sou · GMB3125 · 1999-01-01 00:00:00 — I är personalsituationen på gränsen till att bli demoraliserande. Även på andra håll finns för litet av undervisande personal, vilket gör att delar av publikarbetet blir lidande – ledningen bör belastas mindre av detta. Personalens vetenskapliga arbete bör uppmuntras genom särskilda stipendiemöjligheter. Kontakterna med omvärlden varierar men är genomgående goda på den internationella nivån. Arbetet mot invandrargrupperna imponerar men kan utvecklas ytterligare, även om det är ett problem att flera av de största invandrarkulturerna inte är representerade i samlingarna. Detta ökar i sin tur behovet av utställningssamarbete med dessa länder. En policy behöver utarbetas vad avser kontakterna med universiteten och då inte minst , som markerat ett särskilt intresse. Den samlade bedömningen är att de problem som finns till stor del orsakas av brist på personal och resurser i allmänhet. I särskilt hög grad gäller detta . Vidare redovisar man tre något varierade upp- fattningar om grundbeslut – alltifrån att det nya museet enbart borde ha omfattat de två museerna till att samman- läggningen kan ses som en professionell utmaning värd att pröva. Oav- sett detta menar man att ett genomförande bör ske gradvis. Fortsatt och tät information till personalen betraktas som grundläggande. Program för arkitekttävling om ett Världs- kulturmuseum i () inbjuder på uppdrag av regeringen till en allmän internationell arkitekttävling om en ny museibyggnad i inom ramen för det nya . Inbjudan sker i samråd med för etablering av ett samt med . Tävlingen sker i två etapper, där första steget är en idétävling om museets huvudsakliga disposition och dess inplacering på tomten vid . Andra steget är en projekttävling, där författarna till de för- slag från steg 1 som bedömts vara mest utvecklingsbara inbjuds att ytterligare bearbeta sina skisser med ett kompletterat program. Regeringen har i budgetpropositionen för och i proposition 1997/98:117, Framtidsformer – handlingsprogram för arkitektur, form- givning och design, aviserat att en internationell arkitekttävling skall genomföras för projektet. Till tävlingens första steg har även särskilt inbjudits 5 internationellt erkända museiarkitekter. Avsikten är att vinnande förslag från steg 2 skall ligga till grund för fortsatt projektering, med SFV som beställare, samt för slutlig bearbet- ning av kommunens detaljplanarbete. De samlade erfarenheterna från steg 1 kommer att ingå som underlag för en revidering och komplettering av lokalprogram och tekniskt program före steg 2. Tävlingsområdet är beläget mellan och , söder om den tomt som anvisats för , nytt i (KVC). Syftet med placeringen av de båda nya institutionerna vid har varit att skapa förutsätt- ningar för en mycket god samverkan dem emellan samt med (). 3 Bakgrund till tävlingen 3.2Världskulturmuseet – det nya museet i på vid mynning är landets nästs största stad och viktigaste hamn. Stadsbilden är starkt bestämd av topografin, ett skärgårdslandskap där kuperat urberg skjuter upp mellan dalgångar med lermark. Klimatet är efter svenska förhållanden milt men kan vara påfrestande för byggnader p.g.a. luftens saltinnehåll och starka västliga vindar. är centrum i det nya storlänet för västra , som bil- dades 1998. I regionen finns inom en timmas reseavstånd till centrum ca 1 miljon invånare och inom 3 timmars reseavstånd 2,3 miljoner invånare, varav drygt 200 000 barn i åldrarna 7- . Regionen har ca 1,5 miljoner gästnätter på hotell för besökande turister. Bland de permanenta turistmålen finns , största turistatttraktion med 3 miljoner besökare . I genomförs flera stora sport- och kulturevenemang, bl.a. på , inomhusarenan och , alla belägna utefter det s.k. längs . museer, som är spridda över staden, hade 1996 663 000 besökare, varav 16 000 till . Tävlingsområdet ligger vid söder om , som är en viktig knutpunkt i , en orienteringspunkt i stads- landsskapet och en punkt mot vilken bil- och kollektivtrafik är