sou · GMB3125 · 1999-01-01 00:00:00 — Några egentliga förändringar vad gäller personalens volym och kompetensprofil – med undantag av det centrala myndighetskansliet i – förutses inte redan till 1999. Skälen till detta är att väsentligen torde bli präglat av att pågående och inplanerad verksamhet förs vidare, att befintlig personal i princip helt går över i den nya organisationen samt att processen fram till verksamhet i full skala kommer att pågå under i varje fall tre- . Behoven av långsiktig breddning och/eller fördjupning av dagens kompetensprofiler i den blivande organisationen som helhet är något som den nya myndighetsledningen bör analysera . En sådan strategi måste vara styrande för den nyrekrytering som kommer att bli aktuell inom ramen för gällande ekonomiska och andra förutsättningar. Vad gäller myndighetskansliet (jfr avsnitt 4.3) bör rekryteringen därför i utgångsläget präglas av försiktighet. En permanent rekrytering av chef för museet i med särskild tyngdpunkt på nyutvecklingen av museiverksamheten där bör ske . Kommittén har från den utgångspunkten gjort antagandet (jfr avsnitt 7.2) att nyrekryteringen därutöver, i huvudsak med inriktning mot museiuppgifterna i , genomförs med förslagsvis 1/3 2001 och 2/3 därefter, i praktiken inför och under förberedelserna för inflyttningen . är det angeläget att man betraktar nyrekryteringen också som en öppning att främja rörlighet och vidareutveckling till nya uppgifter inom den befintliga organisationen och erbjuder de redan anställda största möjliga utrymme för detta. Fortsatta insatser av SESAM-karaktär (avsnitt 3.2) har kommittén bedömt som utomordentligt väsentliga från såväl IT- som kompetens- utvecklingsperspektiv, även om de måste finansieras uteslutande med egna medel. Anställningar för detta ändamål bör emellertid som vara tidsbegränsade, då arbetsuppgifterna är att betrakta som projekt. kan de givetvis bredda underlaget för en kommande nyrekrytering i fastare former. I den andra delrapporten redovisade kommittén, delvis i tabellarisk form med kommentarer, de ingående museernas kostnader och intäkter som de budgeterats och enligt i övrigt kända för- utsättningar (rapport 2, tab. 3- 5, s. 46 ff). De tre statliga museernas kostnader över anslag summerades därvid, före alla dispositioner med hänsyn till överföringen m.m., till ca , varav hälften för Folkens museum-etnografiska och återstoden närmast jämnt fördelat på de båda mindre museerna. Med utgångspunkt härifrån sammanställdes de ekonomiska ingångsvärdena av statsmedel i den nya organisationen (rapport 2, tab. 6- 8, s. 56 ff). Finansieringen av det kommunala i består 1998 av ca i statliga anslagsmedel (delvis reserverade ), varav ca i specialdestinerat årligt statsbidrag förut- sätts medfölja in i den nya organisationen. Verksamhetsbidraget från på ca består av ca i rent kommu- nala medel samt ca i museets andel av kommunens samlade statliga grundbidrag. Museet tar sådana kostnader för det gemensamma deltagandet i nordiska museimässan (jfr avsnitt 8.1) m.m., som inte kan täckas av kommitténs medel. Detta förutsätts på lämpligt sätt kunna regleras inom ramen för den nya myndigheten. Intäkterna i verksamheten därutöver ligger i samtliga museer på nivån . På den grund som lagts har också slutförts diskussioner om över- gångsfrågorna med Statens konstmuseer (huvudman för ), (huvudman för ) och (som utför vissa tjänster åt på bl.a. konserverings- och intendentur- sidan). Resultatet redovisas i ramöverenskommelser (bil. 5- 6), som i första hand preciserar de tekniska omständigheterna kring övergången. Den ekonomiska innebörden av dessa avtal är att resurser motsva- rande sådana centrala myndighetsfunktioner, som inte längre behöver utföras, överförs till den nya myndigheten inom ramen för regeringens budgetprocess. Tillgångar, skulder, rättigheter och åtaganden, som sammanhänger med verksamheten, övertas. Vidare redovisas vilka tjänster som även fortsatt kan utföras mot ersättning, under alla förhål- landen i