sou · GMB3113 · 1999-01-01 00:00:00 — Under arbetet i inbjöds , ordförande i den franska utredningen och även en hög säkerhetschef från franska staten, till en konferens med de belgiska utredarna. De tre utredningarna har givit upphov till ett jordskred av protester från jurister, sociologer och religionsforskare i alla länderna. Den lista över "farliga sekter" som först publicerades i franska utredningen och vars upphov står att finna i den franska antikultrörelsen, återfanns se- nare i såväl den belgiska och som den schweiziska utredningen. Enligt jurister som reagerat starkt på de tre rapporterna, borde inte länder som anser sig tillämpa demokratiska värderingar och religiösa friheter, tillåta publiceringen av listor över "farliga sekter". I själva ver- ket är sådana listor olagliga, hävdar man. Det är kanske framför allt mot dessa listor som omvärlden har reagerat. Massmedierna i de tre länderna har tacksamt vidarebefordrat tio-i-topp-listorna över farlighet, trots att någon farlighet över huvud taget inte styrks i någon av rappor- terna. "Det handlar obestridligen om angiveri från den franska utred- ningen, som begår våld på reglerna om rätten till att ha en övertygelse", skrev , advokat i , i en skrift från CESNUR. som den franska utredningen kommer fram till att det inte finns någon definition på begreppet "sekt", visar rapporten på flera ex- empel där man försöker kompensera bristen på definition genom an- tydningar, indicier och påståenden, hävdar . Enligt kritikerna är den franska rapporten mer eller mindre ett be- ställningsverk från den i starka antikultrörelsen (se vidare kap. 3.5.4 och 3.5.5). Även i Genèverapporten presenteras en lista över "13 särskilt farliga sekter". Listan kommer från Groupement de Protection de la Famille et de lIndvidue (GPF), en rörelse som arbetar och stödjer avhoppare och är kritisk mot nya religiösa rörelser. Utredarna i skriver att de har gjort den franska utredningens listning och kategorisering av sekter till sin. Den belgiska utredningens lista över farliga sekter åtföljs av en re- servation i vilken det sägs att bara för att en rörelse finns på listan, så måste det inte nödvändigtvis innebära att den är farlig. Rapporten väckte stor mediauppståndelse och satte igång en debatt i parlamentet. Flera tidningar betraktade utredningen som en "vitbok" vars kvalitet ifrågasattes. i menade att den totala sammanblandningen av fakta och tyckande i förlängningen inneburit att rapporten har motarbetat sitt syfte. Religionsforskare och jurister har använt ord som "omdömeslöst" om alla tre rapporterna. Den franska kom först och de två andra har följt i dess spår, där rörelser utan bevis bedömts som farliga. Ingen av rapporterna har velat avslöja på vilka källor de b ygger sina omdömen. Man har använt sig av vilka medel som helst för att nå målet att ifråga- sätta nya religiösa rörelser, hävdar kritiker. I diskussionen om dessa tre länders hantering av frågan måste man ha i minnet att man här har svårare erfarenheter av vissa grupper än vad har. Utredningstraditionen är också olika den i . I dessa länder fungerar ibland statliga utredningar som debattinlägg, snarare än som en balanserad framställning av ett problem. Även i har staten presenterat en rapport om fenomenet. Här handlar det dock inte om en utredning i vanlig mening. Inrikesministe- riet sände en rapport (daterad ) från ledningen för före- byggande polisiärt arbete till i italienska under- huset. Rapporten heter "Sekter och nya mystiska rörelser i ". Nämnda polisorganisation samordnar underrättelsetjänstens polisiära aktiviteter i . Rapporten damp ned på bord, som man granskade ett mycket liberalt förslag till reli- gionslagstiftning, som regeringen lagt fram. Det handlar alltså om en ren polisrapport som egentligen skulle vara hemlig. Sedan några parla- mentsledamöter fått rapporten läckte dock innehållet ut till massmedia. Rapporten tar upp fenomenets rötter och de sociala bryderier som följt. I rapporten görs också en typologi