sou · GMB3141d1 · 1999-01-01 00:00:00 — I kollektivavtal får det dock föreskrivas en längre gående fredsplikt eller ett längre gående skadeståndsansvar än vad som följer av lagen. Föreningsrätten, dvs. rätten för enskilda att sluta sig samman, är en grundlagsskyddad fri- och rättighet (2 kap. 14 § regeringsformen). Som redan framgått är den också inskriven i ett antal internationella konventioner. Bestämmelser om rätt för arbetsgivare och arbetstagare att tillhöra organisationer finns i MBL. Där finns också regler som förbjuder och skadeståndsbelägger kränkning av föreningsrätten och ålägger organisation att hindra sådan kränkning (7-9 §§). Bestämmelserna innefattar inte något skydd för den negativa föreningsrätten, dvs. rätten att stå utanför en organisation. -", INNEH¥LLER BEST¤MMELSER OM TRE OLIKA TYPER AV F¶RHANDLINGSR¤TT 2EDAN F¶RE -", HADE PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN R¤TT TILL F¶RHANDLING DELS I INTRESSETVISTER F¶R ATT N¥ FRAM TILL ETT AVTAL DELS I R¤TTSTVISTER DVS TVISTER ANG¥ENDE TOLKNING OCH TILL¤MPNING AV LAG ELLER AVTAL 'ENOM -", TILLKOM EN R¤TT TILL MEDBEST¤MMANDEF¶RHANDLINGAR (¤R AVGR¤NSAS REDOVISNINGEN TILL DET F¶RSTN¤MNDA N¤MLIGEN AVTALSF¶RHANDLINGAR Parterna på arbetsmarknaden har rätt till avtalsförhandling i frågor som rör förhållandet mellan arbetstagare och arbetsgivare (10 §). En facklig organisation har rätt att förhandla för sina medlemmar med en arbetsgivare om en medlem i organisationen är eller har varit anställd hos arbetsgivaren. Förhandlingsrätten gäller också med den organisation som arbetsgivaren tillhör. förhandling är ömsesidig. Arbetsgivaren och arbetsgivarorganisationen har alltså en motsvarande rätt till förhandling med den fackliga organisationen. I lagen anges vad som krävs för att en part skall anses ha fullgjort sin förhandlingsskyldighet (15 §). Parten skall själv eller genom ombud inställa sig vid förhandlingssammanträde. Om det behövs skall parten också lägga fram ett motiverat förslag till lösning av den fråga som förhandlingen avser. Enligt Arbetsdomstolens praxis krävs en aktiv medverkan vid förhandlingen. Parten skall bidra till att föra förhandlingen framåt genom att klart ange sin ståndpunkt i sak och gå in i saklig överläggning med motparten i förhandlingsfrågan. Det innebär att parten skall lämna besked om grunden för sitt ställningstagande och uppge vad som styrker påståenden som motparten inte vill godta. En part som åberopar skriftlig handling vid förhandlingen är skyldig att hålla handlingen tillgänglig för motparten, om denne begär det (18 §). Det finns också regler i MBL om ordningen för att påkalla och hålla en förhandling (16 §). Den som vill förhandla skall göra en förhandlingsframställning hos motparten. Det skall enligt praxis vara en tydlig framställ-ning där ämnet för förhandlingen skall anges. Om inte parterna är överens om något annat skall förhandlingen hållas inom två (eller i vissa fall tre) veckor från det att motparten fick framställningen. Förhandlingen skall bedrivas