sou · GMB3103 · 1999-01-01 00:00:00 — De allra flesta civil rights-fall som nådde fram till högsta domstolen under tjugo- och trettiotalen var också sponsrade av , ofta i samarbete med , och ILD (International Labor Defense), med ytterligare hjälp från organisationer vars syfte var att ekonomiskt stödja progressiva organisationer i deras proces- sande: for och Legal Defense and (). En viktig aspekt på denna utveckling var även den juridiska pro- fessionens omvandling. Från att kring sekel- skiftet ha varit nära knuten till de stora företagen – epitetet company-lawyer florerade då som värst – växte det fram nya generationer av advokater som allierade sig med de framväxande medborgarrörelserna. Förknippad med denna förändring var även en ny pluralism vad det gällde rekryteringen. Från att ha varit ett skrå dominerat av vita män kom det efterhand att bli allt mer öppet, först för minoriteter och senare för kvinnor. I samband med presidentskap och hans kamp med den konservativa högsta domstolen kom förutsättningarna ytterligare att ändras. kom domstolen att ge upp sitt motstånd mot the New , och efter hand kom den i stället att spendera på mål som hade med civil rights att göra. De stora genombrotten kom dock inte förrän med det berömda v. (1954), följt av en rad nya lagar som skapade ytterligare möjligheter för såväl myndig- heter som folkrörelser att stämningsvägen föra kampen mot diskri- minering vidare, till exempel Civil Rights Act (1964), Voting Rights Act (1965), Rehabilitation Act (1973), Education for All handicapped Children Act (1975) och (1976). Vad som är intressant med denna våg av lagstiftning är att den skapade en uppsättning rättigheter som inte finns med i kon- stitutionen eller i den ursprungliga rättighetskatalogen. har dessa lagar ändå en annan ställning än vanliga lagar. Som en expert på amerikansk rättighetslagstiftning, Shep Melnick, noterar är dessa lagars syfte att definiera, utvidga och skydda konstitutio- nellt garanterade rättigheter.82 Sålunda kunde beskriva the Civil Rights Act som sound constitutional policy, ett uttryck som fångar den nya fusionen av vad som tidigare hållits separat: konstitutionell lag (domstolarnas domän) och public policy (kongressen och presidentens område).83 Denna vändning öppnade dörren för en komplex strategi som kombinerade lobbying bland kongressens medlemmar, processande via domstolarna, samt vädjande till sympatiskt inställda exekutiva myndigheter. Till hjälp hade dessa aktivister även förändringar i tillämpning av skadeståndsrätten vilken gav större utrymme för att kunna vinna stora skadestånd; en ny tendens hos domarna att inte bara uttala sig negativt (om vad en myndighet inte kan göra i relation till en individ) men även positivt (vad en myndighet måste göra för att eliminera diskriminering); samt nya rättigheter för individer (och inte bara myndigheter) att stämma de som bry- ter mot federala lagar. Resultatet är att vad Melnick beskriver som den viktigaste för- ändringen av amerikansk politisk kultur under det senaste kvart- seklet, kännetecknad av två relaterade fenomen: judicial activism och the rights revolution. Detta har lett till att i dagens är de federala domstolarna intimt inblandade i spörsmål som var reserverade för kongressen och vita huset: utbildning, välfärd, sjukvård, miljö och arbetsskyddslagstiftning, med mera. Och dessa fall behandlas allt som oftast i termer av rättigheter som tillskrivs arbetare, studenter, etniska och sexuella minoriteter, handikappa- de, kvinnor, konsumenter, etc. Denna juridiskt-politiska kultur är ofta kritiserad som dyrbar, tidskrävande och ojämlik i sina effekter. Icke desto mindre erbju- der den juridiska sfären vanligt folk möjligheter att direkt samla och utöva makt genom att stämma myndigheter och företag och på 82Melnick 1989: 189. 