av olika rörelser. Farlighet och kriminella aktiviteter gås igenom, liksom medlemsantal. Längre fram i rapporten, när man diskuterar vad religion är, konstaterar man att det inte går att använda teistiska definitioner, dvs. det behöver inte finnas ett gudsbegrepp med i bilden för att en rörelse skall få kallas "religiös". I rapporten hävdar man att det är mot italiensk lag att tvinga fram en gudsdefinition och man stödjer då på ett utslag i , i vilket scientologin förklaras vara en religion. I rapporten håller man inte med om att de nya religiösa rörelserna skulle vara mera aggressiva och intoleranta än andra i sin medlems- värvning. Man noterar att aggressivitet och intolerans också finns i andra religioner. Utredningen avvisar också tanken på att nya religiösa rörelser har starkare band mellan guru och medlem än i andra religiösa rörelser. Man listar fem olika problemområden: a)Hjärntvätt och "mind-control" c)Omoraliska och olagliga aktiviteter under en religiös fasad d)Spridandet av så irrationella doktriner att de kan leda medlemmarna att agera på ett sätt som är farligt för den nationella säkerheten. e)Subversiva politiska ambitioner Överlag ser författarna till polisrapporten ingen skillnad mellan religiös kriminalitet och vanlig kriminalitet – det kan möjligen vara av intresse om religiositeten har inspirerat till brottet. En viktig slutsats i denna polisrapport är att ingen religiös eller ma- gisk rörelse har anklagats för kriminella aktiviteter av något slag. Det polisen oroar sig mest för är bedrägeri. Risken för obehagliga händelser inför 2000-talet kalkylerar man med. När "Det Heliga Året" inträder så är det inte uteslutet att någon individ eller medlem av en eller annan grupp kan få för sig att göra nå- got extremt för att sända ett meddelande till världen, när har stor internationell uppmärksamhet på sig. Men, noterar rapportskrivarna från den italienska polisen, sådana risker inför stora internationella händelser finns alltid. Mytomaner och störda personer finns också och de är varken färre eller fler i de nya religiösa rörelserna än utanför dem. I rapporten uppskattar man antalet nya religiösa rörelser till sam- manlagt 76 st med 78 500 medlemmar. Nya magiska rörelser i uppskattas till 61 st med 4 600 medlemmar. Någon listning, liknande de som belgiska och franska utredningarna gjorde, finns inte i den itali- enska rapporten. Sammanlagt 137 grupper anses antingen nyreligiösa eller magiska. En intressant detalj är att den italienska polisen i rapporten, som egentligen är hemligstämplad, utgår från bok i ämnet. Introvigne är en av grundläggarna av CESNUR som har gjort sig känt för att snarare försvara än kritisera de nya religiösa rörelserna. Till skillnad från de belgiska och franska rapporterna och den pågå- ende tyska, använder den italienska utredningen inte begreppet "sekt" utan den språkligt mer neutrala benämningen "nya religiösa rörelser". Rapporten anser också att en stor del av det som antikult-rörelsen för fram är mycket överdrivet. I sin kommentar av rapporten rekommenderar övriga europeiska polisorganisationer att ta lärdom av den italienska rapporten i stället för att bara kopiera stereotyper från antikultrörelsen. Den italienska rapporten gav upphov till ett stort mediapådrag. Även om olagligheter inte påvisats i rapporten gavs läsare intrycket att det fanns farliga sekter som hade "svartlistats" för att polisen skulle inleda en "häxjakt". En fara som CESNUR ser med polisrapporten i ljuset av mediapådraget och med de franska och belgiska statliga utredningarna och den pågående tyska, är att vanliga laglydiga medborgare som är medlemmar i någon rörelse kan utmålas att vara "medlemmar i farliga sekter". Här följer en sammanfattning av den tyska utredningens slutrapport som överlämnades till förbundsdagen . Utredningen är stor och omfattande. Åtskilliga tjänstemän och politiker har arbetat hel- tid . Bakom den politiska diskussionen om grupperna ligger klagomål och bekymmer från medborgarna när