sou · GMB31 · 1999-01-01 00:00:00 — Av bestämmelsens inplacering bland reglerna för näringsverksamhet följer att beskattning skall ske endast om ersättning eller reavinst vid en verklig avyttring skulle ha tagits upp som intäkt av näringsverksamhet. Det gällande villkoret om detta i nuvarande punkt 1 fjärde stycket andra meningen har därför utgått som obehövligt. Villkoret i NUVARANDE PUNKT FJ¤RDE STYCKET ANDRA MENINGEN om att särskilda skäl mot uttagsbeskattning inte får föreligga har ersatts av utförliga bestämmelser i underprislagen (jfr åttonde stycket). Dessa bestämmelser gäller överlåtelse av tillgångar till underpris mellan olika subjekt. Formellt gäller den nuvarande möjligheten att underlåta uttagsbeskattning även tillhandahållande av tjänst till underpris eller utan ersättning och fallen att den skattskyldige tillgodogör sig en tillgång eller tjänst från en förvärvskälla för egen del eller genom att föra över den till eller tillhandahålla den i den annan förvärvskälla. Möjligheten att underlåta uttagsbeskattning har emellertid tagit sikte endast på underprisöverlåtelser av tillgångar (prop. 1989/90:110 s. 557) och torde ha tillämpats uteslutande i sådana fall. Det innebär därför ingen ändring i sak att möjligheten tas bort för andra fall än !NDRA STYCKET motsvarar nuvarande punkt 1 femte stycket. Redaktionella ändringar har gjorts. I TREDJE och FJ¤RDE STYCKENA finns en definition av uttag som inte har någon motsvarighet i den gällande lydelsen av punkt 1. Styckena har, som framgår i avsnitt 4.1, utformats med utgångspunkt i 15 kap. 2 § tredje stycket förslag till inkomstskattelag. I fjärde stycket har det förtydligandet gjorts att uttag föreligger även vid överlåtelse utan ersättning eller till underpris från ett handelsbolag. Begreppet MARKNADSV¤RDE definieras i sjätte stycket. Beträffande uttrycket AFF¤RSM¤SSIGT MOTIVERAT, se avsnitt 4.1. givetvis inte om priset är lågt på grund av att överlåtaren eller tillhandahållaren gjort en dålig affär. Antag att en skattskyldig har överlåtit en tillgång till annan till ett pris under marknadsvärdet och inte kunnat göra sannolikt att priset är affärsmässigt motiverat. Även om den skattskyldige till äventyrs kan göra sannolikt att ett högre pris – fortfarande under marknadsvärdet – skulle ha varit affärsmässigt motiverat, skall uttagsbeskattning ske till marknadsvärdet. I FEMTE STYCKET klargörs att vid en överlåtelse till underpris vid vilken uttagsbeskattning sker skattemässig kontinuitet skall råda mellan å ena sidan överlåtaren eller tillhandahållaren och å andra sidan I SJ¤TTE STYCKET har tagits in en definition av begreppet MARKNADS V¤RDE. Definitionen motiveras i avsnitt 4.1. Förhållandena torde ofta vara sådana att något bestämt marknadspris inte kan fixeras. Man får då nöja sig med en uppskattning av ett intervall inom vilket mark- nadspriset rimligen bör ligga. Ligger priset i detta intervall får priset Skall uttagsbeskattning ske, bör tillgången anses ha avyttrats för det lägsta pris som kan anses ligga i intervallet. Förslaget innebär att det i KL kommer att finnas två definitioner av marknadsvärde, dels den nu aktuella definitionen som gäller vid tillämpning av bestämmelserna om uttag och i underprislagen, dels definitionen i punkt 1 av anvisningarna till 42 §, som gäller vid beräkning av värde av löneförmån och liknande. 3JUNDE STYCKET OCH motsvarar nuvarande punkt 1 fjärde stycket tredje och fjärde meningarna. Redaktionella ändringar har gjorts. Undantagsbestämmelsen i SJUNDE STYCKET gäller förhållandet mellan uttagsbeskattning och koncernregeln. Den motiveras i avsnitt I ¥TTONDE STYCKET finns en hänvisning till underprislagen. Enligt 1 § den lagen skall uttagsbeskattning inte ske om i lagen angivna villkor uppfylls. Vidare följer av 11 § fusionslagen att uttagsbeskattning inte skall ske vid fusion eller fission om i lagen angivna villkor uppfylls. Det har inte ansetts behövligt att erinra om det i KL. 0UNKT B AV ANVISNINGARNA TILL g Till punkten har