sou · GMB383 · 1999-01-01 00:00:00 — Visserligen kan många personer vara involve- rade i att ta fram kunskaper, metoder och produkter, men det handlar som regel om komplexa nätverksprojekt och inte någon löpande- band-forskning. Med andra ord om mångfaldsekonomi snarare än stordrift. Det är användningen av kunskaperna som ger stordriftsförde- lar. Losec tillverkas i ett stort antal identiska enheter. Vid biltillverk- ning försöker man tillgodose kundens personliga smak och behov ge- nom att erbjuda möjligheter till variationer av slutprodukten, men det handlar likväl om stordriftsfördelar genom att grundkonstruktionen är identiskt lika för alla exemplar. Variation försöker man få genom att använda ett modulsystem där varje modul tillverkas i ett så stort antal att skalfördelar erhålls. En modulfabrikant kan för övrigt vara un- derleverantör åt flera bilmärken. Att tillverka i moduler är inte bara något som gäller bilproduktion. Det företag som har drivit konceptet allra längs är förmodligen . DU med eller utan IT är inte någon magsårsmedicin som serveras lika för alla, inte ens en bilmodell som kan levereras med ett antal stan- dardiserade variationer. En jämförelse med IKEA-modellen kommer närmare sanningen utan att vara fullständig. Som framgår av ovanstå- ende uppstår inte mångfaldsfördelar av sig själv utan är resultat av målmedvetet agerande, utnyttjande av nätverk samt noggrann planering av produktionen, informationsflödena och utvecklingsarbetet. Att un- dersökningar av skalfördelar i DU haft så skiftande och motsägande resultat kan mycket väl bero på en föreställning att sådana infinner sig automatiskt när antalet studerande blir tillräckligt stort. inte alls vara fallet, skalfördelarna måste erövras. Det kan också vara så att förväntningarna mer eller mindre, handlat om de klassiska stor- driftsfördelarna och inte den postindustriella erans mångfaldsfördelar. Annars förefaller det som om förutsättningarna vore goda för att uppnå mångfaldsekonomi. Många aktörer: studerande, skolor, högsko- lor, materialproducenter, informationskanaler, osv. interagerar i komp- licerade mönster. Det borde finns en uppsjö av möjligheter att kombi- nera krafter och underlätta kommunikation med hjälp av effektiva nät- verk. Förutsättningar för att kunna utnyttja mångfaldsfördelar är en frag- mentering både på brukarsidan och bland tillverkare och leverantörer. Efterfrågan måste ha en stor bredd och variationsrikedom. Ofta finns en differentierad kundkrets; olika kunder kan ha olika användningsom- råden för en och samma produkt. Så kan t.ex. ett datorprogram vara ett arbetsverktyg i företag och, ev. med modifikationer, undervisningsma- terial i skolor. Systemet som tillhandahåller de efterfrågade varorna och/eller tjänsterna har på motsvarande sätt en komplex struktur, ofta med en uppdelning på olika producenter som framställer var sin del av slutprodukten eller svarar för logistiken (leveranser, underleveranser, samordning av flöden, osv.). Vi kan konstatera att utbildning i allmän- het och kanske DU med IT i synnerhet, väl uppfyller dessa förutsätt- ningar. Problemet är som vi tidigare diskuterat att kunna möta en bred och varierad efterfrågan med en motsvarande bred och varierad produktion, som dessutom måste vara sammansatt efter behovet ifråga om mängder och egenskaper. Den producerade variationen måste dessutom överens- stämma med den efterfrågade. Det uppstår med andra ord ett formida- belt samordningsproblem i och mellan komplicerade strukturer. Det kan lätt uppstå systemfel genom otillräcklig kommunikation; fel vara kan tillverkas och i för litet eller för stort antal, flask- halsar kan uppkomma i flödena mellan olika aktörer, anpassning mel- lan slut- och underleverantörer kan mankera. I en komplicerad nät- verksberoende struktur, uppstår behov av kunskaper om dessa nätverk för att de ska fungerar effektivt. Därför inträffar ofta i sådana miljöer att företag med olika förmedlings- eller mäklarfunktioner etablerar