riktad. ligger i sydöstra hörnet av vad som vanligen kallas centrala . Avståndet fågelvägen till , City och Ullevi är ca en kilometer. är en entrépunkt till och till det stora evenemangs- och mässområdet som ingår i . Rollen som entré förstärks ytterligare genom etableringen av Världskultur- museet och . Väster om , ovanför backen och den terrasserade parken, ligger humanistiska fakultet, universitetsbiblioteket och (Artisten). Den nya byggnad som planeras för KVC norr om tävlingsområdet är föremål för en nu pågående inbjuden arkitekttävling. Resultatet beräknas föreligga och kommer att då skyndsamt delges även de tävlande i museitävlingen. För de båda projekten anordnas en gemensam entréyta/entrétorg. En tillfart för transporter etc. till skall anordnas via täv- lingsområdet. Andra lösningar som uppfyller samma krav på tillgäng- lighet och säkerhet får föreslås. Tävlingsområdet gränsar till . Huvuddelen av nöjesparkens attraktioner ligger avskilda från tävlingsområdet genom berget, dock står Lisebergstornet i omedelbar anslutning till tävlingsområdet. Tornet är och syns vida omkring. Korsvägen kommer att ha direkt förbindelse med tornet och samutnyttja den filmsal och den enkla servering som finns i dess bottenvåning. Nöjesparken är inhägnad med ett högt staket, som inom tävlings- området kan ersättas av annan avstängning i områdets gräns mot Lise- berg. Det är ett önskemål att museet får möjlighet till direktkontakt med Lisebergsområdet, dels för att underlätta för publik att röra sig mellan attraktionerna, dels för att museet skall kunna använda sig av grön- området för utomhusaktiviteter. Det förutsätts att biljettfrågan kan lösas gemensamt. Stadsbilden vid är mycket splittrad men troligen ändå en för alla göteborgare välkänd och tydlig del av staden. , Mässan och fångar snabbt blicken. Lisebergstornet dominerar alla synfält, flera breda gator går in och ut ur platsen. Kors- vägen upplevs trots detta som ett rum. Framför allt när man kommer söderifrån längs upplever man tydligt att man kommer in i Korsvägsrummet. Placering och gestaltning av på- verkar denna entréupplevelse och är således en viktig del av tävlings- uppgiften. Från söderut, längs , är de två gatusidorna varandras absoluta motpoler: längs den västra sidan sex våningar höga mörka tegelhus och längs den östra sidan villaliknande byggnader bland träd och grönska med gröna berg i bakgrunden. Denna gröna gatusida är ett positivt inslag i gatubilden, som bör beaktas. Ur stadsbildssynpunkt är det således av stort värde om den nya byggnaden kan infogas i miljön så att den gröna karaktären kan behållas i rimlig omfattning. En trädplantering skall finnas mot gatan längs hela tävlingsområdet och de uppvuxna träden bevaras i största möjliga utsträckning. Befintliga byggnader inom tävlingsområdet kommer att rivas och utgör inget hinder för tävlingen. Den s.k. Biskopsvillan, 50, norr om tävlingsområdet (inom den planerade tomten för KVC) kommer att flyttas till annan plats. Ett tänkt läge är tomten söder om tävlingsområdet. Det står dock de tävlande fritt att föreslå en place- ring inom tävlingsområdet, om man bedömer att byggnaden med fördel kan ingå i museianläggningen och brukas för museets eller den centrala myndighetens funktioner. Ur trafiksynpunkt är en viktig plats. Av tradition är bil- trafiken från östra och från väg 40 riktad mot , platsen passeras av ca 50 000 bilar. I sin översiktsplanering strävar kommunen efter att biltrafiken på skall minska genom att lokal genomfartstrafik leds via väg E6, som går och även har en avfart mot . Ett 20-tal buss- och spårvägslinjer sammanstrålar vid , hållplatsen har ca 14 000 av- och påstigande . Som ett led i den förestående satsningen på spårvägssystemet, det s.k. KRINGEN- projektet, kommer hela trafikplatsen att byggas om. Hållplatsen utvid- gas och får ett tredje hållplatsläge, och blir ännu viktigare som knutpunkt. Nya spårvägslänkar byggs dels i , dels i bergtunnel till huvudentré vid via en tunnel från