skyndsamt. Det skall, om part begär det, föras ett protokoll som justeras av båda parter. En förhandling skall, om inte parterna kommer överens om annat, anses avslutad när part, som fullgjort sin förhandlingsskyldighet, har gett motparten skriftligt besked om att han frånträder för-handlingen. /M EN PART INTE G¥R MED P¥ ATT F¶RHANDLA ANVISAR LAGEN EN METOD F¶R ATT ¤ND¥ F¥ F¶RHANDLING TILL ST¥ND $EN PART SOM INTE KAN F¥ DEN ANDRA PARTEN ATT KOMMA TILL F¶RHANDLINGSBORDET KAN V¤NDA SIG TILL F¶RLIKNINGSMAN OCH BEG¤RA ATT MOTPARTEN KALLAS TILL F¶RHANDLING INF¶R F¶RLIKNINGSMANNEN /M MOTPARTEN INTE HELLER EFTER EN S¥DAN KALLELSE FULLG¶R SIN F¶RHANDLINGSSKYLDIGHET KAN F¶RLIKNINGSMANNEN ANM¤LA DET HOS !RBETSDOMSTOLEN $OMSTOLEN KAN F¶REL¤GGA PARTEN VID VITE ATT FULLG¶RA F¶RHANDLINGSSKYLDIGHETEN OCH KAN P¥ ANM¤LAN AV F¶RLIKNINGSMANNEN D¶MA UT VITET g Den som vägrar att medverka vid förhandling kan åläggas att betala skadestånd till motparten för sin vägran (54 och 55 §§). +OLLEKTIVAVTAL ¤R ETT SKRIFTLIGT AVTAL MELLAN EN ARBETSGIVARORGANISATION ELLER EN ENSKILD ARBETSGIVARE OCH EN ARBETSTAGARORGANISATION $ET KAN REGLERA ARBETSTAGARES ANST¤LLNINGSVILLKOR ELLER F¶RH¥LLANDET I ¶VRIGT MELLAN ARBETSGIVARE OCH ARBETSTAGARE OCH gg !VTAL I ANDRA ¤MNEN SAKNAR VERKAN SOM KOLLEKTIVAVTAL %TT KOLLEKTIVAVTAL BINDER B¥DE DE AVTALSSLUTANDE ORGANISATIONERNA OCH DERAS MEDLEMMAR %N MEDLEM I EN ORGANISATION UPPH¶R INTE ATT VARA BUNDEN AV AVTALET GENOM UTTR¤DE UR ORGANISATIONEN %NSKILDA PARTER SOM ¤R BUNDNA AV KOLLEKTIVAVTAL KAN INTE KOMMA ¶VERENS OM N¥GOT SOM AVVIKER FR¥N VAD SOM SKALL G¤LLA ENLIGT AVTALET /M VILLKOREN I ETT ENSKILT ANST¤LLNINGSAVTAL STRIDER MOT ETT KOLLEKTIVAVTAL BEH¶VER DET ENSKILDA ANST¤LLNINGSAVTALET D¤RF¶R INTE S¤GAS UPP $ET SAKNAR REDAN FR¥N B¶RJAN GILTIG VERKAN g I andra länder kan kollektivavtal få bindande verkan också för oorganiserade arbetstagare och för arbetstagare som är medlemmar i en annan facklig organisation än den som slutit avtalet. Genom s.k. allmängiltigförklaring kan ansställningsvillkoren i avtalet utsträckas till att gälla exempelvis alla arbetsgivare och alla arbetstagare i en viss bransch eller inom ett visst geografiskt område. Något sådant förekommer inte i . Ett kollektivavtal gäller bara mellan de organisationer som har ingått avtalet och deras medlemmar. $ET KAN FINNAS EN SKYLDIGHET ATT TILL¤MPA ANST¤LLNINGSVILLKOR SOM HAR LAGTS FAST I KOLLEKTIVAVTAL ¤VEN P¥ OORGANISERADE ARBETSTAGARE OCH P¥ ARBETSTAGARE SOM ¤R MEDLEMMAR I ANDRA FACKLIGA ORGANISATIONER ¤N DEN SOM ARBETSGIVAREN HAR KOLLEKTIVAVTAL MED %N S¥DAN SKYLDIGHET G¤LLER EMELLERTID BARA GENTEMOT MOTPARTEN I KOLLEKTIVAVTALET OCH INTE GENTEMOT DEN BER¶RDE ARBETSTAGAREN %NDAST DEN AVTALSSLUTANDE FACKLIGA ORGANISATIONEN KAN S¥LEDES BLI BER¤TTIGAD TILL SKADEST¥ND OM ARBETSGIVAREN INTE IAKTTAR AVTALET %N UTOMST¥ENDE ARBETSTAGARE ELLER EN ANNAN ARBETSTAGARORGANISATION ¤N DEN SOM ¤R PART I AVTALET KAN D¤REMOT INTE ¥BEROPA KOLLEKTIVAVTALET F¶R ATT RIKTA KRAV MOT ARBETSGIVAREN +OLLEKTIVAVAVTAL HAR EMELLERTID