sig för att hjälpa till med kontakter mellan parter och med att kombinera aktörer i olika mer eller mindre långlivade projekt med uppgift att paketera varor och/eller tjänster för flexibla leveranser på ett kost- nadseffektivt sätt. Det virtuella företaget har t.ex. som vi tidigare dis- kuterat, i stort sett enbart förmedlarfunktioner, förutom att vara en skylt för ett varumärke. Sådana effektiviserande förmedlarfunktioner kan uppstå spontant genom att någon inser att det finns ett behov och därför pengar att tjä- na. De kan också av samma skäl inrättas av en eller flera av aktörerna inom systemet. Dessa kan därtill agera utifrån motiv att vilja styra sys- temet på ett eller annan sätt. Om det handlar om något som har ett starkt samhällsintresse, t.ex. utbildning, kan det vara motiverat med ett samhällsingripande (av staten, kommunen eller någon annan instans) för att säkerställa att den nödvändiga samordningen kommer till stånd. Man bör därvid vara försiktig med styrambitioner som har karaktär av planekonomi, åtminstone om man hyllar decentraliseringsprinciper. Det viktiga är att erbjuda service, i det här fallet att stå till tjänst med samordning genom förmedling mellan relativt självständiga aktörer. I sammanhanget får man emellertid inte glömma att offentliga institutio- ner även kan ha ett beställaransvar, återigen är utbildning ett bra exem- pel. Utbildningsmarknaden, om uttrycket tillåts som en sammanfatt- ning av mängden aktörer eller intressenter med anknytning till utbild- nings- och lärandeaktiviteter, uppfyller alla rimliga krav på komplexitet och nätverksberoende. Att införa DU med IT ökar komplexiteten avse- värt och därmed behovet av samordning för att säkerställa kostnadsef- fektivitet. Aktörerna är inte bara många och skiftande, deras roller överlappar dessutom varandra i en icke obetydlig omfattning. Högsko- lor och universitet kan t.ex. vara leverantörer, dvs. kursanordnare, men också producera sitt eget undervisningsmaterial, som till på köpet kan bli förlagsprodukt eller på annat sätt ställas till förfogande och användas av andra kursarrangörer. Företag kan vara köpare av ut- bildningsinsatser från skolor, högskolor och universitet, men de kan också vara egna anordnare av kurser. DU med IT har visat sig vara en mycket lämplig form även för företag, speciellt sådana med utspridd verksamhet, som därför, eller av andra anledningar, arbetar intensivt nätverkande. Företag är emellertid inte bara mottagare, de kan själva delta i produktionen av material. Dessutom använder företag ibland i sin verksamhet material som i andra sammanhang kan användas i ut- bildning. är specialiserade på utbildningsmaterial, t.ex. lärome- delsförlagen. Tele- och radio/TV-aktörer kan delta som producenter av program eller hela paket för DU med IT. Medierna spelar ofta en viktig roll, speciellt kan UR nämnas i sammanhanget. Medieprodukter är för övrigt ett utmärkt exempel på mångsidig användbarhet; reportage, ny- hetsprogram, information av olika slag kan användas i olika inslag i utbildning och undervisning. Slutligen bör i internet nämnas, även om det egentligen varken är företag eller aktör. Till komplexiteten bidrar också att aktörerna agerar på delvis samma, delvis olika arenor. Det gäller utbildning totalt sett gentemot andra verksamheter såväl som för olika utbildningsområden. DU med IT är en sammansatt arena i det att somliga ägnar sig huvudsakligen åt DU medan andra i huvudsak sysslar med IT i utbildningen, som överlappningen är stor, eftersom många arbetar med både/och. Ser man däremot på IT-området i stort är det bara ett fåtal som ägnar sig åt utbildningsfrågorna (genom att producera material, utveckla metodik, osv. Sammanfattningsvis: Det finns ett stort antal företag, skolor, organi- sationer, föreningar, myndigheter m.m., som på ett eller annat sätt är engagerade i utbildningsmarknaden, och det även om vi begränsar oss till DU med IT. Alla eller de flesta kan dra nytta av att uppnå kostnad- seffektivitet