under , söder om tävlings- området. Vid ombyggnaden av kommer särskild vikt att läggas vid säkerheten för gående och cyklister. Mot gatan skall längs hela täv- lingsområdet finnas gång- och cykelbana. En bil- och bussangöring, som betjänar alla anläggningarna runt , kommer att anordnas i hörnet mot . Parkeringsmöjligheterna i området är allmänt goda. Inom en radie finns ca 4 200 besöksplatser i parkeringsanläggningar. gör bedömningen att och inte motiverar någon utbyggnad av nya parkerings- anläggningar för publik. Inom tävlingsområdet ordnas endast parkering för verksamhetens egna behov: för museet beräknas ca 15 platser, varav ca 5 platser för besökare, främst handikappade. I enlighet med regeringens förslag i prop. 1997/98:150 är den totala ramen för investeringskostnaden . Detta motsvarar enligt bedömning en styrkostnadsram för byggpro- duktionen (inkl. grundläggning och installationer) på ca 115 000 000 exkl. mervärdesskatt. Första steget i tävlingen gäller museets huvudsakliga disposition och gestaltning samt inplacering på tomten, dvs. anpassning till stadsplan, stadsbild, terräng och angränsande grönområde. Uppgiften för hela tävlingen är att gestalta ett museum som lever upp till högt ställda krav på skönhet, beständighet och funktion. Byggnaden skall inrymma och själv kunna bli en del av vårt nationella kulturarv, men inte som ett monument utan som en välkomnande och lockande, ständigt levande mötesplats. Verksamhet och arbetsformer inom museet skall kunna variera som en följd av teknikens utveckling, skiftande värderingar i samhället osv., varvid lokalerna skall medföra så få låsningar som möj- ligt och underlätta förändringar, som besökarnas legitima behov av kontinuitet och igenkännande tillgodoses. Ändamålsenlig storlek för museet har bedömts vara ca 9 000 kvm lokalarea, motsvarande ca 11 000 kvm bruttoarea, en area som också legat till grund för den angivna kostnadsramen. Nedanstående areaupp- gifter skall ses som en preliminär fördelning av denna area, till ledning för de tävlande i steg 1. Lokalprogrammet kommer att preciseras till steg 2 och revideras med hänsyn till vunna erfarenheter från steg 1 och tävlingen om KVC samt eventuellt lokaltillskott för . En möjlighet skall redovisas att på tomten rymma ett framtida lokaltillskott på 5 000- 10 000 kvm bruttoarea. Det gäller en eventuell utökning av mörka och ljusa lokaler för museet (utställningar, magasin, verkstäder m.m.), men i arean ingår även eventuellt lokaltillskott för , som kan gälla t.ex. utökning av hörsal med biutrymmen, tillkommande seminarierum, studieplatser i anslutning till bibliotek och arbetsplatser i form av redaktioner samt pausrum m.m. för studenter och personal. Mötesrummet, , restaurang, butik, hörsal med biutrymmen, publik verksamhet och bibliotek/infotek skall kunna hållas öppna var för sig (inkl. entré, kapprum, publika wc etc.) oberoende av utställningarna. 5.1.1Publik service, entréfunktioner (ca 250 kvm) Huvudentré med vindfång, eventuell separat gruppentré, reception/kassa (med interna arbetsplatser och personalutrymmen), kapprum, ryggsäcksförvaring, publiktoaletter, skötplatser, sjukrum, rullstols- och barnvagnsparkering m.m. dimensioneras för 500- 1 000 personer närvarande i museet. 5.1.2Restaurang (ca 250 kvm inkl. biutrymmen) Restaurangen skall vara utrustad både för caféservering och för full- ständig matlagning inom olika kulturers kök. Ca 100 platser i servering med möjlighet att utvidga mot mötesrum m.m. 5.1.3Butik (ca 100 kvm inkl. biutrymmen) Placeras intill entré och reception men bör kunna stängas av från entrén. Kontorsarbetsplats och personalrum samordnas med reception och/eller restaurang. 