoU-insatser som görs inom näringslivet positiva och inte i sig problematiska. Näringslivets FoU påverkas dock av den ekonomiska situationen för de svenska företagen och de branscher, som de arbetar inom. Många av de företag, som avsätter mest till FoU, ingår i internationella koncerner, där risk givetvis finns att FoU-insatserna flyttas till andra länder. Inom många, framför allt små och medelstora, företag är insatserna för kunskapsutveckling små eller obefintliga. minskar nu kraftigt, framför allt genom att JAS-planet är i huvudsak färdigutvecklat. Till detta kommer, enligt Forskning 2000:s mening, också struktur- problem inom den civila statliga forskningen. -Balansen mellan fri grundforskning och forskning med inriktning på direkt nytta har kraftigt förskjutits till grundforskningens nackdel. -Balansen mellan olika forskningsområden, historiskt framvuxen, är inte den som vore önskvärd . Det gäller med avseende på såväl forskning som forskarutbildning. -Organisationen för forskningsfinansiering är starkt uppslittrad. -Organisationen för forskningsutförande har fått en stor bredd utan att för den skull medge adekvata former för alla slag av forskning. Många forskningsmiljöer är mycket små. Ett litet land som , som har stora ambitioner vad gäller teknisk, ekonomisk, social och kulturell utveckling, måste göra relativt sett mer omfattande FoU-insatser än större länder. Här måste finnas en forsk- ningsorganisation som medger både bredd och specialisering, som kan ge grunden för en hög kompetensnivå inom den kvalificerade utbildningen, som kan ta till vara forskarbegåvningar och andra unika forskningsre- surser och som kan ge stöd till utvecklingen inom näringsliv och andra samhällsområden. Inget land kan vara självförsörjande när det gäller forskning. Det egna forskningsarbetet ger möjligheter att följa och ta hem resultat från forskning som bedrivs på andra håll i världen. Forsk- ning 2000 anser att de långsiktiga svenska FoU-resurserna är otillräckli- ga och bör öka. Den offentligt finansierade forskningen har byggts ut och enligt ett mönster som innebär att allt större betoning lagts vid forskning som på olika sätt bedöms samhällsrelevant. Forskning 2000 anser att intresset i allt för stor utsträckning kommit att ägnas åt att i förväg försöka bedöma nyttan av olika forskningsinsatser i stället för åt att faktiskt ta till vara de resultat som kommer fram ur forskning. An- vändbara forskningsresultat går inte att beställa, hur mycket man än önskar att de dyrbara forskningsinsatserna ska ge utbyte. De allt mer bestämda kraven på att forskningen ska ge användbara resultat riskerar tvärtom att långsiktigt göra forskningen mindre nyttig, genom att forsk- ningsprioriteringar görs utifrån dagens samhällsproblem, som är gårdagens frågor, och den fria forskningen sätts på undantag. Det är den fria forskningen, som historiskt sett bidragit med de allra mest nyttiga resultaten. Fri forskning är en förutsättning för att det ska finnas nya kunskaper att vidareutveckla till tillämpning inom olika om- råden. Forskning 2000 anser att resurserna för fri forskning, grundforskning och forskarutbildning måste öka väsentligt. Kraftfulla insatser inom grundforskning och forskarutbildning är också det viktigaste stödet till näringslivet och dess FoU genom det sti- mulerande forskningsklimat och de goda forskningsmiljöer som skapas och genom de ökade möjligheter som ges till rekrytering av forskarutbil- dade. Statliga medel ska, enligt Forskning 2000:s mening, också avsättas för beställarstyrd forskning för statens räkning. Alla statliga myndighe- ter bör få i uppgift att svara för forskning och utvecklingsarbete inom sina respektive verksamhetsområden. Resurser för detta ska de berörda myndigheterna avsätta inom ramen för respektive verksamhetsanslag. Ambitionen bör vara att de statliga insatserna för beställarstyrd FoU ska öka väsentligt. Inte bara den närmare inriktningen av dessa FoU- insatserna utan också