genom att organisera de inbördes interaktionerna så bra som möjligt. Fig 2 ger en schematisk bild av detta som egentligen inte är ett nytt problem. Det vore emellertid inte fel att påstå att problemet fått ytterligare aktualitet genom att mängden aktörer ökat liksom antalet möjliga kontakter och interaktioner. Aktörer på marknaden för DU med IT. Ramar och pilar anger samordningsmöjligheter . Genom att fokusera på funktioner i stället för organisationer kan vi få en bild av samma arena som ser helt annorlunda ut. Exempel på sådana funktioner är leveranser, administration, produktion och marknadsfö- ring. Fig 3 nedan ger en schematisk bild. En likhet har dock de båda bilderna; även funktionsbeskrivningen ger intrycket av möjligheter till ett komplicerat kontakt- och interaktionsmönster och även att kostnads- effektiviteten är beroende av hur detta mönster organiseras och funge- rar. Funktioner på marknaden för DU med IT. Ramar och pilar an- ger samordningsmöjligheter. Poängen är att de båda beskrivningarna inte är vare sig identiska eller på något sätt parallella. Det är inte möjligt att kombinera dem genom att lägga den ena ovanpå den andra, och det alldeles oberoende av hur organisations- respektive funktionsrutor placeras in i bilden. Det blir ändå två distinkta mönster som framträder. Med andra ord behovet av samordning mellan funktioner är ingalunda detsamma som det motsva- rande behovet av samordning mellan organisationer och båda behoven måste tillgodoses. Denna svaga överensstämmelse mellan formell or- ganisation och faktisk funktion ökar naturligtvis problemen. I det ovanstående har vi ägnat oss åt marknaden, dvs. produktio- nen och fördelningen av tjänsterna. Konsumtionssidan kännetecknas även den av mångfald och komplexitet. Många studerande med högst varierande individuella behov interagerar med varandra, med lärarna, med materialet, osv. Därtill är beteckningen konsument otillräcklig. På sätt och vis kunde de studerande lika väl kallas producenter, näm- ligen av sin egen kunskap med hjälp av dels egna tidigare erfarenheter, dels inputs i processen från utbildningssystemet. Lärandet ligger i ett oskarpt gränsområde mellan produktion och konsumtion. Vi erinrar oss att detta är typiskt för det postindustriella samhället; konsumenter blir ofta medproducenter, gränser suddas ut mellan organisationer och mellan funktioner. Komplexiteten på produktionssidan har uppstått huvudsakligen som en följd av olikheter i behov och förutsättningar hos de studerande. DU överbryggar olikheter när det gäller tid och rum; IT ger möjligheter att erbjuda just den individuella hanteringen av presentation och bearbet- ning som utbildningssystemet länge eftersträvat. Mångfaldiga behov ger upphov till mångfaldiga lösningar. Individualisering är något som eftersträvats men inte uppnåtts. Till de stude- randes olikheter i behov bidrar naturligtvis också att de lever i ett sam- hälle där arbetsliv och fritid blivit mer och mer mångskiftande. Både ungdomsutbildning och livslångt lärande måste spegla detta och mot- svara elevers livssituation, studieinriktning och övriga skiftande egen- skaper. Slutligen men inte minst betydelsefullt för individuella skillnader är att människor lär på så många olika sätt. Vad som passar den ena är inte bra för den andra. Det kan handla om stoffets presentation men också om hur det bearbetas för att kunskap ska uppstå. Förståelsen för hur de individuella olikheterna uppkommer och befästes har ökat, inte minst genom den moderna hjärnforskningen, som har kunnat belysa, om än inte uttömmande visa, det som händer i hjärnan vid lärande. Kunskapen har ökat om hur man ska kunna hantera inlärningsstörning- ar som t.ex. dyslexi, DAMP, autism och Aspergers syndrom. Mot ovanstående bakgrund kan det vara lämpligt att återvända till frågan om mångfaldsekonomi inom DU med IT. Hur ska vi kunna lösa problemet att sprida utvecklings- och andra fasta kostnader över en om- fattande produktion som ändå inte är