5.1.4Mötesrum, publika verkstäder m.m. (ca 800 kvm) I direkt anslutning till entrén, men möjligt att avskärma visuellt och i viss mån akustiskt, förläggs ett mötesrum – . Detta är avsett för introduktioner, samling och matsäcksätning men även för spe- cialarrangemang för upp till 350 personer (föredrag, diskussioner, fester, musik och dansuppträdanden) samt för tillfälliga utställningar (med relativt låga krav på säkerhet). Kanalisation för el, data, larm (för anslutning av ev. montrar, skärmar osv.). Akustisk dämpning – stor omsorg måste ägnas akustiken, som skall kunna varieras för musik resp. tal med resp. utan ljudanläggning. Gärna möjlighet att öppna mot uteplats. Ev. öppen spis, plats för stora världskartan och eventuellt storbildskärmar för uppkoppling mot andra delar av världen. Hörsal/filmsal skall ha min. 100 platser och enkel scen, gärna möj- lighet att utöka rummet genom att öppna mot mötesrummet. Biutrymmen till mötesrum och härsal är apparatrum/kontrollrum för AV-utrustning, video, inspelning och sändning av radio och TV, loger/omklädningsrum, seminarierum, grupprum och förråd. Publikens verkstad, 1- 2 rum för våta aktiviteter för barn och vuxna i anslutning till utställningarna, skall även kunna användas som biutrymme till mötesrummet. 5.1.5Bibliotek, arkiv, infotek (ca 450 kvm) dimensioneras för en boksamling på ca 1 200 hm, varav ca hälften kan förläggas till bokmagasin med tätpackningshyllor. Arkiv uppfyllande normala arkivkrav skall finnas för pappershand- lingar och därtill särskilt klimatiserade bild- och negativarkiv samt arkiv för nya media. Övriga utrymmen är tidskriftsrum, dataterminaler och läsplatser för besökande, forskarsal, redaktion med arbetsplatser för doktorander och forskare, grupprum, projektarbetsrum, föreningsrum, expedition och arbetsrum, närförråd och kopiering. 5.1.6Utställningslokaler (ca 3 500 kvm inkl. studiemagasin) I synnerhet dessa lokaler skall uppfylla mycket högt ställda krav på flexibilitet. De skall erbjuda ett klimat- och säkerhetsskal samt teknik- försörjning för scenografiska utställningar av varierande storlek och tid, men också möjliggöra byggande av mer permenta rum i rummet för de delar av samlingarna som räknas till skatterna. Tak, väggar och golv skall enkelt medge infästning av utställningsarrangemang. kanalisation med god kapacitet skall finnas för luft, el, data, larm, belysning och sprinkler (som skall kunna anpassas till utställningarna). I anslutning till mötesrummet och med mycket goda inlastningsmöjligheter skall finnas ett rum () på min. 1 000 kvm, fri rumshöjd min. , avsett för tillfälliga utställningar med mycket höga krav på säkerhet och rumsklimat. Rummet skall också kunna användas som samlingsrum för upp till ca 800 personer. Av övriga utställningsrum skall en del kunna nyttjas till skattkammare och vissa delar till studiemagasin, dvs. tätare exponering av föremål i låsbara rum med i princip arkivstandard, men öppna för publik. Övriga utrymmen indelas i brandceller på ca 500 kvm; vart och ett skall ur utrymningssynpunkt räknas som samlingssal för > 150 personer. Dessa utrymmen är avsedda för mer snabbt växlande utställningar med integrerade aktiviteter för barn och vuxna. I varje rum skall ombyggnad av utställningar kunna ske utan stora störningar i övriga utställningar. Fri rumshöjd min. , öppningar i transportvägar min. Utställningsrummen kompletteras med fasta servicepunkter för mediaförsörjning, förråd, utställningsteknik, lokalvård etc. 5.1.7Magasin (ca 1 300 kvm) Klimatiserade rum för olika materialkategorier, i princip med arkiv- standard, avsedda för långtidsförvaring i tätpackning av museiföremål. Nära inlastning, uppackning, registrering och konservering. I anslutning skall också finnas utrymme för visningsplats och arbetsplatser för gästforskare. 