sou · GMB394 · 1999-01-01 00:00:00 — Ofta rör det sig om oplanerade köp, köp där bekvämlighet och tillgänglighet är avgörande faktorer och köp som kan göras hos många andra näringsidkare. När sådana småföretag drabbas av trafikavstängningar, vägarbeten och dylikt innebär det ofta kännbara avbräck i intäkterna. Ofta kan skadorna minska påtagligt om näringsidkaren informeras och kan samråda med den som skall utföra markarbetet om tidpunkten för särskilt svåra markarbeten, hur tillgängligheten för kunderna skall kunna göras så stor som möjligt och hur extra skyltning och dylikt kan minska skadorna för näringsidkaren. att kommun eller annan som företar trafikavstängningar, vägarbeten och liknande skall åläggas samrådsplikt med de näringsidkare som drabbas av ingreppen. 4.11Förenkla redovisningen av mat och alkohol för restauranger Restaurangbranschen har en mycket hög andel småföretag och tyngs av ett omfattande uppgiftslämnande vad gäller försäljning av al kohol. fyller varje restaurangägare i en s.k. Restaurangrapport till Alkoholinspektionen. Denna rapport har mycket gamla anor och härstammar från då alkoholkonsumtion omgärdades av större restriktivitet än . På blanketten skall en rad vitt skilda uppgifter redovisas: intäkter från försäljning av öl, vin sprit och mat särredovisas; inköpta volymer av olika dryckesslag; antal dagar med offentlig dans eller varieté, musikunderhållning o.d.; antal förströelsespel och roulettspel. Uppgifterna i Restaurangrapporten används i två syften. Dels ligger rapporterna som underlag för den offentliga statistiken. För statistiska ändamål finns visserligen redan uppgifter från grossisterna som ger en bild av försäljningen på nationell nivå, men restaurangrapporterna kan ge en bild av regional och lokal konsumtion. Dels används rapporten i kontrollsyfte av skattemyndighet, polis och kommun, som utfärdar utskänkningstillstånd. Småföretagsdelegationen anser att uppgiftslämnandet på al kohol- området har spelat ut sin roll. Den ökade illegala införseln av alkohol har gjort att den statistik som kan göras utifrån restaurangrapporterna inte kan utgöra något relevant underlag för alkoholpolitiska beslut. Inte heller kontrollmotivet är ett relevant argument för att behålla rapporteringen eftersom de näringsidkare som fuskar ändå inte fyller i blanketten med riktiga uppgifter. Myndighetsrapporteringen leder i stället till ökad arbetsbörda för de hederliga näringsidkarna. Det är också svårt att motivera varför just alkoholområdet skall inta en särställning vad gäller uppgiftslämnade. Al koholforskningen kan som andra forskningsgrenar använda beprövade metoder som urvals- undersökning och intervjuer. Dagens restaurangrapporter duger hur som helst inte som analysunderlag. Småföretagsdelegationen föreslår att alkoholrapporteringen från restauranger slopas. Småföretagsdelegationen har vid sitt sammanträde beslutat sända en skrivelse med detta innehåll t ill den pågående utredningen för översyn av vissa bestämmelser i alkohollagen, som enligt direktiven skall se över denna fråga. 4.12Konkurrensneutralitet mellan statligt anställda distriktsveterinärer och privatpraktiserande veterinärer Staten ansvarar via länsstyrelserna för en distriktsveterinärorganisation som främst är till för att tillgodose behovet av sjuk- och hälsovård hos djur inom animalieproduktion och hos hästar som används inom jord- och skogsbruk. finansieras i första hand av uppdragsgivarna, dvs. djurägarna, men också genom statliga anslag. beräknas det statliga anslaget uppgå t ill . I syfte att bl.a. minska statens kostnader för distriktsveterinär- organisationen har beslutat om vissa förändringar i denna, både finansiellt och organisatoriskt. Som en följd av dessa beslut, som gäller , har distriktsveterinärorganisationen ökat sitt engagemang vad gäller djursjukvård för sällskapsdjur och ridhästar. har visserligen även tidigare behandlat sällskapsdjur och ridhästar, men då huvudsakligen i områden där det inte har funnits någon privat