83Kennedy citerad i Melnick : 189. detta sätt tvinga fram förändringar som ofta har ett kollektivt och socialt värde. Genom att ifrågasätta specifika tolkningar av lagar, eller genom att åberopa lagar för att kräva i praktiken det som ut- lovats i teorin, kan individer och grupper föra fram nya frågor på den politiska agendan och utmana mäktiga eliter. Det är heller ingen tillfällighet att de mest lidelsefulla motstån- darna till rättigheter i kommer från det politiska spektru- mets högra sida. Så är det till exempel den mäktiga hälso- och sjuk- vårdsindustrin som motsätter sig patienternas rättighet att driva sina krav via domstolar. Och det är omöjligt att förstå varför varit ett föregångsland vad det gäller konsumenträttigheter, miljö- lagstiftning eller tillgänglighet för funktionshindrade utan att först förstå domstolarna och lagen i dess politiska kapacitet. Det är därför inte förvånande att aktivister inom den svenska handikapprörelsen ser , Americans with Disabilities Act, som en stor inspirationskälla. Historien om är i vårt perspektiv mycket instruktiv.84 var inte bara ett resultat av många års kamp ledd av grupper som och (Disabled for Accessable Public Transit), förd via massmedia, civil olydnad, lobbing i kongressen och vita huset. utformades dessutom så att den gav funktionshindrade rätten till att själva använda lagen för att tvinga myndigheter och privata företag att bland annat förbättra tillgänglighet till byggna- der och transportmedel. Snarare än som vore det naturliga i , att skapa en myndighet med ett ansvar gentemot mål- gruppen, skapades rättigheter vars realisering både medger och kräver ständig medverkan och övervakning från de funktions- hindrades egen sida. Sålunda fungerar grupper som DREDF () explicit som vakt- hundsorganisationer, ständigt på jakt efter förbrytare mot ADAs lagar vilka de kan hota med stämning och kännbara straff. Som både namnet () och taktiken antyder, är de funktionshindrades rörelse en direkt arvtagare till , och . 84 För ADA:s historia, se 1993 samt även Berkowitz 1987 och Mayerson 1994. Detta är en strategi som en av svenska Independent Living- rörelsens ledare, , gärna skulle vilja överföra till . Han menar att behöver en ADA-lik lag som omfattar sanktioner och sanktionsmekanismer så att de som bryter mot lagen döms till mycket kännbara böter.85 En lag, med andra ord, som ger makten direkt till de funktionshindrade snarare än till myndigheter som . Den mobiliserande effekt som dylika rättsliga instrument kan få bör inte underskattas. Det är betecknande att , en ledande gestalt inom svensk handikapprörelse, trots att han be- traktar sig själv som hemmahörande i socialdemokratins vänster- flygel, och trots att han tar avstånd ifrån tanken på att införa ett amerikanskt skadeståndstänkande, efter ett studiebesök i kom till slutsatsen att: Ser man till agerande och engagemang så överstiger () den amerikanska handikapprörelsen vida den svenska. Gräsrötterna är involverade på ett helt annat sätt i det politiska påtryckningsarbetet. Jag kan garantera att man som funk- tionshindrad känner bra mycket större jävlar-anamma efter att ha deltagit i ett möte i än i . Men, tillägger han, så är också det politiska klimatet generellt mer livaktigt i . har kritiska röster höjts mot just denna utvidgning av rättighetsidén. I har till exempel tidskriften publicerat ett antal artiklar som fäst uppmärksamheten på faran i att fundamentala rättigheter som hävdar individens frihet från staten blandas ihop med en strid ström på nya krav på rättigheter som ytterst ställer anspråk på staten, och detta dessutom på ett sätt som underminerar den medborgerliga diskussionen av hur olika poli- tiska krav kan jämkas. Sålunda har både amerikanen och kritiserat i dessa termer, som både godtyckligt, odemokratiskt och irrationellt i sina konsekvenser.87 86Lindberg 1996: 54. 