NORMERANDE VERKAN F¶R ALLA ARBETSTAGARE P¥ EN ARBETSPLATS /M EN ARBETSGIVARE OCH EN ARBETSTAGARE INTE UTTRYCKLIGEN HAR KOMMIT ¶VERENS OM ANST¤LLNINGSVILLKOREN FUNGERAR KOLLEKTIVAVTALET SOM UTFYLLNADSNORM OCH GER DET ENSKILDA ANST¤LLNINGSAVTALET DESS INNEH¥LL 0¥ DET S¤TTET F¥R KOLLEKTIVAVTALET BETYDELSE ¤VEN F¶R EN ARBETSTAGARE SOM INTE ¤R MED I DEN AVTALSSLUTANDE ORGANISATIONEN /M ARBETSGIVAREN HAR ING¥TT KOLLEKTIVAVTAL MED MER ¤N EN FACKLIG ORGANISATION F¶R EN OCH SAMMA KATEGORI AV ARBETSTAGARE OCH AVTALEN I N¥GON DEL ¤R OF¶RENLIGA KAN DET UPPST¥ TVIST OM VILKET AVTAL SOM SKALL TILL¤MPAS ) PRINCIP HAR BEST¤MMELSERNA I DET F¶RST ING¥NGNA AVTALET F¶RETR¤DE I S¥DANA SITUATIONER FRAMF¶R DET SENARE AVTALETS BEST¤MMELSER !RBETSGIVAREN ¤R ALLTS¥ INTE SKYLDIG ATT TILL¤MPA DET SENARE AVTALET I DE AKTUELLA DELARNA MEN KAN D¤REMOT BLI TVUNGEN ATT BETALA SKADEST¥ND TILL SIN MOTPART I DET AVTALET F¶R ATT AVTALET INTE HAR TILL¤MPATS "EST¤MMELSERNA I -", ¤R DIREKT TILL¤MPLIGA P¥ SVENSKA KOLLEKTIVAVTAL /M EN ARBETSGIVARE SOM PRIM¤RT ¤R BUNDEN AV ETT UTL¤NDSKT KOLLEKTIVAVTAL ¤VEN TECKNAR AVTAL MED EN SVENSK ARBETSTAGARORGANISATION F¶R ARBETSTAGARE I 3VERIGE G¤LLER INTE DEN NYSS BESKRIVNA PRINCIPEN ATT DET ¤R DET F¶RST ING¥NGNA AVTALET SOM SKALL HA F¶RETR¤DE $¥ G¤LLER I ST¤LLET DET SENARE AVTALET I DE DELAR AVTALEN ¤R OF¶RENLIGA A g $EN REGELN INF¶RDES ¥R F¶R ATT G¶RA DET MENINGSFULLT F¶R SVENSKA FACKF¶RENINGAR ATT F¶RHANDLA FRAM ETT EGET KOLLEKTIVAVTAL MED UTL¤NDSKA ARBETSGIVARE SOM DRIVER VERKSAMHET I 3VERIGE "EST¤MMELSEN ¤R EN AV DE TRE ¤NDRINGAR I LAGEN VILKA SAMMANTAGNA G¥R UNDER BETECKNINGEN "RITANNIA 2¤TTEN TILL FACKLIGA STRIDS¥TG¤RDER ¤R GRUNDLAGSSKYDDAD %NLIGT KAP g REGERINGSFORMEN HAR F¶RENING AV ARBETSTAGARE SAMT ARBETSGIVARE OCH F¶RENING AV ARBETSGIVARE R¤TT ATT VIDTA FACKLIGA STRIDS¥TG¤RDER OM INTE ANNAT F¶LJER AV LAG ELLER AVTAL !V BEST¤MMELSEN F¶LJER ATT REGERINGEN INTE GENOM EGET BESLUT KAN INSKR¤NKA R¤TTEN TILL STRIDS¥TG¤RDER %N S¥DAN BEST¤MMELSE KAN ENDAST UTF¤RDAS EFTER BESLUT AV SOM ENSAM STIFTAR LAG ,AGREGLER OM FREDSPLIKT FINNS I -", $¤RUT¶VER FINNS DET VISSA BEST¤MMELSER I SJ¶LAGEN OCH I LAGEN OM SKYDD MOT VR¤KNING I ARBETSKONFLIKTER SOM DET SAKNAS ANLEDNING ATT G¥ IN P¥ I DETTA SAMMANHANG 3¤RSKILDA BEST¤MMELSER F¶R DEN OFFENTLIGA SEKTORN REDOVISAS L¤NGRE FRAM I KAPITLET &REDSPLIKTSREGLERNA I -", g INNEB¤R INSKR¤NKNINGAR I STRIDSR¤TTEN %NLIGT DESSA BEST¤MMELSER ¤R DET I VISSA FALL F¶RBJUDET ATT VIDTA ELLER DELTA I ARBETSINST¤LLELSE LOCKOUT ELLER STREJK BLOCKAD BOJKOTT ELLER ANNAN D¤RMED J¤MF¶RLIG STRIDS¥TG¤RD &¶RBUDET G¤LLER ARBETSGIVARE OCH ARBETSTAGARE SOM ¤R BUNDNA AV KOLLEKTIVAVTAL &REDSPLIKTEN OMFATTAR TRE SITUATIONER 3TRIDS¥T G¤RD F¥R INTE VIDTAS 1.UTAN BEH¶RIGT BESLUT AV DEN ORGANISATION P¥ DEN ANGRIPANDE SIDAN SOM HAR ING¥TT KOLLEKTIVAVTALET 2.OM DEN STRIDER MOT ETT KOLLEKTIVAVTAL SOM INNEH¥LLER EN L¤NGRE G¥ENDE FREDSPLIKT ¤N LAGEN 3.OM ¥TG¤RDEN HAR TILL ¤NDAM¥L ATT -UT¶VA P¥TRYCKNING I EN R¤TTSTVIST SOM G¤LLER ETT KOLLEKTIVAVTAL -¥STADKOMMA ¤NDRING I AVTALET -GENOMF¶RA BEST¤MMELSE SOM SKALL TILL¤MPAS SEDAN AVTALET UPPH¶RT ATT G¤LLA ELLER -VIDTA SYMPATI¥TG¤RD N¤R DEN SOM SKALL ST¶DJAS GENOM ¥TG¤RDEN INTE SJ¤LV F¥R VIDTA EN )NDRIVNINGSBLOCKAD DVS EN BLOCKAD SOM HAR TILL SYFTE ATT UTVERKA BETALNING AV EN KLAR OCH F¶RFALLEN FORDRAN P¥ L¶N ELLER ANNAN ERS¤TTNING F¶R UTF¶RT ARBETE R¤KNAS INTE SOM EN LOVLIG STRIDS¥TG¤RD %N S¥DAN BLOCKAD ¤R TILL¥TEN OM DEN HAR BESLUTATS AV EN FACKLIG ORGANISATION I BEH¶RIG ORDNING "EGREPPET STRIDS¥TG¤RD ¤R INTE KLART AVGR¤NSAT I LAGTEXTEN $ET SOM AVSES ¤R I PRINCIP VARJE ¥TG¤RD SOM VIDTAS KOLLEKTIVT OCH SOM HAR S¥DANT ¤NDAM¥L SOM ANGIVITS SOM OLOVLIGT I LAGEN SE OVAN ANDRA STYCKET PUNKT %NBART UTTALANDEN OCH PROPAGANDA R¤KNAS INTE SOM ¥TG¤RDER (OT OM INGRIPANDE ¥TG¤RDER HAR DOCK I VISSA FALL BED¶MTS SOM STRIDS¥TG¤RD $ET FINNS INTE N¥GOT KRAV P¥ ATT EN STRIDS¥TG¤RD SKALL VARA RIKTAD MOT MOTPARTEN 3TRIDS¥TG¤RD RIKTAD MOT TREDJE MAN ¤R TILL¥TEN ¤VEN I FALL D¥ TREDJE MAN INTE P¥ N¥GOT S¤TT HAR MED TVISTEN ATT G¶RA ELLER HAR GIVIT UTTRYCK F¶R LOJALITET MED MOTPARTEN $ET FINNS INTE N¥GRA REGLER I -", OM F¶RBUD MOT STRIDS¥TG¤RD SOM BER¶R SAMH¤LLSVIKTIGA FUNKTIONER &R¥GAN OM S K SAMH¤LLSFARLIGA STRIDS¥TG¤RDER HAR VARIT F¶REM¥L F¶R FLERA UTREDNINGAR MEN HAR ENBART L¶STS GENOM AVTAL $EN JANUARI INF¶RDES EN S¤RSKILD PARAGRAF I -", SOM F¶RBJ¶D STRIDS¥TG¤RDER MOT ENMANS ELLER FAMILJEF¶RETAG &¶RBUDET G¤LLDE OCKS¥ SYMPATI¥TG¤RDER $ET VAR INTE TILL¥TET F¶R FACKLIGA ORGANISATIONER ATT ANORDNA F¶RANLEDA UNDERST¶DJA ELLER MEDVERKA I S¥DANA ¥TG¤RDER "EST¤MMELSEN UPPH¤VDES MED VERKAN FR¥N DEN JANUARI Organisationer och medlemmar som är bundna av fredsplikt kan ändå delta i tillåtna sympatiåtgärder. Sympatiåtgärder är tillåtna när de vidtas till förmån för någon som vidtar en lovlig När det gäller utländska konflikter finns ett vidare utrymme för tillåtna sympatiåtgärder. 6ID TILLKOMSTEN AV -", DISKUTERADES LOVLIGHETEN AV POLITISKA STREJKER OCH SYMPATI¥TG¤RDER TILL F¶RM¥N F¶R UTL¤NDSK PART .¥GRA UTTRYCKLIGA REGLER KOM INTE IN I LAGEN 2¤TTSL¤GET HAR I N¥GON M¥N LAGTS FAST I !RBETSDOMSTOLENS PRAXIS ) KORTHET KAN S¤GAS ATT DET FINNS ETT VISST UTRYMME F¶R STRIDS¥TG¤RDER MED UTL¤NDSK POLITISK BAKGRUND ¤VEN N¤R KOLLEKTIVAVTAL G¤LLER OM ¥TG¤RDERNA FRAMST¥R SOM PROTEST ELLER DEMONSTRATIONS¥TG¤RDER &¶R ¥TG¤RDER MED INRIKTNING P¥ SVENSKA POLITISKA F¶RH¥LLANDEN ¤R UTRYMMET BETYDLIGT MERA BEGR¤NSAT EFTERSOM DET FINNS ANDRA M¶JLIGHETER ATT P¥VERKA DEN ALLM¤NNA OPINIONEN %N ARBETSGIVARE F¥R INTE SOM STRIDS¥TG¤RD ELLER SOM ETT LED I EN STRIDS¥TG¤RD H¥LLA INNE L¶N ELLER ANNAN ERS¤TTNING F¶R UTF¶RT ARBETE SOM HAR F¶RFALLIT TILL BETALNING A g %N FACKLIG ORGANISATION F¥R INTE ANORDNA ELLER P¥ ANNAT S¤TT F¶RANLEDA EN OLOVLIG STRIDS¥TG¤RD $EN F¥R INTE HELLER UNDERST¶DJA ELLER MEDVERKA TILL EN S¥DAN ¥TG¤RD $ET G¤LLER ¤VEN OM ORGANISATIONEN INTE ¤R BUNDEN AV KOLLEKTIVAVTAL /M S¥ ¤R FALLET ¤R ORGANISATIONEN SKYLDIG ATT F¶RS¶KA HINDRA ¥TG¤RDEN ELLER VERKA F¶R ATT DEN UPPH¶R g 6ID OLOVLIG STRIDS¥TG¤RD ¤R ARBETSGIVAREN OCH DEN BER¶RDA ARBETSTAGARORGANISATIONEN