utgångsläget. Omfattningen i ett längre perspektiv av samarbetet blir givetvis en fråga för berörda myndigheter att ta ställning till (jfr avsnitt 3.3.1). Summan av allt detta sammanfattades i rapport 2 (tabell 8) till en föreslagen anslagsram kostnadsnivå på . Därvid tillgodoräknades verksamhetsneutrala överföringar från Statens konst- museer och på vardera ca , det nämnda särskilda statsbidraget till i på och den beslutade generella reformramen på . En nivå på ca bör sålunda vara utgångspunkten för de tekniska dispositioner som kan komma att ske i den slutliga budgetprocessen. Därvid bör även tas ställning till de av generella stat- liga medel (jfr ovan), som via kommuns interna fördelning gått vidare till . Även ett förslag till låneram på lämnades. Detta bestod av som ett beräknat nuläge och som ut- ökning för påbörjade IT-investeringar, behov i samband med etable- ringen av det centrala kansliet m.m. Detta underlag ingår som en komponent i regeringens reguljära budgetprocess . Till följd av valet har emellertid budgetpro- positionen senarelagts något och lämnas till först . Utöver denna redovisning av det ekonomiska utgångsläget till ledning för beslutet om myndighetens anslagsram konstaterade kommittén i den andra rapporten att förhandlingarna med då ännu inte slutförts och att därmed de definitiva ekonomiska effekterna av förstatligandet inte kunde överblickas. Det avtal som tecknats (jfr avsnitt 8.2) innebär att det kommunala verksamhetsbidraget till (jfr ovan) bortfaller i sin helhet. Detta måste be- traktas som en varaktig underfinansiering i utgångsläget på totalt lägst ca , som måste täckas inom anslagsramen . Vidare lämnade kommittén förslag i storleksordningen 13- inom ramen för det tillkommande resursutrymmet. Utöver kostnaderna för det nya myndighetskansliet lyfte kommittén särskilt fram behoven för personalutveckling, IT-utveckling, marknadsföring-information samt förstärkt utställningsverksamhet. En fortsatt internsatsning på egenfinansierade arbeten av SESAM-karaktär engångsvis under något eller framåt föreslogs också. Betydelsen av tillräckliga medel för resor har betonats i andra sammanhang. Dessa förslag till intern budgetdisposition har inte kunnat utgå från detaljerade kostnadsberäkningar, men de enskilda punkterna bör betraktas som markeringar och som en stark rekommendation från kommittén till den tillträdande myndighetsledningen och styrelsen, som ju ytterst får att svara för budgetering och prioritering inom anslags- ramen. Centrala ekonomiadministrativa uppgifter hos tidigare chefsmyn- digheter upphör i huvudsak helt med /99 i samförstånd med dessa. Det samlade uppdrag, som kommittén valt att lämna till Kammarkollegiet (jfr avsnitt 7.4), omfattar sålunda motsvarande löpande uppgifter med omedelbar verkan fr.o.m. årsskiftet. Undantag är främst resultatredovisning och bokslut avseende 1998, som avlämnande myndigheter svarar för, samt eventuellt vissa begränsade uppgifter av intendenturkaraktär. Anslagssparande eller utnyttjad anslagskredit, i förekommande fall som proportionella andelar härav inom ramen för nuvarande myndig- heter, bör föras över in i den nya organisationen. Storleken härav kan inte fastställas innan bokslut föreligger och torde därför få regleras i efterhand . Vad avser Folkens museum-etnografiska medföljer därutöver åta- gandet att praktiskt utarbeta årsredovisning till den nya myn- digheten, eftersom museet upphör som egen myndighet. Dock förutsätts att den gamla styrelsen får särskilt mandat att besluta om och underteckna denna (jfr avsnitt 7.4). i ingår i kommunens (kulturnämndens) samlade bokslut och årsredovisning . Även här sker motsvarande överföring i enlighet med vad avtalet före- skriver om ekonomisk reglering. Finansieringen och därefter innebär i princip en anslagsnivå bestående av befintliga statliga medel till verksamheterna samt därutöver det beslutade reformutrymmet på före budgettekniska justeringar (jfr ovan). I denna nivåhöjning skall enligt direktiven ha beaktats