formerna för resursfördelning och för att bedriva FoU-arbetet, bör avgöras av de berörda myndigheterna. Forskning 2000 ger inte förslag i fråga om vilka exakta belopp som bör ställas till förfogande för olika ändamål. Kommitténs förslag anger övergripande prioriteringar och riktlinjer för förändringar. Forskning 2000 lämnar vidare förslag i fråga om underlaget och formerna för de forskningspolitiska besluten. Forskning 2000 redovisar sina bedömningar och förslag under fem rubriker: De statliga forskningsinsatserna: varför, hur mycket och vad? Samverkan mellan universitet och högskolor och samhället Politik och planering. 1.3De statliga forskningsresurserna: varför, hur mycket och vad? Med avseende på grundforskningen är det i huvudsak tre olika avväg- ningar som ska göras på statsmaktsnivå. Det är för det första avvägningar rörande det institutionella ansvaret för forskningsresurserna, dvs. avvägningar mellan fasta och rörliga medel för forskning, i praktiken mellan anslag direkt till universitet och högskolor respektive anslag till forskningsråd. Det är för det andra av- vägningar mellan olika forskningsområden. Och det är för det tredje av- vägningar i fråga om lokaliseringen geografiskt av forskning och fors- karutbildning. En konsekvent tillämpning av principen om full kostnadstäckning är fundamental för att de forskningspolitiska besluten ska få avsedd inne- Alla forskningsfinansiärer måste fullt ut svara för alla kostnader som är förknippade med den verksamhet som de stödjer. Anslagen till universitet och högskolor, de fasta forskningsresurserna, får inte använ- das för att subventionera andra finansiärers verksamhet. och högskolor fullt ut kan disponera sina forskningsanslag för verksam- het i enlighet med självständigt fattade beslut är en viktig förutsättning för pluralism i det svenska forskningssystemet. Enligt Forskning 2000:s mening ligger pluralismen inte främst i att den nationella organisationen för forskningsfinansiering är uppsplittrad på många myndigheter utan i stället i att det vid universitet och högskolor finns reella möjligheter att förverkliga de idéer och initiativ som där kommer fram. De forskningspolitiska avvägningarna avseende resurserna vid uni- versitet och högskolor bör, som redan beslutats, göras i termer av fyra vetenskapsområden: Humaniora-samhällsvetenskap, Medicin, Naturve- tenskap och Teknik. Även med avseende på de rörliga medlen för grund- forskning, forskarstyrd forskning, förordar Forskning 2000 att stats- makternas avvägningar görs i termer av de fyra vetenskapsområdena. Dessa fyra områden föreslås också ligga till grund för indelningen av en ny forskningsrådsorganisation, som övertar uppgifterna från dagens forskningsråd och sektorsforskningsorgan. Forskning 2000 förordar en kraftfull förstärkning av framför allt om- rådet Teknik, men också området Naturvetenskap. Den närmare användningen av resurserna och fördelningen inom de olika forskningsområdena måste vara en fråga för dels de olika univer- siteten och högskolorna dels forskningsråden. Enligt Forskning 2000:s mening förutsätter ytterligare utbyggnad av fasta forskningsresurser vid de små och medelstora högskolorna att an- talet forskarutbildade lärare ökar och att forskningen vid högskolorna visar sig uppfylla kvalitetskriterierna, t.ex. genom att andelen medel som erhålls i vetenskaplig konkurrens från forskningsråden ökar. Statens insatser för direkt beställarstyrd forskning, framför allt till stöd för den verksamhet som bedrivs i statlig regi, men också för vidare samhälleliga syften bör också öka. Detta ska finansieras inom de resur- ser som står till förfogande för olika verksamhetsområden. I Forskning 2000:s uppdrag har ingått dimensioneringen av forskarut- bildningen. Forskning 2000 framhåller omöjligheten att utifrån någon form av behovsbedömningar styra dimensioneringen av forskarutbild- ningen. Forskning 2000 har i stället valt att analysera frågan utifrån be- dömningar av utbudet av