flyttats bestämmelserna i nuvarande punkt 1 sjätte och sjunde styckena. Enligt utredningens uppfattning kan särskilda skäl mot uttagsbeskattning svårligen föreligga i fall som avses i det nämnda sjätte stycket. Den gällande förutsättningen att särskilda skäl mot uttagsbeskattning inte föreligger har därför tagits bort. 0UNKT AV ANVISNINGARNA TILL g I ANDRA STYCKET ANDRA MENINGEN har gjorts en redaktionell anpassning till bestämmelsen i punkt 1 a femte stycket av anvisningarna till 22 §. Bestämmelsen i NUVARANDE ANDRA STYCKET ANDRA MENINGEN avser förvärv av inventarier i samband med ett benefikt förvärv av en näringsverksamhet. Enligt bestämmelsen skall, om inte särskilda om- ständigheter föranleder annat, som anskaffningsvärde för inventarierna anses det för den tidigare ägaren gällande skattemässiga restvärdet. Benefika förvärv omfattas av bestämmelser i underprislagen, som innebär att – om villkoren i lagen uppfylls – avyttring av tillgångarna i fråga skall anses ha skett för det skattemässiga värdet. Detta värde blir anskaffningsvärde för förvärvaren. Regleringen i underprislagen bör vara exklusiv. Den aktuella bestämmelsen har därför tagits bort. Om t.ex. villkoret i underprislagen att förvärvaren inte får ha rätt till avdrag för kvarstående underskott inte uppfylls, uttagsbeskattas överlåtaren. I ett sådant fall utgörs enligt punkt 1 a mom. femte stycket av anvis- ningarna till 22 § anskaffningsvärdet för förvärvaren av tillgångarnas marknadsvärde. 0UNKT AV ANVISNINGARNA TILL g Genom den nya SISTA MENINGEN blir förlustregeln tillämplig på fysiska personer som är delägare i ett handelsbolag, vilket avyttrar reavinstegendom med förlust till ett företag i samma intressegemenskap (se avsnitt 8.2). 0UNKT AV ANVISNINGARNA TILL g I sista stycket har gjorts en redaktionell ändring. Ordet händelser har valts för att det är generellt och omfattar t.ex. avyttring, olika former av uttag och omständigheter som anges i punkt 1 b av anvisningarna till 22 § (som inte i formell mening innebär uttag). 16.5Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Utredningen har inte systematiskt undersökt om konsekvensändringar behöver göras i lagrum i SIL eller andra författningar. Ändringen i TREDJE STYCKET är redaktionell. I en NY MENING I FJ¤RDE STYCKET har tagits in en bestämmelse om be- skattningsåret för det övertagande företaget vid en fusion eller en fission såvitt avser den övertagna verksamheten. Bestämmelsen moti- veras i avsnitt 6.2.3. Enligt 9 § första stycket 3 fusionslagen utgör det ett villkor för uppskov med beskattningen enligt den lagen att beskatt- ningsåret för den överlåtna verksamheten inte kommer att överstiga 18 månader. Enligt 10 § den nämnda lagen får skattemyndigheten om sär- skilda skäl föreligger medge undantag från detta villkor. I ¥TTONDE STYCKET har gjorts ändringar som innebär att hela beloppet och inte som av en reavinst eller reaförlust vid avytt- ring av fastighet som görs av aktiebolag m.fl. juridiska personer skall Ändringarna motiveras i avsnitt 4.2.2.2 under d. Bestämmelsen i TIONDE STYCKET motiveras i avsnitt 6.5.1. I momentet har tagits in nya bestämmelser som innebär att endast hälf- ten av en vinst på näringsbetingade aktier eller andra andelar m.m. är skattepliktig och, normalt, endast hälften av en förlust avdragsgill. Be- stämmelserna motiveras i kap. 2. (Se beträffande vinster närmast av- snitt 2.1.3, beträffande förluster avsnitt 2.2 och beträffande karaktärs- byten – tredje och fjärde styckena – avsnitt 2.1.4.1.) Lättnaden omfattar inte aktieavyttring som görs av ett handelsbolag med aktiebolag som delägare. Bestämmelserna i ¥TTONDE OCH ELFTE STYCKENA har ersatts av bestämmelser i fusionslagen. Det nya F¶RSTA STYCKET motsvarar i sak nuvarande sjunde stycket sista Den s.k. förlustregeln i NUVARANDE NIONDE STYCKET har med förändrat innehåll förts över till ett nytt 4 b mom. Den s.k. koncernregeln i NUVARANDE TIONDE STYCKET har med förändrat innehåll förts över till ett nytt 4 a mom. Utdelning