konsekvenserna av i första hand lokalinveste- ringar och därav följande hyreskostnader, effekter av upplåning för inredning och utrustning samt kostnader för ny basutställning. förslag till totalfinansiering av drifts- och engångskostnader skall kommittén särskilt beakta förutsättningarna för omfördelning inom den samlade anslagsramen för museiområdet, tilläggsfinansiering genom institutioner, organisationer och näringsliv samt effekter av intäkts- utveckling och samordningsåtgärder. kan konstateras att hyreskostnader och andra direkta drifts- kostnader relaterade till nybyggnaden i i huvudsak inte kom- mer att falla ut . Vissa kostnader för inredning, nya utställ- ningar m.m. kan ligga något tidigare i processen, oberoende av anslags- eller lånefinansiering, men i huvudsak efter 2001. Övertagna kommunala kostnader för genom förstatligandet tillkommer som nämnts däremot . Det framtidsperspektiv som kommittén utgått från innebär i första hand överförande av en i teknisk mening oförändrad verksamhet in i den nya organisationen samt etablering av myndighetens centrala kansli. inleds en utvecklingsprocess med målet verksamhet i full skala , sedan även de nya lokalerna i tagits i bruk. Perioden kommer att innefatta en gradvis utveckling av ändamålsenliga interna organisations- och arbetsformer, uppbyggnaden av ytterligare nätverk inom och utom landet, förberedelser för verksamhet i nya lokalförhållanden, utveckling av publikkontakter i delvis annorlunda former samt en utställnings- och programplanering med nya inslag. Kommittén har gjort bedömningen att detta relativt långa tids- perspektiv är till fördel för en balanserad uppbyggnad av den nya verksamheten och det förankrings- och förändringsarbete detta kräver utåt och inåt. blir det svårare att ge en helhetsbild av den slutliga finansieringen. Redan på ett tidigt stadium lyfte kommittén emellertid fram följande långsiktiga utgångspunkter för resursfördel- ningen inom den nya myndigheten. ·De höga kraven på nyorienterande, bred och ständigt aktuell verk- samhet förutsätter att en tillräckligt stor del av resurserna är rör- liga. Endast därigenom kan skapas en sådan reell handlingsfrihet att det blir möjligt att efter behov anlita extern kompetens, ligga i fronten av den tekniska utvecklingen, snabbt knyta an till aktuella företeelser samt arbeta aktivt och på lång sikt med publika aktiviteter. ·Av samma skäl måste lokalkostnaderna – främst som konsekvens av nybyggnaden i men också för befintliga lokaler i – stå i rimlig proportion till resurserna i stort. ·Alla möjligheter att samutnyttja tekniska och andra tjänster inom eller utom organisationen skall tas till vara där detta kan visas vara ekonomiskt rationellt såväl som försvarbart i övrigt. Vidare är det mycket väsentligt att den tillgängliga anslagsramen /2003 kan utnyttjas så flexibelt att den nya myndigheten får möjlighet att planera sitt uppbyggnadsarbete på ett tillräckligt lång- siktigt och kostnadseffektivt sätt. Kommittén har uppfattat även rege- ringens inriktning så att systemet med anslagssparande i detta specifika fall skall få användas på det mest ändamålsenliga sättet och därmed i praktiken budgetspannet göras längre. Anslagsmedel bör också så långt som möjligt få användas till sådan anskaffning av utrustning, som nor- malt skall lånefinansieras som anläggningstillgångar. Därmed minskas fortsättningsvis den årliga kostnadsbelastningen. 