veterinärservice att få. Efter omorganisationen har genom att etablera veterinärstationer med klinikmöjligheter ökat utbudet av veterinärvård även i områden där det redan finns fungerande privat veterinärvård. Förklaringarna till varför distriktsveterinärorganisationen nu söker sig mot marknader där den tidigare inte verkat är flera: Behovet av ökade arvodesinkomster har ökat i takt med att de statliga anslagen minskat. Antalet djur inom jordbruket är stadigt minskande varför inkomster från annat håll är välkomna. Till saken hör att endast i mycket begränsad omfattning använder sig av den privata veterinärkåren när officiella uppdrag utdelas. Där sådan finns används en distriktsveterinär. Uppdrag att granska ladugårdar för att tillgodose kraven i det s.k. mjölkdirektivet lämnas i praktiken endast till distriktsveterinär. Ersättning till avlägset boende djurägare utgår endast om djurägaren först anlitat en distriktsveterinär. Med tanke på denna diskriminering är det särskilt allvarligt att staten använder skattemedel för att konkurrera om djurhälso- och djursjukvård för sällskapsdjur och ridhästar där statligt engagemang inte borde 13 Dir 1998:19 sid 10. förekomma, allra minst på de orter där fungerande privat vård redan finns. Det är olämpligt att i egenskap av kontrollerande myndighet bedriver affärsverksamhet vad avser djursjukvård och därmed konkurrerar med de veterinärer man skriver författningar för och bedriver tillsyn över. Småföretagsdelegationen föreslår att distriktsveterinärernas uppgifter tydligare preciseras och att den statliga myndighetsutövningen skiljs från affärsverksamheten på ett tydligt sätt. Högre krav bör ställas på kostnadsredovisningen för distriktsveterinärorganisationen i syfte att förhindra att statliga medel används i den konkurrensutsatta verk- samheten. 5 Sammanställning av förslag Småföretagsdelegationen har i flera sammanhang lämnat förslag inom olika områden till regeringen. Dessa förslag har dels lämnats löpande i aktualiserade frågor, dels lämnats i särskilda rapporter kring de fem huvudområden delegationen inriktat sitt arbete på – regelförenkling, tillgänglighet, kompetensförsörjning, social ekonomi/samverkan mellan småföretag samt kapitalförsörjning. 5.1Förslag lämnade i särskilt aktualiserade frågor Småföretagsdelegationen har i ett flertal fall lämnat förslag till regeringen och statliga myndigheter i frågor som löpande aktualiserats av företagare. Bland sådana förslag märks: ·Utbetalningsdagar för barnbidrag, bidragsförskott och pensioner (skrivelse till Finans- och Socialdepartementen ) ·Fåmansföretagsbeskattning, avskaffande av stoppreglerna, instämmande i förslag (beslut på sammanträde ) (skrivelse till Alkoholinspektionen ) ·Regler för momsavdrag vid småbelopp (skrivelse till ) ·Gruppundantag enligt konkurrenslagen för frivilliga kedjor i detaljhandeln (skrivelse till Närings- och ) (skrivelse till ) ·Regler för anmälan till vid fråga som polisanmälts (skrivelse till Arbetarskyddsstyrelsen och ) ·Arbetsgivares ansvar för sjuklön dag 14-28 (skrivelse till finansministern och socialministern ) 36 Sammanställning av förslag (skrivelse till (S 1997:90) ) ·Enklare registrering av företag (skrivelse till Närings- och , ) ·Export av produkter och tjänster inom miljöområdet (skrivelse till Närings- och ) ·AMU-gruppens planerade personaluthyrningsverksamhet (skrivelse till ) ·Förslag om Virtuellt utbildningscentrum i (skrivelse gemensam med till Närings- och ) ·Yttrande över betänkande Ett effektivare näringsförbud, SOU 1997:123 (skrivelse till Närings- och ) ·Yttrande över betänkande Grunddata – i samhällets tjänst (skrivelse till ) ·Synpunkter på arbetsgivarens rehabiliteringsansvar (skrivelse till (S 1997:90) ) ·Remissvar Enskilda näringsidkare – översyn av skattereglerna SOU 1997:178 (skrivelse till ) ·Yttrande över betänkande Branschsanering och andra metoder mot ekobrott SOU 1997:111 (skrivelse till ) (skrivelse till Närings- och , AndersSundström och , ) (skrivelse till