standardiserad utan tvärtom så långt möjligt avpassad efter personliga behov. Vi har redan varit inne på betydelsen av samordning genom att inrätta förmedlar- eller mäklar- funktioner som hjälper aktörer att få kontakt och samarbeta. Vi avstår från att analysera hur samordningen ska kunna organiseras. Det är för övrigt mer än troligt att den både kan och kommer att åstadkommas på många sätt. Behovet av samordning finns dessutom på lokala såväl som på övergripande nivåer; regionala, centrala, t.o.m. internationella och globala nivåer kan vara aktuella. Innan vi lämnar samordningen bör vi erinra oss vad vi tidigare diskuterat, att mångfalden i sig är något posi- tivt som inte ska samordnas bort för att bli något enklare och mera renodlat. Målet är i stället en kontaktskapande förmedlingsverksamhet som hjälper oss att utnyttja just mångfalden. Att understödja flexibili- tet, som honnörsordet heter. Ett sätt att skapa mångsidighet och därmed ekonomi är att så att sä- ga bygga in mångfalden i materialet. I trad itionell utbildning är detta svårt (men inte omöjligt) att klara. Med hjälp av IT blir det lättare. Pro- grammet kan utformas så att eleverna väljer sig egen väg genom mate- rialet, beroende på förkunskaper, lärstilar, osv. Programmet kan till stora delar vara självinstruerande men kan också kombineras med lära- res handledning, något som naturligtvis är nödvändigt i de fall då ele- ven kör fast och inte kommer någon vart. Materialet kan i betydande utsträckning vara individualiserande, men det kan även göras mångfaldigt användbart på andra sätt. Samma material kan användas av olika kursanordnare för olika ändamål, förut- satt att det är tillräckligt flexibelt. Emellertid behövs modifikationer men sådana är som regel billigare att åstadkomma än att producera ett helt nytt material. Modifikationer är i regel nödvändiga om materialet ska kunna utnyttjas på olika nivåer i utbildningssystemet, t.ex. grund- skola och gymnasieskola. Ett nära till hands liggande sätt att bredda användningen är att utnyttja samma eller likartat material för DU som för traditionell utbildning. Bredden kan man också nå genom att utsträcka användningen till områden utanför utbildningssektorn. Material kan t.ex. utformas så att det kan, som vi tidigare nämnt, brukas både i utbildning och i yrkes- verksamhet. Program för hantering av ekonomisystem kan exempelvis användas i företag, som det kan begagnas i ekonomiunder- visning på gymnasie- eller högskolenivå. Något liknande kan säkert åstadkommas på många andra håll: miljöarbete och miljöutbildning, teknisk verksamhet och utbildning, arkitektarbete och arkitektutbild- ning, juridisk utbildning och praktik, möjligheterna är många så länge fantasin räcker till. Detta sätt att få ekonomi genom mångfald blir lätta- re att genomföra i ett samhälle där gränser mellan skola och arbetsliv tenderar att bli allt suddigare och där lärande och arbete mer eller mindre sammanfaller. Livslångt lärande och kunskapsstyrning beford- rar mångfaldsekonomi. Mångfaldsekonomi kan man också få genom att använda gemen- samma anordningar för rådgivning, stöd och distribution, m.m. Lär- centra kan betjäna en mångfald olika aktiviteter och organisationer in- om och utom utbildningsområdet inklusive att vara samlingspunkter för distansstuderande, där de kan erhålla hjälp och få tillgång till hjälpmedel för kommunikation, m.m. TV, tidningar och internet är ex- empel på distributionskanaler som inte huvudsakligen är till för utbild- ning men som kan låna ut sina tjänster och som även i ordinarie verksamhet ofta har ett innehåll som med fördel kan ingå i olika utbild- ningssammanhang. Det postindustriella samhället är brokigt. Låt oss använda den brokig- heten för att få en framgångsrik DU med IT och flexibel utbildning överhuvudtaget! Kostnadsanalys för distansutbildning 43 Detta kapitel syftar till att presentera strategier för en analys av kostna- der för distansutbildning (DU) med stöd av informationsteknologi (IT). Ett antal principer kommer att diskuteras, däremot ingen detaljerad modell. För en sådan ansats är utrymmet alltför begränsat, som den kanske inte ens vore önskvärd. Detaljerna måste i ett decent- raliserat system i hög grad få bero på den lokala omgivningen. En kost- nadsanalys är dock ett oundgängligt underlag för ett antal aktiviteter, såsom planering, budgetering, redovisning samt ekonomisk uppföljning och utvärdering. Kostnadsanalys är med andra ord nödvändig för allt som sorterar under begreppet ekonomistyrning. Därtill kan den använ- das som underlag för prissättning, effektivisering, förändringar i verk- samheten, m.m. Detta har skrivits för pedagoger och för ekonomer. Båda kategorier- na kommer kanske att finna var sin hälft självklar och den andra hälften måhända obegriplig. Mitt förslag är att både pedagoger och ekonomer läser tillsammans och förklarar för varandra. Förhoppningen är att den- na bilaga kan vara ett litet steg mot ömsesidig förståelse och fruktbart samarbete. Något som talar för en sådan ansats är det faktum att beslut i utbildningssammanhang sällan eller aldrig kan fattas enbart på ett ekonomiskt underlag. 2.2Bakgrund: Utbildning för flexibilitet och mångfald Utgångspunkter för denna genomgång har hämtats från Kostnads- effektiv distansutbildning tidigare i detta betänkande. Vi kommer att ta upp och diskutera ett antal punkter i akt och mening att åstadkomma en sorts kravspecifikation för kostnadsanalys av DU med IT. Ytterliga- re krav kan härledas från DUKOMs huvudbetänkande, bl.a. att DU bör ses i ett större sammanhang som ett led i en flexibel utbildning där DU- formen är en av många möjligheter att möta varierande behov dels hos de studerande, dels i samhället i stort. 44 Kostnadsanalys för distansutbildning 2.2.1Flexibelt lärande – flexibel utbildning En inställning som allt mer präglar diskussioner kring utbildningars utformning, innehåll och administration är att undervisning och andra utbildningsrelaterade verksamheter och funktioner måste vara under- ordnade ett primärt syfte, nämligen lärande. Skola, högskola, studie- verksamhet, utbildningsadministration, m.m., allt är till för ett enda ändamål nämligen att ge bästa möjliga stöd åt individuellt och kollek- tivt lärande. (Det kollektiva får inte glömmas i som tenderar att överbetona det individuella). Lärandet är nödvändigt, inte skolan. Kunskapssamhällets utveckling mot allt större variabilitet, en ökande puls i de flesta verksamheter, i arbetslivet och privat, tillsammans med en allt snabbare förändring av det mesta, nödvändiggör en hög grad av flexibilitet i lärandet. Det ställs naturligtvis krav på en gemensam kärna av förmågor – kommunika- tionsfärdigheter, såsom språk, matematik och data, samarbetsförmåga, nödvändiga gemensamma värderingar, osv. Men även denna kärna kan behöva omdefinieras och uppgraderas på grund av ny kunskap. Detta gäller självfallet och i ännu högre grad de varierande kompetenser som därutöver behövs i ett modernt samhälle. Därför behöver människor lära hela livet. Till skolans uppgifter hör att lägga en grund för detta livslånga lärande. Metalärande blir därför viktigt, dvs. elever måste lära sig hur man lär, något som inkluderar mycket mera än rätt och slätt studieteknik. Ständiga förändringar ger ständigt nya utmaningar, något som krä- ver inte bara kunskaper utan också kreativ problemlösningsförmåga. När kultur, ekonomi och politik kännetecknas av mångfald måste detta spegla sig i behovet av kompetenser, kunskaper och lärande. Nödvän- digheten av ett flexibelt lärande torde vara uppenbart. Därav följer rimligen också krav på ett flexibelt utbud av sådana tjänster som avses stödja och underlätta lärande, t.ex. kurser, undervisning, metoder och material. DU med IT kan vara bästa sättet att möta ett behov men be- höver inte vara det. I vissa fall kan traditionell utbildning vara att före- dra, i andra sammanhang kan det vara bäst att erbjuda en speciell kurs både on campus och på distans. S.k. dual