SKYLDIGA ATT OMEDELBART TA UPP ¶VERL¤GGNINGAR OCH VERKA F¶R ATT STRIDS¥TG¤RDEN SKALL UPPH¶RA g -", GER EN PART R¤TT ATT I ETT SPECIALFALL VIDTA STRIDS¥TG¤RDER F¶R ¤VEN OM FREDSPLIKT G¤LLER I ¶VRIGA FR¥GOR $ET BRUKAR KALLAS KVARLEVANDE STRIDSR¤TT g $EN KVARLEVANDE STRIDSR¤TTEN F¥R ENDAST ANV¤NDAS F¶R ATT DRIVA KRAV OM MEDBEST¤MMANDEAVTAL %N F¶RUTS¤TTNING ¤R ATT EN PART VID KOLLEKTIVAVTALSF¶RHANDLINGAR HAR BEG¤RT ATT MEDBEST¤MMANDEAVTAL SKALL TR¤FFAS OCH ATT N¥GOT S¥DANT AVTAL INTE HAR KOMMIT TILL ST¥ND N¤R AVTAL IN G¥TTS %N PART ¤R SKYLDIG ATT VARSLA MOTPARTEN MINST SJU DAGAR I F¶RV¤G OM EN F¶REST¥ENDE STRIDS¥TG¤RD g $ETTA G¤LLER DOCK INTE OM GILTIGT HINDER F¶RELIGGER T EX OM DET ¤R FR¥GA OM BLOCKAD MOT LOSSNING AV EN B¥T SOM SKALL AVG¥ INOM KORT 6ARSELSKYLDIGHETEN OMFATTAR ALLA TYPER AV STRIDS¥T G¤RDER UTOM INDRIVNINGSBLOCKAD VARSLAS 6ARSEL SKALL VARA SKRIFTLIGT OCH SKALL L¤MNAS MINST SJU DAGAR I F¶RV¤G 3KYLDIGHETEN ATT VARSLA G¤LLER B¥DE N¤R AVSIKTEN ¤R ATT P¥B¶RJA EN NY STRIDS¥TG¤RD OCH N¤R DEN ¤R ATT UTVIDGA EN REDAN P¥G¥ENDE STRIDS¥TG¤RD $ET G¥R BRA ATT I ETT OCH SAMMA VARSELBESKED VARSLA B¥DE OM INLEDANDE STRIDS¥TG¤RDER OCH OM UTVIDGNING AV ¥TG¤RDERNA VID EN SENARE TIDPUNKT /M EN PART P¥ BEG¤RAN AV F¶RLIKNINGSMANNEN HAR G¥TT MED P¥ ATT SKJUTA UPP VARSLADE STRIDS¥TG¤RDER S¥ L¤NGE F¶RHANDLINGAR P¥G¥R KAN ¥TG¤RDERNA VERKST¤LLAS UTAN NYTT VARSEL S¥ SNART F¶RHANDLINGARNA HAR STRANDAT /M DET ¤R ARBETSGIVAREN SOM T¤NKER VIDTA EN STRIDS¥TG¤RD SOM SKALL OMFATTA ¤VEN ARBETSTAGARE SOM INTE ¤R MEDLEMMAR I DEN BER¶RDA ARBETSTAGARORGANISATIONEN B¶R DE VARSLAS OM ¥TG¤RDEN GENOM ALLM¤NT SYNLIGA ANSLAG P¥ ARBETSPLATSEN 6ARSEL SKALL INNEH¥LLA UPPGIFT OM ANLEDNINGEN TILL STRIDS¥TG¤RDEN OCH OM STRIDS¥TG¤RDENS OMFATTNING $EN SOM VIDTAR EN OLOVLIG STRIDS¥TG¤RD KAN BLI SKYLDIG ATT BETALA EKONOMISKT OCH ALLM¤NT SKADEST¥ND OCH gg $ET FINNS S¤RSKILDA REGLER OM J¤MKNING AV SKADEST¥ND 6IDARE G¤LLER EN BEGR¤NSNING AV SKADEST¥NDSANSVARET F¶R ENSKILDA ARBETSTAGARE $ET SISTN¤MNDA KAN UTL¤SAS AV F¶RARBETENA TILL DEN LAG¤NDRING VARIGENOM DEN S K KRONORSREGELN TOGS BORT ¥R %NLIGT !RBETSDOMSTOLENS PRAXIS ¤R NORMALSKADEST¥NDET F¶R ARBETSTAGARE SOM DELTAR I EN OLOVLIG STREJK F¶R N¤RVARANDE KR IAKTTA VARSELREGELN ¤R ETT BROTT MOT LAGEN OCH KAN ATT BETALA ALLM¤NT SKADEST¥ND TILL MOTPARTEN 5TEBLIVET VARSEL MEDF¶R EMELLERTID INTE ATT STRIDS¥TG¤RDEN ANSES OLOVLIG OCH KAN D¤RF¶R INTE HELLER ATT BETALA SKADEST¥ND F¶R EKONOMISK SKADA SOM MOTPARTEN HAR ORSAKATS GENOM STRIDS¥TG¤RDEN $ET STATLIGA F¶RLIKNINGSV¤SENDET HAR FUNNITS SEDAN TALETS B¶RJAN $EN F¶RSTA LAGEN OM MEDLING SOM KOM ¥R PR¤GLADES AV ¥TERH¥LLSAMHET N¤R DET G¤LLDE M¶JLIGHETERNA ATT INGRIPA I PARTERNAS F¶RH¥LLANDEN ,AGEN HADE N¤RMAST KARAKT¤REN AV EN V¤GLEDNING F¶R F¶RLIKNINGSM¤NNEN 0ARTERNA KUNDE T EX INTE KALLAS UTAN BARA INBJUDAS TILL F¶RLIKNINGSF¶RHANDLING -EDLINGEN SKULLE HELA TIDEN SKE UNDER IAKTTAGANDE AV ATT PARTERNA SJ¤LVA BEST¤MDE OM DE ¶NSKADE F¶RLIKNINGSMANNENS MEDVERKAN R KOM EN NY LAG SOM G¤LLDE FRAM TILL TILLKOMSTEN AV -", $ET INF¶RDES M¶JLIGHET F¶R REGERINGEN ATT TILLS¤TTA EN S¤RSKILD F¶RLIKNINGSKOMMISSION BL A VID SYNNERLIG ) ¶VRIGT INNEBAR DEN NYA LAGEN INTE N¥GON ST¶RRE F¶R¤NDRING 0¥ TALET INF¶RDES BL A SKYLDIGHET ATT VARSLA F¶RE ARBETSINST¤LLELSE OCH SKYLDIGHET VID VITE ATT H¶RSAMMA F¶RLIKNINGSMANNENS KALLELSE TILL F¶RHANDLING .