det gäller manipulation, isolering från familjer, avbrott i utbildningen, arbetsrättsliga överträdelser, be- drägerier m.m. Utredningen konstaterar i inledningen att de problem man stötte på med bl.a. rörelsernas totalitära struktur och dess konsekvenser för finansiella, arbetsrättsliga, sociala och själsliga problem, faktiskt framstår som oförändrade . Eftersom problemet således inte ansågs som tillfälligt eller övergående, så beslutade den tyska förbundsdagen att sätta igång utredningen. Utredningen understryker att man inte ser som sitt mål att publicera en lista över olika nya religiösa rörelser. En sådan listning skulle leda till risk för stigmatisering av grupperna, menar man. Man vill i stället ha en problemorienterad och intellektuell ansats i hanteringen av frågan. Utredningen gör klart att man är inne på spänningsfältet mellan tros- och bekännelsefrågor hos religiösa och livsåskådningsgrupper och de författningsgaranterade grundskyddet för religionsfrihet. Denna frihetliga ordning tänker man inte rubba. Däremot vill man analysera och konkretisera de anklagelser som kastats fram mot nya religiösa rörelser och s.k. psykgr upper. Inled- ningskapitlet i utredningens delrapport reflekterar också över svårig- heterna att handskas med en diskussion med så många emotionella di- mensioner. Det är lätt att hamna i svepande omdömen och generalise- ringar om grupperna. Vad gjorde då utredningen, vilket var uppdraget? 1.Analysera mål, aktiviteter och praktik hos de grupper som finns i . -Denna analys inbegriper de samhälleliga, statliga och individuella farorna som gruppernas agerande kan leda till. -De öppna såväl som de dolda samhällspolitiska målen hos rörel- serna redovisas. -Nationella och internationella nätverk hos rörelserna analyseras. -Gränserna för det grundlagsskydd man utnyttjar påvisas. 2.Orsakerna till att man går med i en grupp och orsakerna bakom ut- bredningen av grupperna diskuteras. -undersöks vilka ingångsvägarna är och hur medlemskapet utvecklar sig. Här står det som vi kallar dynamiken i centrum – vad händer, vilka är de olika stegen mot allt fastare bindning till gruppen etc? -förklaras vilka möjligheter samhället har att skärpa beredskap inför och övervakning av grupperna -fastställs vilka rekryteringsstrategier som grupperna använder sig av -utarbetas förslag om hur man kan förhindra att medborgare utan att veta vad de gör, går med i grupperna och kanske blir utnyttjade. 3.Problemen kring medlemskap och utträde. Kommittén fick i uppdrag att undersöka vilka problem man kan få av att vara med i en grupp och att stiga ur den och vilka hjälp- resurser som kan stå till förfogande. 4.Utarbeta handlingsrekommendationer under beaktande av de hittills- varande samhällspolitiska dispyten. Här besvaras också frågan huruvida den hittillsvarande behandlingen av grupperna och de svepande omdömen som kringgärdar dem motsva- rar behovet av ett ingripande från samhället. Insamlandet av information har till mycket stor del skett vid Anhör- ungen – hearings. Dessa har handlat om författningsskyddet, rådgiv- ning till föräldrar, s.k. sekter i yrkeslivet, om ps ykgrupper och mycket annat. Utredningen läggs fram i fem delar: 1.Deskriptiv del: Hur visar sig rörelserna (die Erscheinungsformen), på vilket sätt blir det konflikter kring dem, etc? 2.Analytisk del: Konkretisering av de hittillsvarande konflikterna, ett tvärsnitt av gruppstrukturen och gruppernas mål och aktiviteter analyseras. Orsaker och betingelser för uppkomst och utveckling av grupperna analyseras. Socialisatoriska, socialpolitiska, folkrättsliga och näringsrättsliga aspekter tas fram. 3.Förklaring (eg. genomlysning) av sektbegreppet i dess religionsso- ciologiska, juridiska sociologiska och teologiska dimensioner. 