7.2.2Bedömningar avseende 1999- 2001 Som framgått (rapport 2 samt avsnitt 7.1) har kommittén rekommen- derat att konkreta men delvis temporära satsningar redan i utgångsläget görs på vissa nyckelområden. Den inledande profileringen kan i princip ses som en riktningsgivare även för framtiden, även om tyngdpunkten kostnadsmässigt antagits ligga på de båda första årens uppbyggnads- period. Inte minst har kommittén markerat vikten av att IT-satsningen genomförs snabbt och kraftfullt (rapport 2, s. 26 f). Den första etappen förutsätts närmast omfatta omedelbara administrativa behov. Den andra etappen , som primärt avser en utvecklad IT-använd- ning i själva kärnverksamheten, får sin naturliga tyngdpunkt vad gäller både utrustning och utbildning i de tre Stockholmsmuseerna. Etnogra- fiska museet i ingår som en komponent i den förstärkta museistrukturen där och berörs främst av satsningar i en tredje etapp år 2002- 2003 relaterade till nybyggnaden. Mer preciserade kostnadsberäkningar förutsätter emellertid ett utrednings- och upphandlingsförfarande, som antas bli påbörjat . Detta får stor betydelse för behovet av låneram , på vilken punkt kommittén inte ansett sig kunna lämna ett tillräckligt väl underbyggt förslag. Behovet att i den nya organisationen föra vidare pågående arbeten av SESAM-karaktär (avsnitt 3.2) har också betraktats som en delvis IT- relaterad fråga. Arbetet bör i detta fall med intern finansiering pågå i varje fall under ytterligare en tvåårsperiod, även om det generellt och med särskilda medel till museer och arkiv kommer att avslutas med utgången av 1998. Lansering av den nya verksamheten i olika former är ett område som kommer att kräva betydande insatser i både kreativitet och resurser under hela uppbyggnadsfasen. Även gemensamma utställningssatsningar i bör vara angelägna för den nya organisationens genomslag. Motsvarande utställningsplanering i har snarare att utgå från förutsättningarna i den nya byggnaden och ligger därmed något längre fram i tiden. Tillräckliga resurser för resor inom och utom landet måste dessutom avsättas – för att studera och få impulser av motsvarande verksamhet på annat håll men också för att öka kontakterna inom organisationen. Mot detta måste intäktsutvecklingen och eventuella rationaliserings- vinster genom samordning tills vidare stå som i huvudsak öppna va- riabler. Det är emellertid särskilt viktigt att tidigt klarlägga den med- finansiering som kan påräknas för samarbetet med och (jfr avsnitt 3.3.4). Inslag av extern delfinansiering genom näringsliv, organisationer, fondbidrag m.m. förutsätter, enligt kommitténs uppfattning, att verk- samheten först hunnit utveckla tillräckligt konkreta former och aktivi- teter – speciellt nyorienterande sådana – för att vara attraktiv för spons- ring eller motsvarande insatser utifrån. Denna situation föreligger inte redan innan den nya organisationen kommit igång, varför kommittén valt att inte redovisa några antaganden. För myndigheten är det givetvis väsentligt att etablera sådana kontakter , så att perspektivet successivt kan göras tydligare inför beslut om finansie- ringen på , särskilt . Vissa begränsningar ur finansieringssynpunkt ligger givetvis också i myndighetsformen. Detsamma gäller i princip möjligheterna att erhålla bidrag ur EU- fonder för särskilda satsningar i verksamheten. Kommittén konstaterar emellertid att det uppdrag som ligger på , Riksantikva- rieämbetet, och att sammanställa och analysera EU-stödet på kulturområdet dels resulterat i skriften EU-stöd till svensk kultur - och exempelsamling 1998, dels kan förväntas ge ytterligare kunskapsunderlag för en analys av vilka projekt (motsv.) som skulle kunna finna en finansiering denna väg. Vissa förutsättningar bör finnas inom ramen för RAPHAEL- programmet samt det femte ramprogrammet för forskning och utveck- ling. Omfattningen i stort av extern delfinansiering i verksamheten, som (med möjligt undantag för Museion) knappast kan bli fortlöpande utan projektanknuten, kan sålunda inte uppskattas med rimlig verk- lighetsförankring förrän längre fram under uppbyggnadsprocessen. I enlighet med direktiven har kommittén sammanfattningsvis be- gränsat sina bedömningar till perioden 1999- 2001. Detta treårspers- pektiv överensstämmer också, som framgått, med den aktuella budget- horisonten i . Följande antaganden har därvid gjorts. ·Årshyra samt kapitalkostnader för utrustning m.m. avseende den nya byggnaden i tillkommer först efter prognosperioden, sannolikt 2003, som museets nuvarande lokaler och därmed förenade kostnader bortfaller. ·Tillkommande kostnader för