av en tillgång behandlas enligt underprislagen, om vill- koren i lagen för att underlåta uttagsbeskattning uppfylls, som avyttring för ett vederlag som motsvarar det skattemässiga värdet av tillgången. Förvärvaren skall anses ha anskaffat tillgången till skattemässigt värde. Denna reglering, som gäller oberoende av om mottagaren är skatte- befriad från utdelningen eller ej, har ersatt bestämmelsen i NUVARANDE TOLFTE STYCKET. Vid utdelning av aktier från ett investmentföretag aktualiseras inte uttagsbeskattning, eftersom en avyttring av aktierna inte skulle ha beskattats. Av allmänna principer följer att även en mottagare av utdelningen som inte beskattas för denna erhåller marknadsvärdet av de mottagna aktierna som anskaffningsvärde. Detta är systemenligt. Det är även systemenligt att ett svenskt företag som tagit emot sakegendom i utdelning från ett utländskt företag utan att beskattas erhåller marknadsvärdet av egendomen som anskaffnings- värde. I momentet har koncernregeln i nuvarande 2 § 4 mom. tionde stycket tagits in. Materiella ändringar har gjorts som motiveras i kap. 9. Där motiveras även borttagandet av de nuvarande bestämmelserna i momentet (slutet). Bestämmelsen i FEMTE STYCKET motiveras i avsnitt 11.3. Det saknar betydelse om överlåtna andelar blir lagertillgångar hos mottagaren. Avyttras 100 andelar, varvid första stycket är tillämpligt, och säljer det köpande företaget senare 30 av andelarna externt, skall endast den ursprungliga vinsten på dessa andelar tas upp som intäkt hos det ursprungligen säljande företaget. I momentet har förlustregeln i nuvarande 2 § 4 mom. nionde stycket tagits in. Materiella ändringar har gjorts som motiveras i kap. 8. Bestämmelserna i tredje stycket 1 och 2 motiveras i avsnitt 11.1 resp. 11.3. Avdrag för förlusten skall givetvis inte medges om tillgången säljs tillbaka till säljaren. Borttagandet av sista stycket motiveras i avsnitt 14.1. I F¶RSTA STYCKET har gjorts en redaktionell ändring. Nuvarande sista stycket har flyttats till ANDRA STYCKET. Bestämmelserna i motiveras i kap. 12. Kravet på anmälan i SJUNDE STYCKET motiveras av ordningsskäl. Enligt NIONDE STYCKET gäller inte avskattningsreglerna om ett invest- mentföretag upplöses genom likvidation. Någon motsvarande regel finns inte för det fall att ett investmentföretag går upp i ett annat företag genom fusion enligt 14 kap. 1 § ABL. I detta fall inträder enligt 12 § fusionslagen det övertagande företaget i investmentföretagets skattemässiga situation. Såvida inte även det övertagande företaget är ett investmentföretag, kommer villkoren i tredje stycket inte att uppfyllas efter fusionen. Avskattning kommer därför att ske hos det övertagande företaget. Detta medför att någon reduktion av avskattningsintäkten enligt sjätte stycket inte kommer i fråga, eftersom andelarna i det övertagande företaget inte omsätts i samband med fusionen. Det finns därför anledning för aktörerna att överväga om samgåendet i stället bör ske i form av ett uppköp följt av en fusion enligt 14 kap. 22 § ABL. Bestämmelserna i – huvudregle- ringen i den s.k. – har med förändrat innehåll flyttats till 3 § 7 a mom. I momentet har huvudregleringen i i nuvarande 3 § 7 mom. fjärde och femte styckena tagits in. Materiella ändringar har gjorts som motiveras i kap. 10. Vid bedömning av om huvudsaklighetsvillkoret i F¶RSTA STYCKET uppfylls bör hänsyn främst tas till storleken av intäk- Skälet till att det på det nämnda stället talas om "dotterföretag till moderföretagetdotterföretag" är att det klart skall framgå att bedömningen av om koncernförhållande föreligger skall ske med hänsyn till svenska aktiebolagsrättsliga regler. Ändringarna i FJ¤RDE STYCKET motiveras i avsnitt 6.5.2. Bestämmelsen i ANDRA STYCKET motiveras i avsnitt 10.2. .UVARANDE SISTA STYCKET innehåller ett komplement till den s.k. tioårs- regeln i första stycket. Innebörden är att tioårsregeln görs tillämplig även på sådan vinst vid ett internationellt andelsbyte som beskattas först när mottagna