sou · GMB36d3 · 1999-01-01 00:00:00 — Risken finns att etikdiskussioner och andra prak- tiskt- filosofiska frågor blir så omfattande och tidsödande att den par- lamentariska utredningen tyvärr kan komma att leva sitt eget liv utan kontakt med den verklighet som vi inom den kommunala sektorn repre- senterar. Utredningen pekar med stor tydlighet på den segregering som råder på arbetsmarknaden. Speciellt vad gäller skillnaderna mellan privat och offentligt arbete samt vad denna segregering innebär för lönebildning och ekonomisk makt i samhället. Utredningen är ett bra komplement till de återkommande statliga levnadsnivåundersökningarna. En dimen- sion som bör studeras i det fortsatta arbetet () är hur den ekono- miska makten påverkas när befolkningsgruppen arbetslösa, undersys- selsatta och "löneanställda" i arbetsmarknadspolitiska åtgärder växer oavsett konjunkturläge. Kanske bör även de samhälleliga ekonomiska transaktionssystemen belysas i sin helhet. En styrka kan då vara att fokusera på dess könsneutralitet. I utred- ningen saknar vi beskrivningar och analyser av hur olika regler på ar- betsmarknaden påverkar möjligheterna att förändra lönebildning och ekonomiska maktrealiteter. &REDRIKA "REMER &¶RBUNDET En parlamentarisk grupp med kontinuerlig funktion anser FBF vara mer önskvärd än ännu en tidsbegränsad utredning. Denna grupp kan t.ex. sammanställa konsekvensanalyser, eller låta utreda de frågor ut- redaren föreslår som framtida forskningsområden, vilka även FBF upp- fattar som angelägna. Utredaren föreslår att forskningen inom verk- samhetsområde bör fortsätta. Utredaren föreslår ett antal ämnen, fa- miljen, arbetsmarknaden, välfärdsstaten och makt, som bör bli föremål för ny eller fördjupad forskning. De 22 instanser som kommenterat denna del av betänkandet är i huvud- sak, positiva till framtida forskning. Många av instanserna lämnar egna förslag kring den framtida forskningens inriktning. 4J¤NSTEM¤NNENS #ENTRALORGANISATION 4#/ TCO delar utredningens uppfattningen att forskningen på jämställd- hetsområdet måste fortsätta. Den viktigaste frågan är vem och vilka som har ansvar för det fortsatta arbetet med att samla och initiera forskning kring kvinnors villkor i arbetslivet samt sprida kunskap om den. TCO anser att regeringen bör pröva att lägga ett sådant ansvar på samma institution som har till uppgift att sprida kunskap om Kvinno- maktutredningens resultat eftersom det finns ett samband mellan de i forskningsrapporterna redovisade resultaten och fortsatt forskning. Utredningen har dragit slutsatsen att med nuvarande arbetsdelning mellan könen kommer ett ökat familjeansvar främst att axlas av kvin- norna. Risken är alltså uppenbar att en ökad belastning på familjerna medför ytterligare hinder på vägen mot jämställdhet. Det är alltså vik- tigt att utredningens fråga om samhället lägger över allt mer omsorgs- ansvar på familjerna också besvaras med forskningens hjälp. TCO vill betona vikten av att ta vara på all den kunskap och erfa- renhet som redan finns om skillnader i kvinnors och mäns, flickors och pojkars situation i samhället. Inget av de föreslagna forskningsområdena är oviktigt utan de behö- ver alla belysas, men TCO anser att följande områden är särskilt ange- lägna att belysa: -utredningen visar att anställningsförmåner av ekonomiskt och ma- teriellt slag ökar inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män, därför behöver vi veta mer om sidoförmånernas omfattning och utbredning -deltidsarbetet som en negativ faktor i jämställdhetsarbetet på ar- betsmarknaden. Frågan om arbetstidsförkortning t. ex. behandlas inte i någon större utsträckning i betänkandet. Utredaren ställer kvinnors ofrivilliga deltid emot mäns eventuella förkortning av arbetstiden och drar slutsatsen att eventuell förkortning av mäns arbetstid inte säkert skulle betyda ökad jämställdhet till kvinnors fördel, varken i familje- eller arbetslivet. TCO vill peka på att under den korta tid som förflutit sedan betän- kandet utkom