Kommittén (S 1998:02) om översyn av vissa bestämmelser i alkohollagen ) (skrivelse till ) Sammanställning av förslag 37 Inom området regelreformering har delegationen lämnat förslag om dels konkreta förändringar i regler av särskild betydelse för småföretag, dels hur regelreformeringsarbetet och regelgivningen bör organiseras. Utgångspunkten för delegationen har i båda dessa områden varit att regelverket skall vara så enkelt som möjligt och hållbart i tiden. Däremot har inte särregleringar för småföretag eftersträvats – sådana regler är ofta mindre hållbara i tiden, bidrar till att komplicera den samlade regelmassan samt skapar tillväxthämmande trösklar. 5.2.1Förenkling av befintliga regler Förutom de nya förslag till enklare eller bättre regler som lämnas i denna rapport har Småföretagsdelegationen lämnat 26 förenklingsförslag i rapporten och enklare regler (SOU 1997:186). 2.Patentskydd för enklare uppfinningar 3.Datalagstiftningen bör ges en mindre byråkratisk utformning 4.Inför enhetligt beräkningsunderlag för ersättningar i de allmänna försäkringarna 5.Slopa onödigt uppgiftslämnande till 7.Beskattningen av tjänstebilar bör schabloniseras 8.Enklare registrering av företag 9.F-skattsedel skall bli lättare att få 10.Förenklad självdeklaration för egenföretagare 11.Slopa skattetillägg för fel i momsredovisningen 12.Lättnader i företagens uppgiftslämnande till myndighet 13.Storleksgräns för uppgiftslämnande till SCB 14.Fastighetsägare skall ej behöva lämna uppgifter till lägenhetsregister 16.Slopa avgifter och byråkrati kring den obligatoriska ventilationskontrollen 17.Slopa lagen om obligatorisk platsanmälan 18.Punktlighetsmål i myndighetsutövning prövas inom ett tiotal myndigheter 19.Prövning av kompetens att driva affärsverksamhet genom att Rådet för konkurrens på lika villkor prövar hur 38 Sammanställning av förslag praxis fungerar samt tar ställning till om juridiska personers rätt att klaga över kommunala beslut kan utvidgas 20.Avreglera förordnandet av ordningsvakter 21.Slopa behovsprövning för tandläkare 22.Fritt val i barn- och ungdomstandvården 23.Konkurrensneutralt boende för funktionshindrade 26.Marknadsanpassa regelsystemet för tolkning Småföretagsdelegationen har i rapporten för fram- tiden (SOU 1998:78) lämnat förslag t ill hur den framtida regel- reformeringsprocessen bör utformas i . Detta förslag redovisas nedan i sammanfattning. Regelförenklingsarbetet måste för att få effekt ha politiskt stöd från allra högsta nivå. Småföretagsdelegationen föreslår därför att statsministern skall ha ett tydligt politiskt ansvar för regelreformeringsarbetet. På tjänstemannanivå inrättas ett särskilt sekretariat för regel- reformeringsfrågor – regelreformeringsenheten. Regelreformerings- enheten bör ingå i Närings- och . Detta förutsätter emellertid att Närings- och ges de reella möjlig- heterna att utvecklas till och tar på sig uppgiften att mer strategiskt driva tillväxt- och näringslivsfrågor på ett långsiktigt hållbart sätt. Härvid krävs att Närings- och mer övergripande kan arbeta med svenskt näringslivs frågor gentemot EU, andra departement och inom ramen för den regionaliserade tillväxtpolitiken. Detta kan beskrivas så att Närings- och får samma roll för tillväxt och företagande som har i statsfinansiella frågor. Blir så inte fallet bör regelreformeringsenheten i stället organisatoriskt placeras i Statsrådsberedningen. Regelreformeringsenheten skall ledas av en särskild statssekreterare och har till uppgift att leda och följa regelreformeringsarbetet i departement, Sammanställning av förslag 39 verk och kommuner. Enheten leder arbetet med PKA14-analyser och följer även hur de genomförs. Enheten utarbetar vidare riktlinjer för när PKA-analys skall genomföras och utvecklar modeller för sådana analyser. Viktiga uppgifter för regelreformeringsenheten bör vara att: ·stödja departement, verk och kommuner genom att utveckla metoder för regelförenkling och PKA-analyser ·bidra med kompetensutvecklande insatser inom