5.1.8 Föremålshantering, verkstäder m.m. (ca 750 kvm, fri rumshöjd ) Museet kommer att arbeta mycket med in- och utlåning av föremål och hela utställningar. För detta krävs en rymlig, säker inlastning med truckplats, plats för packning och emballage, registrering och sanering, samt ett korttidsmagasin med möjlighet till varierat rumsklimat. I anslutning till registrering skall finnas fotoateljé med mörkrum. Konserveringsarbetet förutsätts även i fortsättningen ske till stor del utanför museet. I museet skall dock finnas en mindre ateljé med venti- lerade arbetsplatser för jourarbeten och eventuella demonstrationer för publik. Museet skall arbeta med snabbt växlande aktuella utställningar och experimenterande med utställningsteknik och behöver därför en fullständig verkstad med snickeri, målarrum med sprutbox, metall- och elverkstäder, textateljé och monteringsateljé. krävs, särskilt som museet skall arbeta på ett miljövänligt sätt med återbruk av material m.m. Ateljéer och verkstäder är permanenta arbetsplatser med krav på dagsljus och möjlighet till utblickar. 5.1.9Kontor m.m. (ca 800 kvm) Kontorsarbetsplatser för ca 40 årsarbetande, inkl. gästforskare och till- fälliga arbetsplatser samt arbetsplatser för den centrala myndigheten. Flexibla lösningar eftersträvas avseende fördelning på konventionella kontor, storrum (redaktioner eller ateljéer) kompletterade med tysta rum, mötes- och projektarbetsrum av varierande storlek, vaktmästeri, kopiering och närförråd. 5.1.10 Personalutrymmen, lokalvård (ca 150 kvm) Byggnaden skall erbjuda en god arbetsmiljö och vara personalekono- misk, dvs. lokalernas utformning skall underlätta personalens arbete (inkl. bevakning, lokalvård och fastighetsdrift) och befrämja kontakterna inom personalen och med publiken. Personalutrymmen – mat- och pausrum, rökrum, vilorum med han- dikapptoalett, omklädningsrum med duschar samt personaltoaletter – dimensioneras för ca 60 årsarbetsplatser med varierande könsfördelning. Lokalvård: alla utrymmen skall kunna nås med städvagn och städrum med tappställe finnas på varje nivå. Därtill kommer förråd, soprum (även kylt) och utrymmen för returhantering. Summa programarea ovan ca 8 350 kvm. Viss kommunikationsarea tillkommer. För driftutrymmen, fläktrum, hissar m.m. kan ca 800 kvm antas tillkomma. Teknikutrymmen placeras så att de är bekvämt åtkomliga för driftpersonal med minsta möjliga störningar för verksamheten. Ett nära samband med naturen kännetecknar många av de kulturyttringar museet skall förmedla kunskap om, vilket bör komma till uttryck i anläggningen. Lokalerna skall kompletteras med uteplatser: ·entréplats gemensam med KVC ·gärna uteservering vid restaurang ·yttre/inre gårdar eller takterrasser (ca 2.000 kvm) för aktiviteter i publika verkstäder (odlingar, eld, vatten), utblick från eller del av utställningar, skulpturgård, uteplats vid personalrum o.d. ·museipark för gröna aktiviteter och fasta utställningsföremål, · lastgård, låsbar och försedd med skärmtak, eller del av lastgata (ca 1 200 kvm) med uppställningsplatser för tjänstefordon (paketbil, ca 10 personbilar samt cyklar) och 2- 3 containers. Inlastning till museet skall vid enstaka tillfällen kunna ske med 18-meters lastbil, släp eller semitrailer. De tekniska kraven blir aktuella främst i tävlingens andra steg, men kan också vara av avgörande betydelse för idélösningen. Genom lämpliga byggnadstekniska lösningar (t.ex. material i stomme) skall förutsättningar skapas för långsamma svängningar i rumsklimatet, låg energiförbrukning och god säkerhet, som behovet av komplicerad teknisk utrustning minimeras. Genom en väl utformad och dimensionerad kanalisation skall lokalerna vara anpassade till ny och ytterligare utvecklad teknik för mediaförsörjning, information, utställningseffekter, bevakning m.m. utan att tekniken i sig blir ett dominerande inslag i miljön. Byggnaden skall vara föredömlig med hänsyn till miljö och hushållning med naturresurser, såväl i byggskedet som vid drift och vid eventuell framtida demontering. Material innehållande ämnen som kan skada miljön skall ej föras in, förnyelsebara material förordas före ändliga naturresurser, försiktighetsprincipen skall råda. Metoder, produkter och material skall vara beprövade och driftsäkra, livscykelkostnader skall beaktas. Lokalerna skall i driftskedet underlätta museets miljöarbete, t.ex. återbruk, källsortering av avfall och sparsamhet med vatten och energi. Liksom för KVC:s nybyggnad skall det vara en