¤R BEST¤MMELSERNA ¥R F¶RDES IN I -", GJORDES INGA N¤MNV¤RDA F¶R¤NDRINGAR %NLIGT -", HAR 3TATENS F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITION TILL UPPGIFT ATT F¶LJA F¶RH¥LLANDENA P¥ ARBETSMARKNADEN /M EXPEDITIONEN F¥R K¤NNEDOM OM EN ARBETSTVIST SOM HOTAR ATT MEDF¶RA ELLER REDAN HAR MEDF¶RT STRIDS¥TG¤RD SKALL DEN UTSE F¶RLIKNINGSMAN F¶R ATT OM MEDVERKAN AV F¶RLIKNINGSMAN KAN ANSES ¤GNAD ATT FR¤MJA EN L¶SNING AV KONFLIKTEN g "ED¶MNINGEN AV OM DET ¤R MENINGSFULLT ATT TILLS¤TTA EN F¶RLIKNINGSMAN G¶RS MOT BAKGRUND AV HUR DET F¶RH¥LLER SIG I DET ENSKILDA FALLET 3TATENS F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITON TILL¤MPAR NUMERA BEST¤MMELSEN S¥ ATT DEN KAN UTSE MER ¤N EN F¶RLIKNINGSMAN F¶R EN OCH SAMMA TVIST %N ANPASSNING AV -", TILL DENNA PRAXIS HAR F¶RESLAGITS I UTREDNINGENS DELBET¤NKANDE I NOVEMBER 3¤RSKILT F¶RORDNANDE MEDDELAS F¶R VARJE MEDLINGSUPPDRAG 6IDARE F¶RORDNAS MED ST¶D AV F¶RORDNINGEN OM MEDLING I ARBETSTVISTER ETT ANTAL H¶GST ¥TTA F¶RLIKNINGSM¤N F¶R ETT ¥R I TAGET MED BEST¤MDA VERKSAMHETSOMR¥DEN SPRIDDA ¶VER LANDET $EN SOM ¤R SKYLDIG ATT VARSLA OM F¶REST¥ENDE STRIDS¥TG¤RD ¤R OCKS¥ SKYLDIG ATT L¤MNA VARSEL TILL F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN g 5NDERL¥TENHET ATT G¶RA DET KAN ¥TAL 0¥F¶LJDEN F¶R BROTT MOT BEST¤MMELSEN ¤R PENNINGB¶TER F¶R N¤RVARANDE L¤GST OCH H¶GST KR %N F¶RLIKNINGSMAN SKALL KALLA PARTERNA TILL F¶RHANDLING ELLER VIDTA ANNAN L¤MPLIG ¥TG¤RD &¶RLIKNINGSMANNEN KAN INTE SJ¤LV GRIPA IN OCH HINDRA UPPSKJUTA ELLER AVSTYRA VARSLADE STRIDS¥TG¤RDER %NLIGT LAGEN SKALL F¶RLIKNINGSMANNEN DOCK VERKA F¶R ATT STRIDS¥TG¤RDER UPPSKJUTS ELLER ST¤LLS IN 6IDARE SKALL F¶RLIKNINGSMANNEN P¥ BEG¤RAN HJ¤LPA PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN MED R¥D OCH UPPLYSNINGAR OM F¶RHANDLINGAR OCH KOLLEKTIVAVTAL SAMT PARTERNA g ) LAGTEXTEN GES VISSA ¶VERGRIPANDE RIKTLINJER F¶R HUR MEDLINGSUPPDRAGET SKALL HANTERAS &¶RLIKNINGSMANNEN SKALL F¶RS¶KA F¥ TILL ST¥ND EN ¶VERENSKOMMELSE MELLAN PARTERNA P¥ GRUNDVAL AV F¶RSLAG SOM KOMMER FR¥N DEM SJ¤LVA 6IDARE ¤R OF¶RHINDRAD ATT F¶RESL¥ J¤MK NINGAR OCH MEDGIVANDEN F¶R ATT FR¤MJA EN GOD L¶SNING AV TVISTEN g &¶R DEN SITUATIONEN ATT EN PART INTE VILL F¶RHANDLA GER LAGEN M¶JLIGHET F¶R F¶RLIKNINGSMANNEN ATT P¥ MOTPARTENS BEG¤RAN TVINGA FRAM EN F¶RHANDLING GENOM ATT ANM¤LA DET HOS !RBETSDOMSTOLEN $OMSTOLEN KAN D¤REFTER F¶REL¤GGA PARTEN VID VITE ATT FULLG¶RA F¶RHANDLINGSSKYLDIGHETEN OCH KAN P¥ ANM¤LAN AV F¶RLIKNINGSMANNEN D¶MA UT VITET g /M ENIGHET INTE UPPN¥S VID F¶RHANDLING INF¶R F¶RLIKNINGSMANNEN KAN F¶RLIKNINGSMANNEN F¶RESL¥ PARTERNA ATT L¥TA TVISTEN AVG¶RAS AV SKILJEM¤N (AN KAN OCKS¥ MEDVERKA TILL UTSEENDE AV SKILJEM¤N &¶RLIKNINGSMANNEN SJ¤LV F¥R INTE ¥TA SIG SKILJEMANNAUPPDRAG