4.Genomgång av informations- och rådgivningsbehov , en behovsana- lys och en bedömning av professionaliteten i det utbud som finns . Vilka resultat redovisar den tyska utredningen? Av expertsamtalen om författningsskyddet framkom att det inte finns behov av att åtgärda författningsprinciperna. mål från grupperna räcker vanligtvis i sig inte till för att motivera ge- nomförandet av en särskild observation. Den tyska lagen erbjuder möjligheter att ställa organisationer under särskild kontroll eller obser- vation, beobachtung. Enligt experterna räcker de hittillsvarande beläggen för vissa grup- pers ifrågasättande av den frihetliga och demokratiska ordningen för att sätta en rörelse under särskild observation. Artikel 4GG (grundlagen) motsäger inte en sådan Beobachtung. Avgörande för detta är det faktum att man ifrågasätter de demokratiska principerna. Det skulle senare visa sig att scientologirörelsen ställdes under en sådan särskild kontroll (se nedan). Den offentliga hearingen om författningsrättsliga frågor blev grundläggande för kommissionens fortsatta arbete, konstateras i mellanrapporten. Efter diskussionen om författningsrättsliga frågeställningar blev kommissionens handlingsramar tydligt markerade. Enligt experterna så är en förändring av artikel 4GG (grundlagen), där religionsfriheten regleras inte behövlig. De rådande författningsreglerna ger lagstiftaren handlingsutrymme när det gäller farlighet hos s.k. sekter. Ett annat resultat av denna offentliga hearing var att författningen inte lägger hinder i vägen för en reglering som gör det möjligt för staten att främja informations- och rådgivningsinsatser. Hearingen om rådgivnings- och informationsbehov hade som syfte att ge en överblick över situationen och den visade bl.a. att det råder ett mycket stort informationsunderskott i landet. Kunskap om området saknas och dessutom behövs en kraftig förstärkning av antalet personer som kan fungera som rådgivare. Handledning och fortbildning behövs. Bland andra Evangelische Zentralstelle für Weltaschauungsfragen, "provinsialprästeriet" för sekter och livsåskådningsfrågor i Berlin- Brandenburg efterlyste sådana insatser, liksom det Katolska Socia- , Aktion för Andlig och Psykisk Frihet och andra grupper som engagerat sig i frågan. Frågan om handledning och fortbildning står och faller dock med frågan om finansiering, menar utredningen. Den som lämnat en grupp står på botten psykiskt och fysiskt. Utöver ångest och skuldkänslor tillkommer en mycket svår ekonomisk situa- tion. De närvarande kunde konstatera att behovet av rådgivning har ökat . Erfarenheterna har visat, menade man, att för dem som söker hjälp är det viktigt att få en kontaktperson. Rådgiv- ningsgrupper möter minst lika ofta föräldrar och anhöriga som avhop- pare. Mötet uttryckte en önskan om tillskapandet av statliga rådgiv- ningsbyråer. Vid den första (icke-offentliga) hearingen om barns och ungdomars situation träffade utredningen personer som själva upplevt grupperna och deras umgänge med barn. Här fanns f.d. medlemmar från , Sant Thakar , Scientologikyrkan och Hare . De båda andra konferenserna om barn tog upp psykologiska och pe- dagogiska aspekter. I räknar man nu med att mellan 100 000-200 000 barn och ungdomar växer upp inom olika grupperingar. Grundproblemet som konstaterades var att när man vuxit upp i en rörelse och vill lämna den, så måste man i regel vända sig mot sin fa- milj och "svika" den. Även socialisationsproblem uppstår när man skall ta klivet in i det vanliga samhället. Barn från grupper där man använder kroppsvåld som uppfostringsmetod får ofta stora problem. Det kan handla om barn från Sant Thakar eller Jehovas Vittnen. För bar- nen från Barn (numera Familjen) har det handlat om sexuellt ut- nyttjande. Många grupper varnar också för eller för tidens slut för dem som lämnar gruppen. En sekt är, menade de närvarande, ett slutet system med totalanspråk på individen, där varje oliktänkande blir sjukförklarad. Utredningen tar upp barn i förhållande till olika grup- peringar, bl.a. ägnas en del utrymme åt scientologerna. Enligt dem är ett barn en vuxen person i en liten kropp. Barn måste genomgå "auditering". Kärleksfull respons och värme saknas ofta helt under upp- växten. Sjuka barn