har redan frågan kommit upp på den politiska dag- ordningen huruvida samhället kan fortsätta att diskriminera kvinnor genom att arbetsgivare utnyttjar de ofrivilligt deltidsarbetande kvinnor- na som arbetskraftsreserv såsom det sker . TCO anser att jämställdheten mellan kvinnor och män kan öka om en förkortad heltidsarbetstid införs för alla, inte bara för män. En korta- re heltidsarbetstid för alla skulle betyda att fler kvinnor kan få rätt till ett heltidsarbete och få heltäckning av de många system där beräk- ningsunderlaget bygger på just ett he ltidsarbete. Samt att många som jobbar inom tunga omsorgsyrken kan orka arbeta heltid. -kvinnors karriärmöjligheter. Utredningen drar något förvånande slutsatser när det gäller kvinnors arbetslivs- och karriärmöjligheter i förhållande till mäns. Det verkar som att utredningen tror att kvinnor- nas ansvar för barn bara finns under en kort begränsad period. På ett ställe i betänkandet beskrivs att efter denna begränsade period då "borde "det värsta" familjeansvaret för kvinnorna vara över ." Eftersom utredningen också visar att skilsmässor ökar och kvinnor i större utsträckning än män har ensamt ansvar för barn ställer vi oss frågan hur en kvinna i skulle ha ett i den åldern avtagande ansvar för barn. Då små barn också blir tonåringar tror vi att familjeansvaret sträcker sig över i en förälders (oftast kvinnans) liv. Tidigare undersökningar är entydiga i insikten om att särskilt kvinnors möjlighet till yrkeskarriär borde få ske senare i livet än vad traditionen erbjuder. betänkande saknar resonemang om kvin- nors möjligheter till "senare" yrkeskarriär än vad som är möjligt under nuvarande förhållanden. Yrkeslivet med möjlighet till en tillfreds- ställande karriär, möjlighet till kompetensutveckling, hög status och hög lön omfattar i stort sett några få, den unge friske mannen helst utan barn. -vilken betydelse har det om chefen är man eller kvinna för kvinnors och mäns löneutveckling, -samt internutbildning, befordran och föräldraledighet. "Internutbildning" bör ersättas med det vidare begreppet kompetensut- veckling. delar utredningens uppfattning att forskningen på jäm- ställdhets- och genusområdet måste fortskrida. Däremot måste valet av framtida forskningsområden diskuteras ytterligare. En stor del av de uppräknade förslagen utgörs av kartläggningar. Forskningen bör istället bl.a. rikta in sig på de faktorer och mekanismer som påverkar jäm- ställdheten och följa dess effekter över längre tidsperioder. Viktigt för genusforskningen och kunskapens utveckling är också att ge stöd för uppbyggnad och underhåll av stabila och långsiktigt livskraftiga forsk- ningsmiljöer vid universitet och högskolor. Utredningen, med totalt drygt 3000 sidor och tretton ingående forsk- ningsvolymer, visar på en glädjande stor bredd på forskningen om kvinnors (och mäns) ställning i ekonomin. Sådan forskning pågår vid de flesta lärosäten i landet och engagerar inte enbart kvinnliga forskare utan också många män. Av utredningens 100 bidrag svarar männen för ungefär en tredjedel. Forskningen om genusaspekter på ekonomi och välfärd, som expanderat starkt , har varit av vä- sentlig betydelse för den kunskapshöjning och kunskapsutveckling som skett i samhället och inom akademin på området. En stor förtjänst med är att den samlat denna kunskap, och också gjort den tillgänglig för en större publik. Även om det här inte finns utrymme att granska och värdera enskilda forskarrapporter och del- betänkanden, är vår uppfattning att alla bidrag är relevanta för det ak- tuella utredningsområdet, att de, så vitt vi kan bedöma, håller god kva- litet och i flera fall tillför ny kunskap. De utgör ett tungt vägande, om än ej helt entydigt eller enkelt un- derlag för utredarens förslag till åtgärder. Trots att de många forskarbi- dragen är en tillgång, kan man fråga sig om utredningen inte tjänat på att bygga på ett mer begränsat antal delstudier, som k unnat fördjupa och underbygga de centrala frågorna. är det i många