det centrala kansliet reduceras något 2003 genom att provisoriska lokaler kan avvecklas. I övrigt antas en jämn fördelning över perioden. ·Engångskostnader avseende bl.a. interna arbeten av SESAM- karaktär utfaller 1999- 2000. ·Nyrekryteringsbehovet, bortsett från det centrala kansliet och per- manent rekrytering av chef för museet i , bedöms bli förlagt itiden med ca 1/3 1999- 2001 och 2/3 därefter. ·Kommitténs förslag till inledande och delvis temporära förstärkningar iverksamheten bedöms bli förlagt i tiden till 1999- 2001 med tyngdpunkten . ·Övertagna kommunala kostnader för i beräknas till lägst ca /år. ·Några avvecklingskostnader av lokaler eller personal i direkt sam- band med genomförandet av den nya organisationen 1999 bedöms inte uppkomma. Från dessa utgångspunkter beräknar kommittén att den tillkommande årliga ramen på tas i anspråk med ca , ca och ca . Kommittén förutsätter att återstående utrymme kan kvarstå som ackumulerat anslagssparande för utnyttjande i den fortsatta uppbyggnadsprocessen. En beräkning av behovet av låneram efter 1999 förutsätter, som be- tonats tidigare, att framför allt IT-processen kommer igång. Investe- ringar i den nya byggnaden bör, i den omfattning de påverkar låneramen, kunna överblickas i samband med att projekteringsfasen avslutas . Lånebehovet i samband med utställningsverksamheten hänger i viss mån samman med i vilken omfattning och takt myndigheten väljer att förnya utställningarna och profilera sig mellan permanenta utställningar, som kan motivera viss lånefinansiering, och tillfälliga. I det budgetunderlag, som enligt förordningen om myndigheters års- redovisning m.m. (1996:882) skall lämnas , för- utsätts myndigheten i varje fall preliminärt utveckla dessa bedömningar inför i första hand . Enligt direktiven skall kommittén även föreslå former för uppföljning och utvärdering av verksamheten. Den praktiska möjligheten att göra detta torde ligga i att peka på sådana inslag i verksamheten som kan anses specifika och bör särskilt beaktas i samband med att verksam- hetsmål, återrapporteringskrav och särskilda uppdrag formuleras i reg- leringsbrevet för i första hand . Former för en långsiktig och jämförande utvärdering, som går längre än så, kan däremot svårligen tas fram för denna verksamhet isolerat. Detta bör ses i sitt sammanhang med att sådana system vidareutvecklas för kulturarvsorienterad verksamhet i stort. Centrala utvärderande och/eller sammanställande uppdrag av denna generella karaktär läggs , engångsvis eller mer fortlöpande, på främst , ibland i samverkan med t.ex. och . Som aktuella exempel kan nämnas det regionala utfallet av verksamheten, inverkan av , insatser för barn och ungdom, insatser av mångkulturell karaktär, samlingarnas tillgänglighet, samlingarnas omfattning och innehåll inkl. frågor om magasinssituation, vård och digitalisering, , IT- användningen, museernas samarbete och EU-frågor inom kulturområdet. Som ett resultat av kulturpropositionen har vidare beslutat om mål för en nationell kulturpolitik (prop. 1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1, rskr. 1996/97:129). Även om tonvikten i praktiken för- delas något olika beroende på typen av kulturverksamhet, har samtliga statliga museer följande generella uppgifter: ·att värna yttrandefriheten och skapa reella förutsättningar för alla att använda den, ·att verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser samt till eget skapande, ·att främja kulturell mångfald, konstnärlig förnyelse och kvalitet och därigenom motverka kommersialismens negativa verkningar, ·att ge kulturen förutsättningar att vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft i samhället, ·att bevara och bruka kulturarvet, ·att främja bildningssträvandena samt ·att främja internationellt kulturutbyte och möten mellan olika kulturer inom landet. Som övergripande mål för samtliga centralmuseer i regleringsbrevet anges också: Målet för (myndigheten) är att bevara vårt kul- turarv. Museet skall utveckla och förmedla