lämnas ensamma och den som bekymrar sig om sjuka barn anses provocera fram ytterligare nya sjukdomar. En bris- tande social ansvarsförmåga anses vara ett tydligt drag hos barn som vuxit upp inom rörelsen. Föräldrar ägnar tid åt sina barn vid bestämda, glest återkommande tidpunkter. Kommissionen konstaterar att det är smärtsamt för varje barn att uppleva kollisionen mellan det regelsystem man vuxit upp inom och de måttstockar som finns i övriga samhället. Forskningsläget inom detta område är mycket otillfredsställande, konstaterar utredningen. Det måste finnas en gräns, bortom vilken ingripande från samhället måste vara möjlig. För att kunna dra en sådan gräns, bortom vilken barnets själsliga eller kroppsliga hälsa är i fara, krävs det mycket större kun- skaper om uppfostringsmetoderna. En expert på familjerätt pekade på att eller 20 av 600 un- dersökta barn i familjerättsliga sammanhang kom från s.k. sekter och de flesta av dessa hade rötter i Jehovas Vittnen. Vid hearingen förespråkades också långsiktig forskning på barn som vuxit upp i grupperna. Långtidsstudier saknas nästan helt. Utredningen diskuterar i ett långt avsnitt olika juridiska möjligheter inom familjerättslig och barnskyddslagstiftning. Att använda hypnos, sensorisk deprivation (hålla barnet utestängt från ljud och ljus ) eller transtillstånd på barn, måste helt enkelt förbjudas, menar utredningen. Redan i halvtidsrapporten fastslår utredningen att man måste inleda överläggningar om en komplettering av två paragrafer (1631 och 1631a) i BGB (barnlagstiftning) för att uppmärksamma religiös barn- uppforstran i barnrättighetslagstiftningen. Den offentliga hearingen om psyktekniker (sogennante Psychotech- niken) gav upphov till långa resonemang i utredningen om straff- rättsliga och civilrättsliga aspekter. S.k. sekter i arbetslivet var ett annat tema för en icke-offentlig hea- ring. Här konstaterar man att det behövs mer kunskap innan utred- ningen kan gå vidare med förslag. Dock kunde man redan konstatera att det mestadels handlar om scientologer som försöker få inflytande i näringslivet. Experter pekade ut följande områden som speciellt influe- rade av scientologer: serviceföretag, fastighetsmarknaden, databran- schen och i management-branschen. Hur gick det med den stora enkäten om medlemskap i grupperna? Bland de 11 000 tillfrågade visade det sig att 133 personer eller svarade ja på frågan om det stod nära eller tillhörde en nyreli- giös eller livsåskådningsrörelse. av dessa ja-svarare vägrade svara på frågan "vilken rörelse tillhör du"? Utifrån det statis- tiskt säkerställda materialet räknade undersökarna ut att cirka 340 000 personer i är medlemmar och 497 000 personer står nära dessa grupperingar. Utredningens rekommendationer och ställningstaganden I sin sammanfattning konstaterar utredningen att enstaka grupper har en mycket hög konfliktpotential gentemot samhället i övrigt. Fenomenet med nya religiösa rörelser och s.k. psyk-grupper medför också kon- flikter på familjenivå, mellan barn och föräldrar och även när det gäller kroppslig och själslig hälsa och privatekonomiska förhållanden. Många av dessa konflikter har rättsliga, i sällsynta fall även straffrättsliga as- pekter. Utredningen menar också att det inte finns någon speciell "sektbio- grafi", dvs. vägen in i och ut ur grupper uppvisar inga enhetliga mönster. När det gäller barn menar utredningen att även om man inte får underskatta riskerna med en "trång, rigid och sluten socialisation", så bör man akta sig för generaliserande omdömen. Lagar till skydd för barnen finns i tillräcklig utsträckning, men de måste användas bättre, konstaterar man. Även om staten garanterar neutralitet och tolerans för olika trosin- riktningar enligt grundlagens 4 §, så åligger det samhället att agera, när grundläggande rättigheter för medborgarna skadas. En del av utbudet på den sk psykmarkanden (terapier, healingar m.m.) kan leda till psy- kiska och fysiska skador för människor. Den latenta kriminalitet som kan