fall svårt att se klara linjer mellan forskningsun- derlaget och huvudbetänkandet, och i synnerhet föreligger det ett på- tagligt glapp mellan underlaget och de föreslagna åtgärderna. Huvud- betänkandet uppvisar en brist på problematisering och t o m uppgiven- het på viktiga punkter. I delrapporterna finns många belägg för att kvinnor är beroende av ett fungerande socialt välfärdssystem för att kunna delta i och påverka arbets- och samhällsliv. I huvudbetänkandet saknas emellertid en problematisering av det faktum att det decentralisering och avreglering av offentlig verksamhet skapat stora skillnader mellan olika kommuner i fråga om barnomsorg, utbildning, äldreomsorg och annan social verk- samhet, och därmed stora skillnader i kvinnors villkor. Denna utveck- ling tycks närmast tas för given. Inte heller diskuteras de inskränkning- ar i välfärdssamhället som skett och konsekvenserna dessa visar för kvinnorna, dels som konsumenter och dels som yrkesverksamma inom privat och offentlig sektor. Vi saknar också en diskussion av kvinnors och mäns möjligheter till ekonomisk och social överlevnad i olika regi- oner, exempelvis inland, i ett jämställdhetsperspektiv. Detta förslag ska kopplas till kritiken på brist på maktperspektiv och förslaget om ökat stöd till humanistisk och samhällsvetenskaplig forsk- ning. Utredaren granskar ingående den ojämna och könsspecifika ar- betsdelningen och arbetsfördelningen när det gäller hushållsarbete. Det är anmärkningsvärt att man då inte nämner att hushållsarbetet är ett arbete som kräver kunskaper. Kunskaper som inte definieras hamnar lätt utanför definitionen på vad arbete är. Detta är endast ett exempel på definition av kunskap och kunskapsmängd som kan uppmärksam- mas i ett genusperspektiv. Det finns särskild anledning att ta upp beho- vet av kartläggning och forskning som kan beskriva, spegla och slutli- gen analysera hur IT i samhället påverkar kvinnans ställning. föreslår utifrån ovan givna kritik av bakomliggande perspektiv, att maktperspektivet utvecklas, dvs hur maktens struktur är uppbyggd, kulturellt och socialt, och hur detta påverkar könen. Vidare föreslås ett ökat stöd till forskning med genusperspektiv inom så många discipliner som möjligt, dvs där intresse för genusperspektivet finns. En framtida plan bör alltså inbegripa forskning med genusperspektiv utanför de ekonomiskt orienteradelförklarade forskningsområdena, även utanför de klassbaserade analyserna på samhället, som varit för- härskande i framför allt slutbetänkandet i . Dessutom föreslås att särskilda medel för forskning och utbildning med genusperspektiv även i fortsättningen kommer att ställas till förfogan- de. För framtida forskning krävs också förståelse för betydelsen av att identifiera en filosofisk bas för begreppsklargörande, som inbegriper en analys av begreppet jämställdhet som att dela lika, ha delat ansvar och auktoritet. starka forskningsanknytning gör att syn- punkter och förslag på åtgärder berör universitet och högskolor på flera sätt. utgår från den grundläggande tanken, att man i samtliga lägen slår vakt om forskningens frihet och mångfald. Universitet och högskolor utgör den naturliga forskningsmiljön där arbete av typ kan utvecklas och produceras. Så blir också fallet, om möjligheten till frihet och mångfald stärks genom politiska beslut, som ger bättre ekonomiska förutsättningar för forskning med genusperspektiv - i dess vidaste bemärkelse. arbetar aktivt för en ökad jämställdhet inom den egna stu- die-, arbets- och forskningsmiljön. För att nå synbara resultat krävs i flera fall ökad medelstilldelning. Frågan om genusperspektiv i undervisningen vid landets grund- skolor och gymnasier är inte tillräckligt genomlyst i utredningen. Det krävs ytterligare forskningsunderlag för att se avskaffandet av skolans timplan som ett sätt att förändra i jämställd riktning. Det är däremot redan nu klart att genusperspektiv på utbildning kräver vidareutbild- ning av lärare och särskild satsning på genusforskning