mode-institutioner, dvs. sådana som erbjuder båda möjligheterna, får möjligheter till flexibilitet och ekonomi, genom att de olika formerna kan kombinera resurser. Slutsatsen av ovanstående bör rimligen vara att planeringen av DU måste börja redan innan formen valts som metod. Det handlar om en sorts nollbas-planering. Vilka är behoven, måste man fråga sig, och hur ska de mötas? Vilka är alternativen och vilket/vilka är bäst för än- damålet? Kostnadsanalys för distansutbildning 45 Slutsats: Planeringen måste börja innan DU med IT valts som medel att möta aktuella behov. Det är nödvändigt att se sammanhangen. Börja inte med svaret! Utbildning för flexibelt lärande i ett modernt komplicerat kunskaps- samhälle kräver en noggrann planering för att aktiviteter, materialinsat- ser, information och kommunikation ska passa ihop. Detta gäller må- hända DU med IT i högre grad än annan utbildning. I näringslivet har indirekta produktionsprocesser tagit över alltmer och något liknande händer inom utbildning. När den önskvärda flexibiliteten för individu- aliserat lärande alltmer b yggs in i materialet är det viktigt att kon- struktörerna är förutseende. Deras ansträngningar ska resultera i läran- framåt i tiden. För ett lyckat resultat ska många händelser samordnas. DU med IT kan inte i samma utsträckning som mera traditionell utbildning lita på lärares spontana improvisationer för att undvika hotande misslyckanden. En analys av målen för den tilltänkta utbildningen har betydande implikationer för kostnadsanalysen (val av metod, material, aktiviteter, handledare/lärare, m.m.). I bästa fall kan man bygga på en målanalys som redan är utförd, men det är i så fall nödvändigt att aktualisera den. Nästa steg är att fundera på och att fastställa målen för kostnads- analysen. Olika mål implicerar nämligen olika kostnadsstrukturer. I en samhällsekonomisk undersökning är det viktigt att ta med s.k. klient- kostnader, t.ex. för elevtiden. Om eleven förlorar en inkomst genom att studera måste ju detta betraktas som en kostnad för henne. I utbild- ningsanordnarens (företagsekonomiska) beräkningar är det som regel inte nödvändigt att ta med sådana kostnadsposter. Vad som ska betrak- tas som relevanta kostnader beror dels på vem som är beställare, dels på vad som är ändamålet med analysen. Vilka beslut är det som kun- skapen och kostnaderna ska vara underlag för? Kostnadsbegreppet är inte entydigt eller oberoende av omständigheterna. Slutsats: Utbildningsmålen måste analyseras eller aktualiseras. Må- len för kostnadsanalysen måste utredas. Vad som är effektiva inputs i skola och utbildning diskuterades under rubriken i detta betänkande. Undersökningar av vad som kännetecknar effektiva skolor har ännu inte kunnat inklude- 46 Kostnadsanalys för distansutbildning ra DU, var sig med eller utan IT. Några slutsatser ansåg vi dock att vi kunde dra utifrån existerande forskningsresultat. Vissa kriterier har med lärares närvaro att göra (värme, kontaktförmåga, verbal skicklig- het)´. DU måste på ett tillfredsställande sätt kompensera för bristen på närvaro, bl.a. genom att optimera den elektroniska kontakten mellan lärare och elever. Åtskilliga av effektivitetskriterierna kan, vad beträffar läraregen- skaper, något förenklat uttryckas som att goda resultat förutsätter entu- siastiska lärare. DU erbjuder vissa möjligheter att bättre kanalisera lä- rares entusiasm än mera traditionell utbildning. De som har förmågan att uttrycka sin entusiasm i fängslande föreläsningar kan i DU nå be- tydligt fler elever i förinspelad eller interaktiv TV. Andra har sin styrka i handledarrollen och bör naturligtvis huvudsakligen användas i denna kapacitet. DU gör det möjligt att i högre grad differentiera lärares upp- gifter än vad som är fallet i konventionell utbildning. Att lyckas med detta kräver en noggrann planering av lärarinsatserna. Åtskilliga av effektivitetskriterierna borde kunna uppfyllas minst li- ka bra av DU, åtminstone med lite eftertanke.