finnas i olika grupper är sekundär i förhållande till de konflikter inom individen eller mellan individen och samhället som kan upp- komma. Dock pekar utredningen på att det bara handlar om en del av grupperna inom religions- och psykmarknaden som är kraftigt kon- fliktbenägna. Utredningen vill varna för en helt odifferentierad fort- sättning av utvecklingen inom området, även om man inte anser att nya religiösa, ideologiska eller psykoterapeutiska grupper utgör någon fara för stat och samhälle. Enligt utredningen är inte scientologiorganisationen att betrakta som en religiös rörelse. Man poängterar att denna rörelse även fortsätt- ningsvis bör stå under observation för att skydda författningen. En sådan observation har utredningen redan tidigare starkt förespråkat. Utredningen presenterar cirka 25 konkreta förslag, av vilka de flesta innebär beslut i förbundsdagen. Här följer några av dem i kort samman- fattning: Man föreslår inrättandet av en stiftelse, såväl regionalt som centralt finansierad, med följande arbetsområden: -få fram kvalificerade ramar och innehåll till de rådgivningsställen som finns -initiera eller genomföra foskningsprojekt -samla material – uppgifter, skrifter, böcker etc. – inom området -upplysa allmänheten genom olika publikationer -utarbeta och genomföra fort- och vidareutbildningar för berörda personalgrupper -initiera socialpedagogiska eller psykologiska handböcker avsedda för de institutioner eller organisationer som kommer i kontakt med området -främja nationella och internationella konferenser inom ormrådet -vara en kontaktlänk mellan olika rådgivningsenheter och privatper- soner En viktig uppgift för stiftelsen blir, enligt utredningen, att minska kon- flikter mellan nya religiösa rörelser, ideologiska grupper och s.k. psyk- grupper å ena sidan och det omgivande samhället å andra sidan. För att en sådan statligt finansierad stiftelse skall ha rätt att stödja privata initiativ krävs en ny lag. Utredningen föreslår förbundsdagen att stifta en sådan lag. Vidare rekommenderar man förbundsdagen att stifta en lag, enligt skisser som redan finns, som handlar om att det ska finnas konsument- rättsligt giltiga avtal mellan köpare och säljare av kommersiell hjälp i "att klara av livet" (Lebensbewältigungshilfe). Detta kan betraktas som ett konsumenträttsligt skydd för personer som köper tjänster på den s.k. psyk-marknaden. Man vill också att förbundsdagen inleder arbetet med att stifta lagar som medför straffrättsligt ansvar för juridiska personer och andra sam- manslutningar, om de arbetar kriminellt. Förändringar i de rättsregler som styr föreningars verksamhet efter- lyses också av utredningen. Det finns regler inom föreningsrätten som säger att en förenings agerande inte får rikta sig mot grundlagarna. vill utredningen att samma sak ska gälla för religiösa samfund, d.v.s. deras aktiviteter ska inte få rikta sig mot eller hota det som uttrycks i grundlagen. Utredningen efterlyser en precisering av begreppet läkekonst i den lagstiftning som reglerar naturläkares verksamhet, allt för att begränsa möjligheten till kvacksalveri. Man vill införa en regel som tar upp begreppet lurendrejeri inom naturläkekonsten ( Heilschwindel), för att kunna lagföra personer vars verksamhet kan bevisas vara av svindlande natur. Eftersom utredningen hävdar nödvändigheten av en objektiv och genomlysande konsumentupplysning på den s.k. psyk-marknaden, föreslår man att konsumentorganisationer och konsumentrådgivare ska få statsbidrag för att få fram en sådan förbättrad konsumentupplysning. Till barn- och familjerättslagstiftningen vill man foga ett uttalat för- bud mot förnedrande behandling av barn även i religiösa sammanhang eller för tekniker och annan behandling med betydande inverkan på barnets psykiska och fysiska hälsa. Lagen om ocker föreslås utvidgas med en ordalydelse som även in- begriper s.k. psykgrupper och nya religiösa rörelser. Under har man diskuterat införandet av en särskild psykotera- peutlagstiftning i .