målsättning för museet att all energi som krävs för byggnadens drift så långt som möjligt fångas och omvandlas inom tomtgränsen. Husets utformning och konstruktion bör anpassas till att minska behovet av producerad energi för såväl kyla som värme. Dagsljus skall prioriteras före elektrisk belysning. Se dock punkt 5.3.6. Befintliga naturvärden skall tas till vara och helst berikas. Människor och natur i hus och på tomt skall i möjligaste mån skyddas från buller och emissioner från trafiken och även från lastgatan. Dagvatten tas om hand lokalt och användningsmöjligheter anvisas. Lokalerna skall vara lätta att bruka och orientera sig i för besökare av alla åldrar och med olika kulturell och social bakgrund. Alla lokaler (med undantag av driftutrymmen) skall uppfylla högt ställda krav på barnsäkerhet och tillgänglighet för handikappade. Därutöver skall sär- skild omsorg läggas på planlösningar och detaljer i de publika lokalerna för att underlätta besök på egen hand för publik i alla åldrar och skapa förutsättningar för rika upplevelser, även för personer med olika sorters fysiska, psykiska och sociala handikapp. Byggnaden skall erbjuda ett bra klimat och varaktigt god luftkvalitet för människor och museiföremål. Temperatur, luftfuktighet och luftrenhet i utställningar, studiemagasin, magasin och arkiv anpassas i möjligaste mån till samlingarna. Klimatkrav kommer att preciseras inför steg 2 av tävlingen. Byggnaden skall erbjuda god säkerhet mot brand enligt brandmyndig- heternas krav. Sprinkler och automatiskt brandlarm installeras i hela byggnaden. I lokaler med museiföremål eller annat värdefullt, fukt- känsligt material skall sprinkler vara av torrörstyp med tvåstegsutlös- ning. För säkerhet mot inbrott och skadegörelse delas lokalerna in i olika säkerhetszoner. Ett särskilt säkerhetsprogram upprättas inför steg 2 av tävlingen. Mötesrummet , restaurang, hörsal med biutrymmen, publik verkstad och bibliotek/infotek skall kunna hållas öppna var för sig (tillsammans med entréhall, kapprum och publiktoaletter) oberoende av utställningarna. In- och utlastning skall kunna ske på en låsbar gård under skärmtak alt. i lastfar. Museet skall erbjuda lokaler för livliga aktiviteter men också för kon- centrerade studier och rofylld eftertanke. Planlösning, rumsutformning, materialval, ljudisolering och ljuddämpning skall medverka till att akustiska störningar mellan olika aktiviteter och besökargrupper mini- meras och att ljudklimatet i enskilda rum får lämplig karaktär. Planlösning, belysning, materialval och färgsättning skall bidra till en behaglig, funktionell och energieffektiv ljusmiljö. Möjligheten att ta tillvara dagsljus skall utnyttjas så långt det är möjligt och lämpligt med hänsyn till samlingarna. I utställningsrum skall det vara möjligt att avskärma dagsljuset (ner till en belysningsstyrka på max. ) men också att skapa vackra utblickar och dagsljuskontakt. UV-strålning skall elimineras i alla rum där museiföremål förvaras eller hanteras. tens fastighetsverk, arkitekt Ordförande för organisationskommittén, Ledamot av organisationskommittén, riks- Stadsbyggnadsdirektör i , arkitekt Representant för Korsvägen Vetenskapscent- , fastighetschef i Göte- , chef för byggprojekt- Museichef, museum-etnografiska, Vice stadsarkitekt i Helsing- fors, f.d. chefredaktör för Arkitekt , utsedd av Arkitekt , utsedd av Juryns sekreterare är arkitekt , . Juryn har rätt att vid behov adjungera sakkunniga till sig. Så snart chefen för den nya myndigheten utsetts kommer hon/han att adjungeras till juryn. Bedömningen av steg 1 beräknas vara avslutad och bedömningen av steg 2 . Resultatet kommer att meddelas pristagarna personligen samt genom TT, riks- och lokaltidningar. Tävlingsjuryns utlåtande kommer att översändas till samtliga täv- lande senast efter det att tävlingens resultat offentliggjorts. Tävlingsförslagen kommer i såväl steg 1 som steg 2 att ställas ut genom arrangörens försorg. Arrangören och äger rätt att publicera förslagen.