andelar säljs. Enligt 19 § andelsbyteslagen skall uppskovsbelopp tas upp till beskattning när en skattskyldig flyttar ut från . En regel som den i nuvarande sista stycket behövs därför inte. Ändringarna i ANDRA STYCKET är redaktionella. Ändringen i FJ¤RDE STYCKET motiveras i avsnitt 14.2. I momentet har tagits in bestämmelser om hur och under vilka förut- sättningar omkostnadsbeloppet för en andel i ett företag skall minskas på grund av att värden har förts bort från företaget. Bestämmelserna, som motiveras i avsnitt 3.1, innebär en precisering av vad som gäller i dag vid beräkning av reaförlust. Enligt ANDRA STYCKET skall omkostnadsbeloppet minskas med ett be- lopp motsvarande den minskning av värdet av andelarna i andels- företaget som en värdeöverföring från detta företag till ägarföretaget kan antas ha medfört. Beträffande metoden för att bedöma storleken av värdeminskningen, jfr kommentaren till sjätte stycket. 4REDJE STYCKET avser värdeöverföringar från ägarföretaget till andels- Bestämmelserna i stycket i kombination med bestämmelserna i andra stycket medför att det är värdeöverföringar netto från andels- företaget till ägarföretaget som medför minskning av omkostnads- beloppet. Ett ovillkorligt kapitaltillskott utgör förbättringskostnad och höjer enligt 1 mom. omkostnadsbeloppet. Det skall därför inte beaktas. Det skall däremot värdeöverföringar i form av koncernbidrag eller Enligt SISTA MENINGEN I TREDJE STYCKET skall omkostnadsbeloppet inte ökas till den del värdeökningen av andelen överstiger beloppet av minskning enligt andra stycket. Antag att gamla värden har förts bort från andelsföretaget, vilket medfört en minskning av värdet av ägar- företagets andelar med 50, och att andelsföretaget har erhållit koncern- bidrag som medfört att värdet av ägarföretagets andelar har ökat med 80. Enligt sista meningen begränsas ökningen av omkostnadsbeloppet till 50. Sammantaget kommer någon justering av omkostnadsbeloppet inte att ske. Bestämmelsen i FJ¤RDE STYCKET innebär att justering inte skall ske till den del en positiv skillnad mellan värdeöverföringar enligt andra och tredje styckena överstiger reaförlusten. Ett exempel, som är en variation av exemplet i avsnitt 3.1.2, illustre- rar innebörden av SJ¤TTE STYCKET. Direkt under ett moderföretag, M, finns dotterföretagen A och B. Under A finns A1. A1 och B äger hälf- ten var av andelarna i C. A, A1 och B är helägda. När A förvärvade andelarna i A1, ägde A1 redan andelarna i C. Hos C fanns då upparbe- tade värden på 100. Efter förvärvet realiseras dessa värden och lämnar C koncernbidrag till B med 100 avseende de realiserade värdena. Här- efter avyttrar A andelarna i A1 med förlust. En första fråga är hur koncernbidraget påverkat värdet av andelarna i C. I frånvaro av omständigheter som tyder på annat får man anta att C, om koncernbidraget inte lämnats, skulle ha gjort avsättning till periodi- seringsfond med 20. Med beaktande av att periodiseringsfond skall återföras till beskattning senast femte beskattningsåret efter avsätt- ningsåret innebär det att den effektiva skattesatsen för C är . Genom koncernbidraget minskar således C:s förmögenhet netto efter skatt med 74. Andelarna i C minskar i värde med samma belopp. Efter- som A1 äger hälften av andelarna i C, minskar A:s förmögenhet och därmed även andelarna i A i värde med 37. A:s andelar i A1 skall således minskas med detta belopp. Gruppbegreppet i SJUNDE STYCKET är hämtat från förlustregeln i nu- varande 2 § 4 mom. nionde stycket (2 § 4 b mom. lagförslaget). Till bestämmelsen i F¶RSTA STYCKET , som motiveras i avsnitt 6.5.1, ansluter en bestämmelse i 4 § andelsbyteslagen. Av denna framgår att vid bedömning av om ett andelsbyte föreligger vid en fusion eller fission det övertagande företaget skall anses som köpande företag. Av följer att andelar i det överlåtande företaget vid en fusion eller fission som innehas av det övertagande företaget skall anses inte ha avyttrats. Reavinstbeskattning aktualiseras således