87Se speciellt ledare och artikel i , , samt 1997 och även svaren på Wolfes artikel från och andra representanter för svensk handikapp- rörelse i Moderna Tider, . Ändå är det svårt att komma ifrån tanken att funktionshindrade och andra diskriminerade grupper har goda skäl till att inte lita på den sedvanliga demokratiska processen. Så kunde man exempelvis läsa i att Kommuner trotsar FN: Handikappade kränks. Vad rubriken syftade på var att efter det att FN införde standardregler för hur funktionshindrade ska ges tillgång till transportmedel, byggnader, arbetsplatser och affärslokaler, så är det bara en kommun i som uppfyller dessa villkor. Till detta kan man tillägga att svenska kommuner även systematiskt bryter mot gällande svensk lag vad det gäller assistans till funktionshindrade. Här har det kommunala självstyret redan ställts mot de funktionshindrades lagfästa och formellt ut- krävbara rättigheter. Att den annars så omhuldade lokala demokra- tin här framträder med helt annat, mycket mindre sympatiskt ansikte antyder att behovet av robusta lagar som kan skydda mino- riteter och enskilda individer mot folkstyrets avarter är fortsatt stort. Vi har fått nog av tandlösa lagar, som ledande represen- tanter för funktionshindrade, etniska minoriteter och homo- och bisexuella uttryckte det i en DN-Debatt artikel . Kritiken av rättighetsrevolutionen är inte orimlig. Ett rättig- hetsbaserat system kommer aldrig att lyckas med att finna den rätta balansen mellan de många konkurrerande intressen som slåss om makten och resurserna i ett komplext och pluralistiskt samhälle. Systemet är stökigt och kaotiskt, det erbjuder inget hopp för de som söker totala eller slutgiltiga lösningar. Inte minst kan det tyckas uppmana till konflikt där det skulle kunna tänkas att kompromisser och samförstånd vore att föredra. Men det politiska spelet i den moderna demokratin är till sitt väsen stökigt och kaotiskt, och frågan är om ett system som klarar av att handskas med konflikter mellan en lång rad olika grupper och individer inte är mer realistiskt än ett som bygger på en flyende utopi om konsensus. Kanske finns det här något att lära även för ett land som , med rätta stolt över sina meriter vad det gäller en demo- kratisk politisk kultur med rötter i en folkrörelsetradition. Med tanke på att maktutredningen pekade på att vanmakten var störst just på de områden där den starka staten dominerade som mest (skola, dagis, sjukvård), finns det anledning att återvända till ett par ord yttrade av en gammal socialdemokrat från tiden innan rörelsen stannade av och förstelnade i statlig myndighetsut- övning. Om vi ersätter ordet socialism med demokrati är följande kommentar från fortsatt aktuell: Det vore en ödesdiger villfarelse att fatta parlamentarismen som en metod att överföra allt arbete för socialismen på ett fåtal befull- mäktigade ombud. Så länge det med fog kan talas om valboskap, så länge ska det nya samhället låta vänta på sig. Vilka är då tidens tecken? Som noterade i en spännande artikel i vilken han rörde vid flera av de teman som jag har diskuterat i denna essä, så beror mycket på hur utvecklas och de val gör vad det gäller landets integrering i EU. Det finns här två perspektiv. Man kan se det som att EG- rätten kan hota demokrati,88 eller man kan, med , uppfatta det som att EU-integrationen kommer sanno- likt att stärka den svenska rättskulturen i rättsstatlig riktning.89 Vid närmare åsyn visar sig dock dessa synpunkter vara identiska, ty som skriver, så är en poäng med en stärkt rättskultur just att det finns ett rättsligt grundat skydd mot majoritetsbeslut. Demokratin mår bäst om den skyddas och förstärks av domstols- prövning, alternativet med obegränsad politikermakt innebär ju i slutändan att makt är rätt.90 Svenska politiker har ännu så länge visat få tecken på att frivilligt vilja begränsa sin makt till medbor- garnas fördel. Kommer det bli så att en allians mellan nya svenska individualister och EU:s rättskultur kommer att fungera som spjutspets i stället? 