och/eller genus- perspektiv inom samtliga vetenskapsområden. En sådan satsning bör få statsmakternas stöd både ekonomiskt och ideologiskt och ska göras i samarbete med universitet och högskolor. Synen på kunskap och kun- skapsmängd i den svenska skolan har avgörande betydelse för utveck- lingen mot ett jämställt samhälle och större ekonomisk makt och ansvar för kvinnor. Kunskaper inom exempelvis hushållsarbete och omvård- nad bör uppvärderas och göras synliga i kursplaner och andra styr- dokument för grund- och gymnasieskolan. Begreppet "social kompetens" som ofta används för att förklara arbetsmarknadens krav på arbetssökande, utgör en annan form av kun- skap och erfarenhet som bör uppvärderas ytterligare i skolan. "Social kompetens" är relaterat till exempelvis omsorg och vård, som traditio- nellt betraktats som en kvinnlig kompetens och kunskap. Det är i sko- lan som stor del av individuella och kollektiva genus i kulturen tar form. Forskning om detta, som kan vara pedagogisk eller av annat slag, är av stor vikt för att vi ska förstå hur genus skapas och upprätthålls, bl. a. inom skolans undervisning. Det är angeläget att undersöka de möj- ligheter man har att ifrågasätta traditionella könsroller som ett led i ut- vecklandet av nya. Den forskande småbarnförälderns situation måste förbättras, inte bara för barnens och föräldrarnas behov av tid och minskad stress, utan också för att forskningen kring jämställdhet och kvinnomakt behöver det tillskott av erfarenheter som småbarnsföräldrarna besitter och som är särskilt aktuellt för dessa forskare. Trots att de flesta forskare lever i betydligt mer jämställda familjeförhållanden än samhällets övriga be- folkning, finns det risk att flera viktiga frågeställningar vad gäller ge- nusperspektiv och jämställdhet inte aktualiseras. Samhällets intresse att anpassa arbetsliv till familjeliv är fortfarande otillräckligt och detta har också påverkat hur doktorandtjänster ut- formas. Större möjlighet till deltidsarbete efterlyses, liksom extra forskningstid efter föräldraledighet för att sätta sig in i arbetet igen. Förutsättningarna måste förbättras ytterligare genom: friare förlägg- ning av arbetstid, god barnomsorg, positiv syn på de föräldrar som öns- kar och strävar efter att låta föräldraskap och familjeliv påverka forsk- ningsinriktning och perspektiv, framför allt inom humaniora, samhälls- vetenskap och vissa naturvetenskapliga och medicinska områden. Det är av stor betydelse att utredningen med kraft slår fast att vi inte lever i ett jämlikt samhälle och att kvinnor och män inte har samma ekonomiska makt. Tyngdpunkten i utredningen ligger dock på beskriv- ning och inte på analys. är också väl för att producera ny forskning, vilket har resulterat i att utredningen framför allt samlat ihop och uppdaterat tidigare forskning. Inte minst därför bör arbetet få fort- sätta. Utredningen understryker vikten av kvinno-/genusforskning, nå- got som vi livligt instämmer i. Här vill vi påtala vikten av mer medvet- na satsningar på integrering av denna forskning i universitetens olika discipliner. Utredaren föreslår ett antal önskvärda framtida forskningsområden. Dessa återfinns främst inom de ekonomiska och sociala områdena. Vi efterlyser också aspekter som rör humaniora och konstnärlig verksam- het. Våra föreställningar och kulturellt skapade uppfattningar om kön och genus är, menar vi, nog så starka orsaker till att ojämlikheten mel- lan könen bibehålls. För att kunna verka för djupgående förändringar är kunskap nödvändig inom dessa områden. De bidrag som utredningen är baserad på borde kompletteras med mer forskning utifrån humanistiska perspektiv. Vi menar att sådan kunskap skulle kunna bli ett bra hjälpmedel för att nå ett mer jämställt samhälle . Detta är sär- skilt viktigt i det samhälle vi lever i där man alltmer kommit att ifrågasätta den modell för att bedriva politik som framförs i utredning- en, nämligen föreställningen att kunskap skulle kunna användas för att förutse