I ARBETSTVIST OM INTE F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN I S¤RSKILT FALL MEDGER DET g (UR SKILJEF¶RFARANDET I ¶VRIGT SKALL G¥ TILL ¤R INTE LAGREGLERAT Förlikningsmans behörighet att agera vid en arbetstvist enligt 46 § gäller även om den arbetstagarorganisation som är part i konflikten inte har några medlemmar hos arbetsgivaren. Det kan t.ex. vara fallet vid organisationstvister. Även då förhandlingsskyldighet saknas kan en förliknings- man således vidta åtgärder. Har t.ex. varsel utfärdats om stridsåtgärd mot någon som inte har velat förhandla om kollektivavtal, kan det enligt förarbetena vara lämpligt med underhandskontakter för att söka få förhandlingar till stånd. &¶R TVISTER AV ST¶RRE BETYDELSE FINNS DET ENLIGT -", M¶JLIGHET F¶R REGERINGEN ATT INGRIPA OCH UTSE EN F¶RLIKNINGSKOMMISSION ELLER EN S¤RSKILD F¶RLIKNINGSMAN ATT g 5NDER TALET BLEV DET VANLIGT ATT REGERINGEN UTS¥G EN F¶RLIKNINGSKOMMISSION 2OLLF¶RDELNINGEN MELLAN REGERINGEN OCH 3TATENS F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITION DISKUTERADES I BET¤NKANDET &ACK OCH SAMH¤LLE3/5 %FTER HAR N¥GON F¶RLIKNINGSKOMMISSION INTE UTSETTS AV REGERINGEN ) ST¤LLET HAR DET BLIVIT VANLIGT ATT F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN UTSER MER ¤N EN PERSON F¶R ATT TVIST Enligt sekretesslagen har förlikningsman, särskild förlikningsman och tystnadsplikt i fråga om uppgifter som har lämnats av en part i en arbetstvist, om uppgiftslämnaren har gjort förbehåll om sekretess. Den som bryter mot tystnadsplikten kan dömas till böter eller fängelse samt förpliktas att betala skadestånd enligt de allmänna reglerna om skadestånd i skadeståndslagen. Den tidigare redovisade skyldigheten att hålla skriftlig handling tillgänglig för motparten vid förhandling gäller även i förhållande till förlikningsman som medverkar vid förhandlingen (50 §). 5TREDNINGEN HAR I DELBET¤NKANDET I NOVEMBER LAGT FRAM F¶RSLAG OM ETT F¶RST¤RKT F¶RLIKNINGSMANNAINSTITUT &¶RSLAGET INNEFATTAR VISSA ¤NDRINGAR I -", $EN VIKTIGASTE ¤NDRINGEN ¤R ATT DET NYA INSTITUTET SKALL VERKA F¶R EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING !VTAL P¥ DEN PRIVATA SEKTORN Genom huvudavtalet mellan SAF och LO (1938) inleddes en ny era med ökat samförstånd mellan arbetsmarknadens parter. innehåller bl.a. bestämmelser om begränsning av stridsåtgärder samt skydd för tredje man vid arbetskonflikter. I och med att parterna lyckades med att i kollektivavtal lösa vissa problem med arbetsmarknadskonflikter minskade behovet av lagstiftningsåtgärder. Andra betydelsefulla avtal är de förhandlingsavtal som slöts på industrins respektive handelstjänstemännnens område. I detta avsnitt beskrivs innehållet i dessa avtal. 3ALTSJ¶BADSAVTALET ¤R UPPSAGT SEDAN MER ¤N ¥R TILLBAKA MEN PARTERNA HAR ENATS OM FORTSATT TILL¤MPNING AV DE DELAR SOM REDOVISAS I DET F¶LJANDE !V DE ,/ F¶RBUND SOM VAR PARTER P¥ 3!