88Rubrik till kort notis i 9-2-99 i samband med en presskonferens anordnad av demokratiutredningen. är Assistant i Europeisk historia vid , i . , (1996) Makten över vården i Valfrihet och jämlik- het i vården, redigerad av . , (1996) Valfrihet och jämlikhet i vården. Antman, (1994) Inte utan jämlikhet i och , Hur förena jämlikhet med individens frihet. Berkowitz, (1987) Disabled Policy: Program for the Handicapped. , , (red.) (1995) In Search of a New Social Democracy. Child, Marquis (1936) : The Middle . Eckerdal, (1998) Patientinflytande ur läkarens synvinkel – inte alltid så lätt, Sprida 463. , (1998) Domstolsprövning förstärker demokratin i (Brännpunkt), 22/5. , (1993) Egenmakt och social ekonomi. : SSU och KOOPI. (1998) The Rights Revolution. , (1995) Förnyarna inom s i otakt med opinionen, (Brännpunkt), 25/11. , (1978) The Metaphysics of : An Essay on the in , vol 83, no 2. , (1995) Lagskyddad rätt till patient- status i 94, no 34: 2799-2801. Koblik, (1973) Från fattigdom till överflöd. Leenen, (1995) The Study of the Principles of Patients Rights in Europe i The Promotion of the Rights of patients in Europe published by WHO. , (1996) Den amerikanska lösningen. , (1995) Offentliga sektorn är för stark, (), 08/11. (1994) The History of the : Of the People, by the People, for the People. Melnick, R. Shep (1989) The Courts, Congress, and Programmatic Rights in (eds. ), Remaking American Politics. : Westview Press. , (1995) Egenmakt är ett vänsterprojekt, (), 13/7. Nycander, (1998) Kafkalikt domstolsväsen skapade Clintons sexaffär, i (Tredje sidan), 29/9. Nycander, (1999) Juridik till döds, i (Kultur/debatt), 2/2. , & (1989) Medborgarnas makt. , , , (1998) Demokrati och medborgar- skap. Ratzka, (1998) I kläm mellan laissez faire och den sociala ingenjörskonsten i Socialpolitik, no 2. , Per (1996) Frihet, jämlikhet, kunskap – patientinflytandets villkor i Valfrihet och jämlikhet i vården, redigerad av . , Bo (1994) Vad bör staten göra? Rueschemeyer, (1973) Lawyers and : A Comparative Study of the Legal Profession in and the . , (1997) Patientens rättsliga ställning – en probleminventering i Patienten har rätt, Delbetänkande av HSU 2000. Saltman, (1992) Patientmakt i vården. , (1993) No Pity: People with Disabilities Forging a New Civil Rights Movement. : Times Books. SSU (1995) När viljan finns: Egenmakt, en exempelsamling. , (1994) Att bryta vanmakten i och , Hur förena jämlikhet med individens frihet. Trägårdh, och (1999) till demokratins svarta hål, (Kultur/debatt), 12/2 1999. Trägårdh, och (1998) Med lagen i ryggen, (Tredje sidan), 2/12 1998. Trägårdh, (1997) Statist Individualism: On the Culturality of the Nordic i och , The Cultural Construction of . Trägårdh, (1996) Egenmaktens betingelser i i Valfrihet och jämlikhet i vården, redigerad av . Trägårdh, (1995) Civilt samhälle kontra offentlig sektor. Trägårdh, (1994) Ge papporna halva tiden! i (), 29/12. , (1990), Valfrihet som styrmedel. , (1994) Patienträttigheter. : Nerenius & Santéns Förlag. , (1997) Ska handikappade ha särskilda rättigheter? Moderna Tider, Nr. Zaremba, (1992) i folkhemmet. , Hans (1995) Civila samhället, demokratin och väl- färdsstaten i , (red), Civilt samhälle kontra offentlig sektor. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:55) En god affär i . Journalisternas avslöjanden och läsarnas etik (SOU 1998:63) Att rösta med händerna. Om stormöten, folkom- röstningar och direktdemokrati i (SOU 1998:85) 4.Gör barn till medborgare! Om barn och demokrati (SOU 1998:97) 5.Det unga medborgarskapet. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:101) 6.Lekmannastyre i experternas tid. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:102) 7.Demokrati på europeisk nivå? (SOU 1998:124) 8.Läsarna och demokratin . Ett brev till det läsande (SOU 1998:134) Exempel och analyser (SOU 1998:155) En intervjubok från Socialtjänst- utredningen (SOU 1998:161) Demokratin möter marknaden. Tre ronder (SOU 1998:164) 12.EU – ett demokratiprojekt? Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:145) 13.Invandrarskap och medborgarskap . Dokumentation från ett seminarium (SOU 1999:8) 14.Att slakta ett får i . Om religionsfrihet och demokrati (SOU 1999:9) 15.Etik och demokratisk statskonst . (SOU 1999:13) (SOU 1999:12) 17.Den skyddade provinsen . En essä om demokratins värde och värdighet (SOU1999:22) 18.Lobbning (SOU 1998:146) 19.Demokratin i den offentliga sektorns förändring . Dokumentation från ett seminarium (SOU 1999:40) Om domstolarna, lagen och de individuella rättigheterna i (SOU1998:103) SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Ordertel: E-post: Internet: Omslag, foto: Grafisk formgivning: ,