området regel- förenkling och PKA-analyser för ansvariga inom departement, verk och kommuner ·löpande följa arbetet med regelförenkling och PKA-analyser för att kontrollera att åtgärder som skall vidtas också genomförs samt följa kvaliteten i dem ·vara help-desk funktion för de ansvariga som arbetar med regel- förenkling och PKA-analyser i departement, verk och kommuner ·sprida goda exempel på regelförenkling och PKA-analyser i departement, verk och kommuner ·utveckla en best-practice när det gäller genomförande av regel- förenkling och PKA-analyser i departement, verk och kommuner ·avge en årlig rapport om regelförenklingsarbetet, hur det fort- skrider och vilka effekter som uppnås ·följa upp att m yndigheterna i sina verksamhetsberättelser redo- visar sitt regelreformeringsarbete samt fullgör sin skyldighet enligt 7 § verksförordningen att fortlöpande följa upp och pröva den egna verksamheten och konsekvenserna av de författnings- föreskrifter och särskilda beslut som rör verksamheten samt vidtar de åtgärder som behövs ·en gång per mandatperiod genomföra en samlad uppföljning av regelförenklingsarbetet – denna redovisas till i en särskild rapport. Regelreformeringsenheten bör vidare ha till uppgift att om myndig- heterna inte fullgör sina uppgifter inom ramen för regelreformerings- arbetet – om PKA-analyser ej genomförts när de borde genomförts, om PKA-analyser som genomförts är bristfälliga eller visar på högre kost- nader än vad lagstiftaren förutsatt – hänskjuta frågan till regeringens prövning. I sådana fall bör en föreslagen reglering inte träda i kraft innan regeringen medgivit att så sker. Regelreformeringsenheten bör vidare samordna det svenska arbetet med att påverka EU:s regelgivning i de fall det påverkar näringslivets 14 PKA, problem- och konsekvensanalys. Vi uppfattar i fortsättningen PKA som ett begrepp och benämner företeelsen PKA-analys. 40 Sammanställning av förslag Enheten bör även som prioriterad uppgift ha att följa problemet med s.k. gold-plating – att nationella organ vid implementering av EU- regler går längre än vad som de facto krävs. En särskild grupp – Näringslivets Regelråd – med företrädare för före- tag, forskare och organisationer inrättas. Företagarna bör vara i majori- tet. Denna grupp blir ett fristående organ med hög trovärdighet som används som stöd i utvecklandet av regelreformeringsarbetet. Gruppen arbetar som en fristående grupp men samarbetar närmast med regelreformeringsenheten i Närings- och . En viktig uppgift för gruppen är vidare att vara idégivare och inspiratör till det arbete som bedrivs med regelreformeringsfrågor i Närings- och . Gruppen granskar vidare regelreformeringsarbetet i hela statsförvaltningen. Paneler med småföretag för att testa förslag till nya regler och regel- förändringar inrättas. Detta bör ses som ett komplement till de bered- ningsförfaranden och remissförfaranden som traditionellt tilllämpas. Fördelen med panelsystemet är främst att det ger konkreta och direkta indikationer på hur den praktiska tillämpningen fungerar i småföretag (problem, tidsåtgång etc.) medan ett remissförfarande lättare fångar upp mer övergripande och principiella frågeställningar. Det operativa ansvaret för hantering av dessa paneler bör ligga på regelreformeringsenheten i Närings- och . Pane- ler som består av företag inom en viss sektor kan dock tänkas opereras av respektive myndighet. I båda fallen förutsätts dels att panelerna som i första hand består av småföretag kan kompletteras med stora företag, dels en nära samverkan med näringslivets organisationer när det gäller urval av företag till panelerna. Det måste vidare betonas att frågan om när paneler skall användas är strategisk. införs eller ändras ca 4 000 föreskrifter som berör företag. Endast i en mindre andel av dessa är det lämpligt och möjligt att använda paneler. Inom varje departement utses en statssekreterare till ansvarig för regelreformeringsarbetet. Här avses inte inrättandet av en särskild befatt- ning som