effekterna av planerade politiska och andra beslut. Vi menar att det är en viktig uppgift att problematisera samspelet mellan kunskap och politik. Inför de stora strukturföränd- ringar som pågår i vårt samhälle borde man utifrån ett humanistiskt perspektiv och på ett djupgående sätt diskutera de mer eller mindre implicita förutsättningarna som hela utredningsarbetet vilar på, nämli- gen att det är utifrån lönearbetet som jämställdheten skapas. Ingen dis- kussion förs i utredningen kring hur jämställdheten kommer att påver- kas av de förändringar som är på gång inom arbetslivet. Man utgår från den förhärskande ideologin, där lönearbetet intar den absolut dominerande platsen i definierandet av oss som medborga- re. Det är ett välkänt faktum att kvinnorna i hög grad svarar för det vård- och omsorgsarbete som utförs i samhället. Utan att könsarbets- delningen påtagligt förändrats har, med den offentliga sektorns utb ygg- nad , åtskilligt arbete flyttats från familjen till of- fentliga institutioner. har emellertid betydande ned- skärningar genomförts inom offentligt organiserade verksamheter, så- som älderomsorgen. Frågan är vilka konsekvenser detta får för famil- jernas interna arbetsdelning och inte minst kvinnornas yrkesarbete? Här finns angelägna forskningsuppgifter att ta sig an. Kvinnomakt- utredningen hävdar som framhållits ovan, att politiska beslut alltid bör baseras på konsekvensanalyser. På sätt och vis kan man därmed täcka forskningsbehoven vad gäller välfärdsstatens regler och institutioner. Forskningen bör emellertid också efter att politiska beslut fattats följa vad som händer för män och kvinnor liksom för andra grupper i samhället. Som ett viktigt exempel kan nämnas den stora omläggning som sker inom pensionsområdet. Vilka konsekvenser kan denna omläggning förväntas leda till för både kvinnor och män? Slutligen vill vi framhålla behovet av internationell, jämförande forskning inom de områden som utredningen behandlat. Universitet stödjer utredningens förslag som syftar till fortsatt forsk- ning inom område. .ATIONELLA SEKRETARIATET F¶R GENUSFORSKNING VID '¶TEBORGS UNIVERSITET Nationella sekretariatet för genusforskning vid ställer sig positiva till förslaget att "forskningen inom Kvinnomaktut- redningens verksamhetsområde" bör fortsätta. Tid och resurser bör av- sättas för detta. (ANDELSH¶GSKOLAN I 3TOCKHOLM Vi instämmer i att framtida forskning på områdena arbetsmarknad, or- ganisation och makt utifrån könsteoretisktperspektiv är oerhört viktigt. (¶GSKOLAN I +ARLSTAD Förutom de viktiga forskningsområden som lyfts fram i betänkandet poängterar vi vikten av att studera hur de är relaterade till varandra. Det är vidare viktigt att inte bara se utbildningsväsendet som föremålet för jämställdhetsåtgärder, utan även något man forskar om. uppföljning bör fokusera och synliggöra såväl kvinnor som män som könskategorier. Detta eftersom kön kon- stitueras i en relation och i ett växelspel mellan kvinnor och män. Att ensidigt studera den ena parten i denna relation är inte tillräckligt. Studier kring hur maskuliniteter och femininiteter konstrueras är också önskvärda. Vi efterlyser vidare studier av vad jämställdhet och livskvalitet innebär för olika klasser/ grupper i samhället, och då menar vi utifrån deras egna vardagserfarenheter. När det gäller kartläggningen av jämställda sektorer i samhället, an- ser vi att det även i dessa miljöer är viktigt att inte bara studera vad gynnar jämställdheten, utan också vad som motverkar den. Det handlar inte enbart om att studera vilka maktstrategier som föds i slutna en- könade grupper, utan även om maktstrategier i könsblandade grupper. Vilka mekanismer verkar integrerande och vilka verkar segregerande inom formellt jämställda respektive icke jämställda grupper? Det kan vara missvisande att förstå områden och arbetsplatser där det finns lika stor andel kvinnor och män som jämställda, då segregering och orättvi- sor kan ta sig en rad olika uttryck. Detta leder oss in på frågor kring hur relationen mellan den kvantitativa och den kvalitativa aspekten av jäm- ställdhetspolitiken ser ut samt vilka konsekvenser de får i praktiken. Forskning kring sexualitet, sexuell identitet och den heterosexuella hegemonin är också viktigt för förståelsen av könsmaktförhållandet. Manlig homosocialitet och homofobi samt kvinnlig heterosocialitet, vad har detta för konsekvenser för jämställdhetsprojektet? 