examinerade från forskarutbildningen, behoven av forskarutbildade för anställningar, där utbildningen är ett direkt krav, samt det utrymme som ges för rekrytering av forskarutbildade till ar- betsmarknaden i övrigt. Forskarutbildningen är formellt behörighetskrav huvudsakligen för anställningar vid universitet och högskolor. I förhållande till över- blickbara behov av nyrekryteringar där förefaller forskarutbildningens nuvarande och planerade omfattning vara totalt sett tillräcklig och även innebära att ett stort antal personer med forskarutbildning kan söka sig till arbetsmarknaden i övrigt. Med nuvarande och planerad examination kommer således antalet forskarutbildade på arbetsmarknaden utanför universitet och högskolor att kunna mer än fördubblas under den när- maste tioårsperioden. Utifrån allmänna önskemål om att ytterligare förstärka kompetensen inom olika områden kan dock finnas skäl att öka forskarutbildningen. Liksom forskningsresurserna har forskarutbildningen en fördelning mellan forskningsområden som är historiskt framvuxen och inte fullt ut motsvarar dagens och morgondagens behov och önskemål. Framför allt behöver antalet examina från forskarutbildningen öka inom teknik men också inom naturvetenskap. Universiteten och högskolorna måste vara de som ansvarar för fors- karutbildningen. Externa finansiärer har emellertid fått stort inflytande över forskarutbildningens omfattning, inriktning och genomförande. Forskning 2000 framhåller att universitet och högskolor måste få ade- kvata resurser för att kunna svara för forskarutbildning i den omfattning som följer av statsmakternas målangivelser. 1.5Samverkan mellan universitet och högskolor och samhället Det finns nu ett stort antal organisationer och verksamhetsformer som syftar till att stärka samverkan mellan universitet och högskolor och samhället i övrigt. Forskning 2000 ser inte behov av att genom centrala beslut etablera nya organisations- eller arbetsformer för detta ändamål. Uppsättningen av specialorgan kan snarare ha blivit för stor. De särskil- da organisatoriska arrangemangen för samverkan behöver ses över i syfte att få en viss begränsning och samordning. Universitet och högskolor har genom ändring i högskolelagen blivit skyldiga att som en av sina reguljära uppgifter samverka med det omgi- Forskning 2000 framhåller att universitetens och hög- skolornas huvuduppgifter måste vara kvalificerad utbildning och grund- forskning. Andra åtaganden får inte hindra genomförandet av dessa upp- gifter. Forskning 2000 föreslår en ändring av högskolelagen i syfte att förtydliga universitetens och högskolornas uppgifter. En viktig form för samverkan mellan forskningen vid universitet och högskolor och samhället i övrigt är att forskningens resultat kan komma till användning. Forskning 2000 anser det angeläget att universitetens och högskolornas roll förstärks när det gäller att ta till vara och ge förut- sättningar för att ekonomiskt utnyttja forskningsresultat. Forskning 2000 föreslår att det sluts ett avtal, där universitets- och högskolelärares rätt till patent och andra immateriella rättigheter överlåts till universitet och högskolor och där regler för ekonomisk ersättning till lärarna för detta anges. Dagens organisation för forskningsfinansiering på den nationella nivån är mycket uppsplittrad. Den innebär också en konstlad uppdelning mel- lan grundforskning och tillämpad forskning. Forskning 2000 föreslår att en ny forskningsrådsorganisation ersätter både forskningsråd och sektorsforskningsorgan. Forskning 2000 finner indelningen i vetenskapsområden lämplig att använda också här. De nya forskningsråden föreslås således bli för humaniora och samhällsvetenskap, för medicin, för naturvetenskap och för teknik. I forskningsrådens instruktioner markeras deras vida ansvar för såväl grundforskning som tillämpad forskning, såväl inomdisciplinär som tvärvetenskaplig forskning. Forskningsråden ska liksom nuvarande forskningsråd och forskningsråd