statssekreterare – vad som erfordras är att en redan befintlig statssekreterare har ett särskilt uttalat ansvar för PKA-frågor inom Sammanställning av förslag 41 Varje departement har ansvaret för att PKA-analyser genomförs när så skall ske och sättet på vilket de genomförs. Respektive verk har ansvaret för sina regelreformeringsfrågor och PKA- analyser. Generaldirektören skall utse en befattningshavare, t.ex. chefs- juristen (motsvarande), som särskilt ansvarig för verkets arbete med dessa frågor. Frågor kring regelgivning har även en stor betydelse för beslutsfattande. Framför allt bör det betonas att brister i beredningen av förslag (att PKA-analyser ej genomförts när så skulle ha skett och brister i kvaliteten i genomförda PKA-analyser) innebär att beslutsunderlag blir undermåligt. Det är därför naturligt att också riks- dagens revisorers och viktiga roll när det gäller att följa regelgivningssystemet särskilt uppmärksammas. Kvantitativa mål i regelreformeringsarbetet Regeringen bör efter valet före- lägga ett förslag till program för regelreformeringsarbetet. I detta program bör målen för regelreformeringsarbetet under mandat- perioden fastställas. På detta sätt ges regelreformeringspolitiken dels en nödvändig långsiktighet, dels en större tyngd – i alla departement och myndigheter. I regelreformeringsprogrammet bör ett tydligt och kvantifierbart mål för regelförenklingsarbetet anges. Detta kan utformas antingen som krav på att regelvolymen skall minska i viss angiven omfattning eller som ett krav på att företagens administrativa belastning av regelverket skall minska i viss angiven omfattning. Småföretagsdelegationen föreslår att målet för mandatperioden skall vara att företagens administrativa belastning minskar med en tredjedel. Vidare bör i regelreformeringsprogrammet mål anges vad gäller arbetet med den befintliga regelmassan. Småföretagsdelegationen före- slår att målet för arbetet med de befintliga reglerna bör vara att alla gås igenom under den kommande mandatperioden. Ansvaret för genomförande av PKA-analyser vilar på den enhet – depar- tement, kommitté, myndighet – som utformar förslag till en ny regel. På detta sätt behålls helhetsansvaret för systemens utformning och 42 Sammanställning av förslag fackansvariga enheter skall även beräkna och beakta kostnaderna för de regelsystem de förvaltar och de nya regler de vill införa. Redan innan uppdrag ges att utforma en ny regel skall behovet tydligt anges och valet av regel som form för att uppnå ett visst syfte motiveras. PKA-analyser skall genomföras på alla förslag som kan ha ekonomiska effekter för företagen .15 Om en reglering ändå anses som den enda utvägen efter en problemanalys bör tyngdpunkten i konsekvensanalysen ligga på kostnadsberäkningar vad avser kostnaderna för näringslivet. Ett särskilt småföretagstest bör göras för regler som bedöms påverka småföretagen i någon större omfattning. Valet av reglering för att uppnå ett visst syfte bör tydligt anges och motiveras när uppdrag att utforma förslag till nya regler ges. Den särskilda regelreformeringsenheten inom Närings- och handels- departementet har till uppgift att inom – inklusive kommittéväsendet – verka för att regelförenklingsarbetet genomförs och att PKA-analyser genomförs när så skall ske samt att följa systemet för regelgiving vad avser valet av regel som form. I regeringens förslag till , som innehåller förslag om nya regler, skall tydligt anges: ·ställningstagande rörande behovet av offentligt agerande ·valet av reglering som styrform ·resultatet av genomförd PKA-analys, alternativt motivering till att PKA-analys ej genomförts ·om företagspanel har använts – och i så fall resultatet av denna respektive om panel inte använts skälet till att så inte skett. När det gäller uppgiftslämnande finns en skyldighet att samråda med näringslivet. En motsvarande skyldighet bör införas när det gäller införande av nya regler och förändringar av befintliga regler. Det betonas härvid att paneler och