inte. I F¶RSTA STYCKET har gjorts en redaktionell ändring. Bestämmelsen i ANDRA STYCKET motiveras i avsnitt 12.2.2. Ordet händelser i PUNKT har en generell innebörd. Det omfattar t.ex. fusion och fission i 2 § 1 mom. fjärde stycket, avyttring i 2 § 1 a mom. första stycket och i 24 § 1 a mom. första stycket, förändring i 2 § 10 mom. första stycket och utdelning i 3 § 7 a mom. första stycket. Ändringarna i de lagar som anges nedan motiveras i, beträffande lagen om ändring i lagen (1951:442) om förhandsbesked i taxeringsfrågor: avsnitt 5.2.4.12, lagen om ändring i lagen (1984:404) om stämpelskatt vid inskrivningsmyndigheter: avsnitt 13 och lagen om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter: avsnitt 14.4. I följande lagar har bestämmelser om fusion ersatts av bestämmelser i fusionslagen: lagen om ändring i lagen (1990:663) om ersättningsfonder, lagen om ändring i lagen (1993:1538) om periodiseringsfonder och lagen om ändring i lagen (1993:1539) om avdrag för underskott av näringsverksamhet. Bestämmelserna i den upphävda lagen (1994:1854) om inkomst- beskattningen vid gränsöverskridande omstruktureringar inom EG har ersatts av bestämmelser i lagen om uppskov med beskattningen vid andelsbyten och i lagen om uppskov med beskattningen vid fusioner, fissioner och verksamhetsöverlåtelser. Särskilt yttrande av sakkunnige och experten Utredningen har i den avslutande etappen i sitt arbete gjort en samlad översyn av beskattningen vid omstruktureringar. Den principiella ut- gångspunkten har varit att skattereglerna inte bör motverka eller för- svåra omstruktureringar inom näringslivet. Många av de problem som uppkommer då omvandlingsåtgärder av olika slag vidtas har med realisationsvinstbeskattningen att göra. Den nuvarande beskattningen av realisationsvinster på aktier i dotterföretag eller intresseföretag leder till kedjebeskattningseffekter. Samma vinst kan bli beskattad i flera led beroende på hur många företagsled den vandrar genom. Så vitt gäller utdelningar har kedjebeskattningseffekten undanröjts genom särskilda regler. Några sådana finns emellertid inte på realisationsvinstbeskattningens område. Det mest radikala hade na- turligtvis varit att helt avskaffa realisationsvinstbeskattningen på nä- ringsbetingade aktier inom bolagssektorn. Utredningens slutsats är att detta inte är möjligt. För att ändå lindra beskattningen föreslår utred- ningen att endast hälften av en realisationsvinst på näringsbetingade andelar tas upp till beskattning. Vi accepterar utredningens slutsats att det på grund av internatio- nella förhållanden inte är möjligt att helt avskaffa realisationsvinstbe- skattningen inom bolagssektorn. På anser vi dock att ett system som inom sig kombinerar rörelsevinstbeskattning och realisa- tionsvinstbeskattning inte är hållbart. Upprätthållande av realisationsvinstbeskattningen, om än med mins- kat skatteuttag, leder tyvärr till att de lösningar som föreslås för att un- derlätta omstruktureringar med viss nödvändighet blir komplicerade och kommer att medföra praktiska tillämpningssvårigheter. Den kvar- stående komplexiteten i skattesystemet, som vi beklagar, blir emellertid det pris som måste betalas för uppnåendet av bättre och mer flexibla regler med syfte att underlätta omstruktureringar och skapa större för- utsebarhet. På några punkter anser vi att förslagen borde ha givits en annan ut- formning. I något fall anser vi också föreslagna regler helt onödiga. I det följande redovisar vi våra synpunkter på förslagen i den ord- ning de presenterats i betänkandet. 6INSTER OCH F¶RLUSTER P¥ N¤RINGSBETINGADE AKTIER Bolagsbeskattningen bör enligt utredningen – och vi delar utredningens uppfattning härvidlag – vara neutral med avseende på risktagande. Vinster och förluster bör behandlas symmetriskt. Om vinster skulle slå igenom hårdare vid beskattningen än förluster, missgynnas investe- ringar med högre risk i förhållande till investeringar med lägre risk. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att halva beloppet av en verklig förlust vid avyttring av näringsbetingade aktier skall vara av- dragsgill. En förutsättning för att resultatet med en sådan regel skall bli mate- riellt riktigt är att förlusten i det sålda bolaget kan utnyttjas. Om detta inte kan ske bör avdrag medges för hela realisationsförlusten hos säl- jarbolaget. Så sker också vid exempelvis likvidation. Även vid fortsatt drift hos det sålda bolaget kan rätten till förlustav- drag delvis gå förlorad på grund av överlåtelsen eller i vissa fall bli spärrad . Ett upprätthållande av en fullständig likabehandling av vinster och förluster kräver en valmöjlighet för säljarbolaget med innebörd att detta får avdrag för hela förlusten vid avyttringen av andelarna i ett dotter- företag, om detta avstår från sin rätt till underskottsavdrag. Vi föreslår att en sådan ordning införs. Utredningen tar upp frågan om valmöjlighet men avfärdar den enligt vår mening för kategoriskt. Vid beräkningen av anskaffningskostnaden vid avyttring föreslår ut- redningen att den praxis kodifieras, som utvecklats i fråga om behand- lingen av överföring av förvärvade värden till moderföretaget. Förslag lämnas till en lagreglering. Utredningen är dock medveten om att lös- ningen i praxis inte är ekonomiskt korrekt i alla situationer. Detta är också vår uppfattning. Den grundläggande principen i bolagsbeskattningen måste vara att en bolagsvinst skall beskattas endast en gång. Utredningens förslag innebär en systematisk merbeskattning av vinster som intjänats och beskattats i tidigare ägarled. Vinsterna kommer att beskattas i bolagssektorn. Första gången i form av realisationsvinstbeskattning när moderbolaget i det första ägarledet säljer dotterbolaget i vilket det finns orealiserade värden i tillgångarna. När dotterbolaget realiserar de dolda värdena sker beskattning en andra gång. Den tredje beskattnings- omgången i fråga om samma vinst inträder när moderbolaget i det andra ägarledet säljer dotterbolaget och vid realisationsvinstberäk- ningen måste reducera aktieförlusten på grund av gjorda värdeöver- föringar. Utifrån ett dynamiskt perspektiv och utifrån grundprincipen att en vinst skall beskattas endast en gång bör reducering av realisationsför- lust inte ske. Det går naturligtvis att invända att det inte blir någon be- skattning i bolagssektorn om säljaren i första aktieägarledet är ett sub- jekt utanför bolagssektorn. Men så fort säljaren är ett aktiebolag upp- kommer det automatiskt en merbeskattning. Det gäller då att välja be- skattningsmetod. Ett symmetriskt koncernbeskattningsystem förutsätter att avdrag medges för förlust på näringsbetingade aktier och då får man acceptera att det i enstaka fall uteblir en beskattning på grund av att säljaren är ett skattesubjekt utanför bolagssektorn. Vi biträder således inte utredningens förslag till reducering av realisationsförlust på grund av värdeöverföringar. Utredningen föreslår att DEN KONTANTA DELEN AV VEDERLAGET vid andels- byte får uppgå till högst av det nominella värdet av de mottagna andelarna. Detta överensstämmer med gällande rätt. Vi delar utredningens uppfattning att det nya uppskovsförfarandet inte är motiverat om inte den huvudsakliga delen av vederlaget utgörs av andelar i det köpande företaget. Av praktiska skäl anser vi dock att procentsatsen för högsta kon- tantdel bort höjas till . Genom att lyfta upp kontantdelen till denna nivå skulle utrymmet för reglering i kontanter av värdeskillnader mellan bortbytta och mottagna andelar vidgas. Därmed skulle utform- ningen av uppköpserbjudanden och dylikt förenklas. Det förtjänar att framhållas att eftersom kontantdelen beskattas brutto finns en åter- hållande kraft som gör att en något vidgad regel inte missbrukas. Till bilden hör också att av det nominella värdet av de mottagna an- delarna kan resultera i mycket ringa belopp. En annan utväg skulle kunna vara att beräkna den högsta kontantdelen på värdet av de mottag- na andelarna i stället för på det nominella beloppet.