i andra länder arbeta enligt modellen forskarstyrd forskning. Forskning 2000 föreslår vidare att det inrättas en med uppgift att ta initiativ till och stödja tvärveten- skaplig forskning som inte faller inom området för ett enskilt forsknings- råd, genusforskning och forskningsinformation. Universitetens och högskolornas roll som forskningsfinansiärer – inte bara som forskningsutförare – måste uppmärksammas och ökade krav ställas på lärosätenas prioriteringar och planering med avseende på forskning och forskarutbildning. Statliga myndigheter bör ges uttryckligt ansvar för att genom bestäl- larstyrd FoU stödja verksamheten inom respektive verksamhetsområde. Också regeringen och bör beställa FoU för att få un- derlag för bedömningar och beslut. Detta kräver en kvalificerad bestäl- larkompetens inom och inom myndigheterna. Den be- ställarstyrda forskningen ska självfallet utföras professionellt och av personer med utbildning och kompetens för uppgifterna. bör kunna inrättas efter bedömning i varje enskilt fall. Sådana institut bör omprövas efter en redan vid inrättandet angiven tidsperiod, t.ex. . 1.7Former för politik och planering Forskningspolitiken ska fokusera på de övergripande prioriteringarna samt ge ramarna för beslut och verksamhet vid universitet och högsko- lor, inom forskningsråd och andra myndigheter. Forskningspropositioner bör läggas fram . Forsknings- propositionerna liksom andra beslut av statsmakterna och inom olika myndigheter ska bygga bland annat på två nya typer av dokument: kun- skapsstrategier och forskningsstrategier. Kunskapsstrategier utarbetas av myndigheter och andra organ med avseende på den samlade kunskapsutvecklingen inom olika samhällsom- råden. Dokumenten ska innehålla analyser av nuläge och framtida behov samt strategier i fråga om utbildning, forskning, utvecklingsarbete och andra insatser för kunskapsutveckling och kunskapsförmedling av bety- delse för respektive område. Forskningsstrategier utarbetas av universitet, högskolor och forsk- ningsråd och ska innehålla analyser av nuläge och framtida behov samt planering och strategier i fråga om utvecklingen av forskningen och forskarutbildningen inom respektive myndighets område. Forskning 2000 föreslår att forskningsråden får i uppdrag att regel- bundet ordna ett antal forskarkonferenser, där en bred krets av forskare inom berörda områden får möjlighet att både redovisa pågående verk- samhet och lämna synpunkter på behov och framtida möjligheter. Forskning 2000 föreslår att det inrättas ett av forskning och högre utbildning. Institutet ska bland annat svara för att regelbundet ta fram samlade översikter och analyser av svensk forskning och högre utbildning i ett internationellt perspektiv. En principproposition som behandlar huvudförslagen från Forskning bör läggas fram . Utifrån bland annat de riktlinjer som där anges förbereds en forskningspolitisk proposition . Budgetförslag presenteras därefter i budgetpropositionen . 2 Uppdraget och utredningsarbetet Direktiven till den forskningspolitiska utredningen, Forskning 2000, in- nehåller ett mycket stort antal frågor. Uppdraget sammanfattas i direkti- ven i fem huvudpunkter: – analysera de svenska statliga forskningsinsatserna med utgångspunkt från samhällets behov och forskningens möjligheter, –analysera ansvarsfördelningen mellan statsmakterna och myndigheter, mellan myndigheter och andra finansiärer liksom mellan myndigheterna inbördes, –lämna förslag till övergripande och långsiktig inriktning av de statliga forskningsinsatserna inför den planeringsperiod som inleds , –lämna förslag rörande utformning av forskningsorganisation och an- svarsfördelningen mellan berörda organ och –lämna förslag som främjar samverkan och ömsesidigt kunskapsutbyte mellan universitet och högskolor och samhällslivet i övrigt. (Dir. 1997:67) Direktiven i sin helhet redovisas i bilaga 1. Forskning 2000 har genom tilläggsdirektiv fått i uppdrag att följa upp hur de små och