3TATISTISKA CENTRALBYR¥N 3#" Utredningen identifierar en rad frågor och områden som behöver bely- sas i framtida forskning. Detta gäller familjen, arbetsmarknaden, väl- färdsstaten och makten. SCB kan erbjuda statistikstöd i denna forsk- ning på olika sätt. Exempel på områden där SCB kan bidra är kartlägg- ning och analys av utveckling av jämställdheten inom familjen, önske- mål om organisation av barnomsorgen, utvecklingen på arbetsmarkna- den ur olika aspekter, arbetsmiljöfrågor, detaljerade analyser av lö- neskillnader mellan könen, jämförelser mellan kvinnors och mäns indi- viduella inkomster, fördelningen av subventioner av offentliga tjänster samt omfattning och innehåll i betalt och obetalt arbete. SCB instäm- mer i utredningens krav på regelbundna tidsanvändningsstudier, t.ex. . Senast SCB genomförde en sådan var 1990/91. I avsak- nad av aktuell statistik används resultat från denna fortfarande i många sammanhang, trots att de nu är föråldrade. I ett betydande antal kon- takter med departement, myndigheter och andra organisationer har be- hovet av aktuell tidsanvändningsstatistik påtalats. Inom det Europeiska statistiksamarbetet pågår ett projekt som syftar till frivillig harmonisering av tidsanvändningsstatistik inom EU. Ett flertal EU länder planerar att genomföra harmoniserade och därmed jämförbara tidsanvändningsstudier . *¤MST¤LLDHETSOMBUDSMANNEN *¤M/ Forskning inom jämställdhetsområdet är mycket viktigt och att använda forskningens resultat för förändringsarbete är än viktigare. JämO till- styrker utredningens förslag om spridning av forskning. Det finns många forskningsområden inom jämställdhetsområdet varav JämO kan nämna några exempel: -Nya befattningsvärderingssystem och löneanalyssystem. -Företagsekonomiska effekter av jämställdhetsplaner och -åtgärder i företag och organisationer. -Jämställdhetsplaner; deras kvalitet och status i företa- get/organisationen. -Trots att företag har jämställdhetsplan med målsättning att rekryte- ra fler kvinnor har många inte lyckats rekrytera kompetenta kvinnor till högre poster. Varför misslyckas man? Ett forskningsområde med bas i den feministiska organisationsteorin. efterfrågar en systematisk genomgång av det mate- rial som insamlats i de 13 olika volymerna i syfte att formulera lång- siktigt intressanta forskningsfrågor. I förslagen till framtida forskning finns ingenting som tyder på att sådant systematiskt arbete förekommit inom utredningens ram. Dessutom finns det ingenting som ga- ranterar att forskning om könsrelationer i arbetsliv, politik och familj får ett ordentligt stöd framöver. En diskussion kring dessa forsknings- finansieringsfrågor hade varit angelägen att få utförd. Vi uppfattar det som en brist att förslagen inte tar hänsyn till att kvinnors socioekono- miska verklighet utöver kön också bestäms av klass och etnisk tillhö- righet eller invandrarstatus. Utredningen räknar upp frågor och områ- den som den anser bör belysas i framtida forskning. bedömer dem var och en som angelägna. Större delen av den forskning som efterlyses är av deskriptiv karaktär, och gäller delvis sammanställ- ningar av redan befintlig kunskap. Med få undantag är det inte ny kun- skap som efterfrågas. Ett av undantagen är den sista frågan under om- rådet makt: Vilken betydelse har ekonomins inb yggda sätt att fungera för maktförhållanden mellan män och kvinnor? Svaret på denna fråga kunde ha förväntats ingå i utredningens uppgifter. Enligt Arbetslivs- institutets bedömning finns inom genus- och jämställdhetsområdet stort behov av förutsättningslös och övergripande forskning.