& ,/ OMR¥DET N¤R 3ALTSJ¶BADSAVTALET INGICKS 3VENSKA "YGGNADSARBETAREF¶RBUNDET 3VENSKA 4RANSPORTARBETAREF¶RBUNDET OCH 3VENSKA -¥LAREF¶RBUNDET ATT INTE GODK¤NNA AVTALET $E HAR D¤RF¶R ALDRIG VARIT BUNDNA AV DET $E BEST¤MMELSER SOM ALLTJ¤MT G¤LLER HAR F¶LJANDE RUBRIKER !RBETSMARKNADSN¤MND KAPITEL ) &¶RHANDLINGSORDNING M MKAPITEL )) "EGR¤NSNING AV DE EKONOMISKA STRIDS¥TG¤RDERNA KAPITEL )6 OCH "EHANDLING AV KONFLIKTER BER¶RANDE SAMH¤LLSVIKTIGA FUNKTIONER KAPITEL 6 %NLIGT F¶RHANDLINGSORDNINGEN F¥R STRIDS¥TG¤RD INTE VIDTAS S¥ L¤NGE F¶RHANDLINGAR P¥G¥R &¶RHANDLINGSORDNINGEN INNEH¥LLER OCKS¥ ANDRA BEST¤MMELSER SOM F¶RDR¶JER STRIDS¥TG¤RDER 3TRIDS¥TG¤RD ¤R F¶RBJUDEN OM DEN INTE HAR VARSLATS HOS MOTPARTEN SENAST TRE M¥NADER EFTER DET ATT F¶RHANDLING HAR F¶RKLARATS AVSLUTAD ELLER N¤R PART INTE HAR P¥KALLAT F¶RHANDLING I TID ) KAPITEL )6 F¶RBJUDS VISSA STRIDS¥TG¤RDER $ET G¤LLER EXEMPELVIS STRIDS¥TG¤RDER SOM INNEB¤R F¶RF¶LJELSE P¥ RELIGI¶S POLITISK ELLER LIKNANDE ATT HINDRA N¥GON ATT F¶RA TALAN INF¶R DOMSTOL ELLER ANNAN MYNDIGHET VITTNA ELLER UT¶VA VEDERG¤LLNING MOT DEN SOM GJORT N¥GOT S¥DANT ELLER RIKTAS MOT Även rätten att vidta sympatiåtgärder är begränsad. Endast vissa angivna typer av sympatiåtgärder får riktas mot en neutral utomstående i en tvist om ingående av kollektivavtal. Det är arbetsinställelse och vägran att ta befattning med varor, vilka är avsedda för eller härrör från rörelse som drivs av en part i den ursprungliga tvisten. I avtalet ges en utförlig beskrivning av fall då någon skall anses vara oneutral tredje man och då dessa begränsningar i sympatiåtgärderna inte gäller. Det anges dock att neutraliteten inte bryts av att en utomstående utför skyddsarbete. +APITEL 6 I AVTALET INNEH¥LLER REGLER F¶R BEHANDLING AV KONFLIKTER SOM BER¶R SAMH¤LLSVIKTIGA FUNKTIONER 0ARTERNA HAR D¤R ¥TAGIT SIG ATT SKYNDSAMT TA UPP VARJE KONFLIKTSITUATION SOM BER¶R SAMH¤LLSVIKTIGA FUNKTIONER TILL PR¶VNING I DEN !RBETSMARKNADSN¤MND SOM BESKRIVS N¤RMARE I KAPITEL ) I AVTALET $EN BEST¥R AV TRE REPRESENTANTER FR¥N VARDERA ORGANISATIONEN /M EN MAJORITET I N¤MNDEN F¶RORDAR UNDVIKANDE ELLER H¤VANDE AV KONFLIKTEN SKALL ORGANISATIONERNA OF¶RDR¶JLIGEN VIDTA ¥TG¤RDER F¶R EN UPPG¶RELSE Exempel på andra viktiga kollektivavtal $ET FINNS ¤VEN ANDRA AVTAL ¤N HUVUDAVTAL SOM BER¶R F¶RHANDLINGS OCH KONFLIKTR¤TTEN $ESSA AVTAL KAN D¤RMED OCKS¥ SES SOM ETT KOMPLEMENT TILL -", (¤R REDOG¶RS F¶R AVTAL INOM INDUSTRIN OCH HANDELN SOM REGLERAR KOLLEKTIVAVTALSF¶RHANDLINGAR P¥ F¶RBUNDSNIV¥ R TECKNADES ETT SAMARBETSAVTAL OM INDUSTRIELL UTVECKLING OCH L¶NEBILDNING MELLAN PARTER INOM INDUSTRIN )NNEH¥LLET I SAMARBETSAVTALET OCH VILKA PARTER TOLV ARBETSGIVARORGANISATIONER OCH ¥TTA FACKLIGA ORGANISATIONER SOM HAR UNDERTECKNAT DET REDOVISADES I DELBET¤NKANDET I NOVEMBER ) SAMARBETSAVTALET HAR PARTERNA ENATS OM ATT INR¤TTA EN INDUSTRIKOMMITT© BEST¥ENDE AV LEDANDE F¶RETR¤DARE F¶R BER¶RDA CENTRALA PARTER +OMMITT©N SOM ¤R PARITETISKT SAMMANSATT MELLAN ARBETSGIVAR OCH ARBETSTAGARSIDAN HAR TILL UPPGIFT BL A ATT F¶LJA OCH FR¤MJA TILL¤MPNINGEN AV AVTALET OCH BEHANDLA FR¥GOR SOM SYFTAR TILL ATT SKAPA F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R INDUSTRIN OCH DESS ANST¤LLDA