medelstora högskolorna utnyttjar tilldelade forsknings- medel samt att föreslå kriterier för den framtida fördelningen av forsk- ningsmedel till dessa högskolor (Dir. 1997:154). Tilläggsdirektiven re- dovisas i bilaga 2. Det är knappast möjligt att i ett sammanhang belysa, kommentera, be- döma och eventuellt också reformera allt som direktiven anger. Inte ens om väsentligt stått till buds än den tidsram, som gällt för Forskning 2000:s arbete, skulle det varit rimligt att försöka utreda om- rådet "i botten". Forskningen och dess förutsättningar ändras . De vida ramarna för utredningsuppdraget och det stora antal frågor som anges i direktiven har Forskning 2000 uppfattat som en markering att den är fri att ta upp de frågor som den bedömer viktiga, inte bokstavli- gen som en uppmaning att behandla "allt" som rör forskning i . I utredningsuppdragets omfattning ligger likafullt att de frågor som Forskning 2000 tar upp måste behandlas relativt översiktligt. Forskning 2000 har inte behövt börja från början. Utredningsarbetet följer i tiden efter en period när många frågor inom området blivit före- mål för utredning. lade fram slutbetänkandet Forskning och pengar (SOU 1996:29) efter att un- der och tidigare ha presenterat ett antal rapporter: , regeringen och forskningen (SOU 1995:121), Samverkan- smönster i svensk forskningsfinansiering (SOU 1996:2), Samordnad rollfördelning inom teknisk forskning (SOU 1996:20) och Det forsk- ningspolitiska landskapet i (SOU 1996:28). En särskild utredare med uppdrag att se över det svenska systemet för nyttiggörande av forskningsresultat (NYFOR) redovisade sina förslag i betänkandena Samverkan mellan högskolan och nä- ringslivet (SOU 1996:70) och Samverkan mellan högskolan och de små och medelstora företagen (SOU 1996:89). Utredningen om uppföljning av universitets- och högskole- reform () tog bland annat i slutbetänkandet Reform och föränd- ring (SOU 1996:21) också upp frågor rörande forskning och forskarut- bildning. Inom ramen för Forskningsberedningens och Utbildningsdeparte- mentets projekt 2000 – kunskap och kompetens inför nästa år- hundrade togs fram en rad rapporter, varav några särskilt behandlade forskning (bl.a. Svensk forskning i ett EG- perspektiv, Ds 1994:4, och Staten och forskningen, Ds 1994:5). Forskningsberedningen har och 1998 genomfört en seminarieserie om svensk forskning, som företrädare för Forskning 2000 deltagit i. Seminarierna har dokumenterats i skrifterna Röster om huma- niora, Röster om samhällsvetenskap, Röster om naturvetenskap och me- dicin, Röster om teknik och Röster från Forskningsberedningen (nr 1–3, 1997, och nr 1–2, 1998). Forskning 2000:s uppdrag innebär inte att detta tidigare arbete ska göras om. Direktiven anger i stället uttryckligen att kommittén ska utgå från det arbete som tidigare genomförts. Uppgiften för Forskning 2000 har således varit att, med bland annat dessa tidigare utredningar och dis- kussioner som grund, göra en sammanfattande analys och bedömning och komma med därav föranledda förslag. Det finns vidare ett omfattande faktamaterial om svensk forskning i form av statistik, årsredovisningar och andra rapporter från universitet, högskolor och forskningsfinansiärer, centrala myndigheter, företag och organisationer, som Forskning 2000 har kunnat använda. Forskning 2000 har inhämtat vissa uppgifter genom en enkät till de små och medelstora högskolorna. Forskning 2000 har haft direkta kontakter i form av hearings, studie- besök etc. med företrädare för universitet, högskolor, forskningsråd, sektorsforskningsmyndigheter, företag, akademier och organisationer. Områdets bredd har gjort det omöjligt att sammanträffa med företrädare för alla som på olika sätt är engagerade i svensk forskning. Forskning 2000 har vidare bland annat ordnat ett seminarium med doktorander om forskarutbildningen. Kommittén har gjort studieresor till och till . Kommitténs ordförande har därtill besökt . 2.3Forskning 2000:s bedömningar och förslag