kunskap om och upplevelser av kulturarvet och härigenom ge perspektiv på samhällsutvecklingen. Därutöver uppställs mer operativt inriktade generella mål och verk- samhetsmål, de senare genomgående uppdelade i kategorierna beva- rande, förmedling och kunskapsuppbyggnad. Återrapportering skall normalt ske inom ramen för den verksamhetsredovisning, som fogas till den reguljära ekonomiska årsredovisningen. En avsikt med denna samlade målstruktur torde vara att underlätta jämförelse inom och mellan olika kulturområden. Den får därför förut- sättas förbli relativt stabil . läggs in ett antal preciserade uppdrag av större aktualitets- karaktär, som vanligen skall avrapporteras till regeringen i särskild ordning och . De riktas till en eller flera enskilda myn- digheter men avser i praktiken oftast frågor av generell karaktär. Ett aktuellt exempel 1998 är samarbetet med skolor och andra utbild- ningsinstitutioner. 7.3.2Förslag till återrapportering i regleringsbrevet Kommittén utgår från att denna generella målstruktur kommer att om- fatta även den blivande nya museimyndigheten. Den beskrivande, ana- lyserande och/eller statistiska sakinformation, som begärs inom ramen för återrapporteringen, har samma grad av relevans i detta fall som för övriga centralmuseer. Detsamma gäller de tidigare nämnda uppdragen till . Nedan lämnar kommittén förslag på områden eller frågeställningar, som delvis kan vara överlappande men här framstår som särskilt verk- samhetsspecifika. I den mån de inte anses falla inom det allmänna ram- verket, bör övervägas att på ett antal punkter begära en särskild åter- rapportering i regleringsbrevet. Det bör då i första hand gälla frågor där behovet av uppföljning och jämförelse är riktat inåt, dvs. i relation till egna förutsättningar och utgångspunkter. Resultat av samverkan med andra aktörer: ·inom forskningsområdet (t.ex. /Museion, ) ·inom området skola och barn- och ungdomsverksamhet (t.ex. kom- munala huvudmän, projektverksamhet av pedagogisk karaktär) ·inom det mångkulturella området (t.ex. Mångkulturellt Centrum, Forum för världskultur) ·i utställningsverksamheten (t.ex. Riksutställningar, länsmuseerna, specialmuseer som Kulturen i m.fl., vetenskapscentra av olika slag) ·på det internationella fältet (t.ex. experimentmuseer eller tematiskt närliggande museer, kontakter med berörda kulturområden) Resultat av målgruppsorienterat arbete: ·föreningsliv inom närliggande områden ·museet som publik mötesplats och scen (upplåtelse av lokaler för egen verksamhet, sceniska aktiviteter, funktion som debattforum) ·interna arbeten av SESAM-karaktär ·utställningsmediet i nya former (t.ex. interaktiv metodik, virtuell exponering, hands-on, samarbete med aktiva konstnärer, annorlunda temaval) Frågan uppställer sig alltid i vilken omfattning redovisning av detta slag kan formuleras i mätbara termer på ett sätt som blir till verklig led- ning för kommande vägval. Kommittén har inte närmare gått in i den frågan men konstaterar att det viktiga momentet här är att, i takt med att verksamheten utvecklas, få en kvalitativ bild av i vilken omfattning de ambitioner som legat till grund för den nya museiorganisationen bär. Detta är en avgörande framtidsfråga för myndigheten men kan även bidra till den allmänna utvecklingen på området. Som redan framgått (avsnitt 3.3.1) har kommittén dragit slutsatsen att de ekonomi- och löneadministrativa uppgifterna för myndigheten formellt bör tas över fullt ut /99. måste man i praktiken räkna med att den centrala kanslifunktionen under uppbyggnad inte kan träda in vid ingången av 1999. En praktisk övergångslösning måste därför etableras, som kan lösas av i den takt och i den omfattning som den nya myndighetsledningen bedömer lämplig. Folkens museum-etnografiska, som är en egen myndighet, köper för sin del (i likhet med ) lönehanteringsdelen från . Statens sjöhisto- riska museer har förklarat sig intresserat av att fortsätta detta uppdrags- avtal och utvidga det till även de båda övriga museerna i .