system såsom task force inte ersätter utan kompletterar samrådsskyldighet. Tidiga konsultationer med näringslivet kan vara avgörande för ett lyckat regelreformeringsarbete. Konsultationer med näringslivet bör komma in tidigt i processen, redan när man överväger en reglering. Småföretagsdelegationen understryker särskilt behovet av nära kon- sultationer med näringslivet i tidiga skeden av regelgivningsprocessen 15 EU har utfärdat en rekommendation för när PKA-analyser skall göras och hur de skall se ut – Commission Recommendation of C (97) 1161 final on improving and simplifying the business environment for busi- ness start-ups. Enligt denna rekommendation skall sådana analyser genom- föras när det är lämpligt och det skall ske med stöd av en särskild enhet med mandat att samordna åtgärderna. Sammanställning av förslag 43 I hanteringen av regelförenkling och regelreformering bör även den kommunala nivåns regelgivning uppmärksammas. Denna regelgivnings kvalitet, inriktning och omfattning bör följas upp särskilt. Detta kan t.ex. ske i samverkan med – här är en intressant förebild. Regelutformning och myndigheters förhållningssätt I vissa fall är motiven för en regel begränsade i tiden. Det kan naturligtvis också vara så att man överskattat behovet av en reglering eller att regeln inte lett till avsett resultat. Trots detta är det ofta så att en regel kvarstår utan att ifrågasättas. Orsaken till detta kan vara att det krävs ett aktivt beslut för att ifrågasätta och upphäva en regel. En regel som införts har också ofta till sig knutit intressenter, myndigheter som förvaltar regeln, intressegrupper inom området etc. Intressen som tar skada av en regel är däremot i normalfallet mer anonyma och inte lika välstrukturerade. En införd regel tenderar därför att bli kvar till dess de problem den leder till blir förhållandevis stora. En modell som bör prövas är att medvetet arbeta med tidsbegränsade regler – regler där det redan från början anges att de har en begränsad livstid, så att en regel för att fortleva efter sitt slutdatum måste ha stöd av ett nytt aktivt beslut. Införandet av ett sådant instrument som tidsbegränsade regler måste dock ske på ett planerat sätt. Många typer av regler har sin betydelse just genom att de tillhandahåller över tiden stabila förutsättningar, spel- regler. Detta kan t.ex. gälla de grundläggande reglerna inom skatte- området, civilrättsliga regler och grundläggande regler inom arbetsrätten. Beträffande sådana regler är det till skada, för företag, myndigheter och medborgare, om de ändras för ofta.16 Införandet av tidsbegränsade regler bör därför ske genom att regeringen testar denna regelgivningsmodell inom ett antal regelsystem. Det kan då vara naturligt att testa områden där man har en regeltillväxt, där nya regler måste införas relativt snabbt och där det från början kan vara svårt att överblicka reglernas effekter. 16 I menar man att sunsetting är särskilt lämpligt när det gäller regler som tillkommer för att möta oväntade situationer som kräver snabba åtgärder, se t.ex. Thinking About Regulation – A Guide to Good Regulation. 44 Sammanställning av förslag Attityderna till småföretag och förhållningssättet i kontakter med små- företag har mycket stor betydelse. Detta gäller både praktiskt för att lösa frågor smidigt och psykologiskt beträffande hur småföretagen upplever kontakten med myndigheterna och tillämpningen av en regel. Att påverka sådana förhållningssätt är mycket viktigt. Några typer av instrument som bör övervägas är: ·symbolmässiga markeringar, från hög politisk nivå – primärt stats- ministern och näringsministern – som själva i nyckelfrågor föregår med gott exempel i dialog med och lyhördhet inför småföretag ·utpekande av goda exempel bland myndigheterna, t.ex. utnämning av årets mest småföretagsvänliga myndighet · benchmarking mellan myndigheter för att på bästa sätt uppnå vissa servicemål (t.ex. korta handläggningstider) och bemötandemål (mäta hur småföretag upplever kontakten).