sou · GMB353 · 1999-01-01 00:00:00 — Kost- naden för genomförandet kan reduceras genom att projektet riktas 68 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG mot en grupp företag. Detta tillsammans med en viss subventio- nering innebär att kostnaden för det enskilda företaget bör kunna ligga på relativt låg nivå. Bland annat har handelskontoret i och Sydsvenska Handelskammaren genomfört dessa s.k. Affärschansprojekt med gott resultat. Staten bör tillhandahålla ytterligare stöd för marknadssatsningar i form av Affärschansprojekt. bör ges i uppgift att tillsammans med den regionala organisationen för exportfrämjande i , och i samråd med berörda närings- livsorganisationer samt handelskammare, genomföra dessa projekt. Kommittén föreslår att möjligheten att teckna så kallade ramavtal eller liknande med undersöks. Kommittén har kunnat konstatera att problemen i samband med projektexport till i första hand ofta synes hänga samman med svårigheter att administrera och finansiera projekten "ett och ett". Både ryska myndigheter och företag möter problem att i varje enskilt projekt hantera mängder av juridiska, finansiella och tek- niska frågor som kompliceras av att rättsväsendet alltjämt är outvecklat och det administrativa kunnandet begränsat. Ett sätt att underlätta hanteringen av dessa problem kan vara att träffa ett ramavtal eller liknande mellan regeringarna i och , eller på annat sätt nå överenskommelse med som bl.a. skulle underlätta erhållande av acceptabla garantier från den ryska sidan. I ett sådant arrangemang kan specificeras vilka produkter, branscher eller industrier som skall ingå vilket under- lättar upprättandet av administrativa rutiner i samband med affär- erna. Angelägna områden där svensk industri har hög kompetens som t.ex. modernisering av sjukvården, renovering av fjärrvärme- och avloppsanläggningar eller upprustning av livsmedelsproduk- tionen, kan därvid öronmärkas. –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 69 Ett sådant ramavtal skulle k unna vara ett värdefullt komplement till den svenska s.k. baltramen. Det har framkommit att många svenska företag skulle välkomna ett sådant arrangemang med den ryska staten. En rad länder har redan ingått överenskommelser med och bl.a. det brittiska avtalet med det ryska finans- ministeriet anses vara mycket ändamålsenligt. Kommittén anser därför att det bör undersökas närmare om ett ramavtal eller liknande arrangemang kan träffas med . Kommittén föreslår att särskilda satsningar görs på yrkesinriktad utbildning i samband med projektexport. I samband med så gott som varje projektinriktad investering i regionen som genomförs med svensk medverkan krävs en utbild- ningsinsats av personalen på plats. En sådan insats är helt avgö- rande för att projektet skall kunna fullföljas och anläggningarna fungera friktionsfritt. Det kan gälla utbildning i både drift och underhåll eller i ekonomiska och administrativa rutiner. Svenskt bistånd har lång tradition på detta område och utbildnings- insatserna har enligt de flesta bedömare en starkt handelsfrämj- ande effekt. Också erfarenheterna från Östersjömiljarden styrker denna slutsats. Kommittén anser att sådant stöd bör kunna ökas. 4.6IT-frågor och förbättrad information till företagen Kommittén förordar att IT-projekt får ökad uppmärksamhet i utvecklingssamarbetet med länderna i . Kommittén anser det mycket viktigt att utvecklingen inom IT- området utnyttjas på ett praktiskt och rationellt sätt för att råda bot 70 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG på den brist på information och kunskap som uppenbarligen finns vad gäller regler och bestämmelser inom handelsområdet. Användning av IT är ett förhållandevis lätt och billigt sätt att förmedla gränsöverskridande information utan restriktioner, för- utom de språkliga barriärerna. Det är därför av stor vikt att så mycket som möjligt av informationen finns på engelska. För en rationell hantering krävs också ytterligare utveckling av elektronisk kommunikation mellan myndigheter och företag i olika administrativa rutiner, t.ex. skatte- och tulluppbörd. Ett annat ex- empel är licenser och tillstånd av olika slag. I denna del kan utnytt- jandet av förenklade förfaranden, inkl. elektroniskt informations- utbyte (), innebära avsevärda förbättringar. Viktigt är dock att all datorisering grundas på stabil lagstiftning och en hög adminis- trativ kompetens. Överhuvudtaget kan olika informationsdatabaser i nätverk ge avsevärt stöd för en positiv utveckling inom alla sektorer i regio- nen. bör i lämpliga internationella sammanhang driva denna fråga. En ökad IT-användning, som säkert är nödvändig, innebär också ett utbildningsbehov vilket måste beaktas framförallt när det gäller möjligheten för myndigheter inom berörda länder att klara framtida krav. För vissa informationsfrågor i anslutning till gränspassering återkommer vi avsnitt 4.8. Kommittén förordar mer samarbete mellan svenska organisationer så att det skapas en samlad svensk informationsplats (webbsida) för med länkar till andra webbplatser och data- baser som innehåller relevant information om bestämmelser, marknadsförhållanden, statistik etc. Tillgången till relevant information får allt större betydelse. Infor- mationen måste vara lätt och snabbt tillgänglig som den måste vara tillförlitlig. Med de regelverk som gäller för handels- –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 71 relationer, beskattning m.m. krävs omfattande kunskaper för att undvika att göra fel. Reglerna förändras också relativt ofta och snabbt. Många av de problem som uppstår i handelskedjan beror på missuppfattningar och okunskap hos aktörerna. Användningen av IT och Internet är även betydelsefull då det gäller att finna affärspartners och kartlägga grundläggande mark- nadsförutsättningar o.dyl. Exempel på databaser för detta ändamål är BCCA:s Basin, estniska (Estonian Chamber of Commerce and Industry), litauiska (), finska (Interdevelopment OY). Basin kommer utbyggt att innehålla detaljerade uppgifter om ca 350 000 företag som söker affärspartners i . Ett annat exempel är den s.k. SME-link för vilken i län svarar. SME-link är en utmärkt plattform från vilken man också kan länka in sig på ett stort antal databaser. Ett starkt behov finns hos företag och myndigheter att få över- blick över vilka departement, myndigheter, verk och organisa- tioner som är involverade i Östersjöhandeln: vilken inriktning de har samt inom vilka sektorer och länder de är aktiva. Denna kun- skap saknas hos flertalet små och medelstora företag vilket gör att de inte vet vart de skall vända sig när de söker hjälp med att utveckla handeln. Företag som vill satsa på en ökad handel inom Östersjö- regionen och söker grundläggande information om villkor och för- utsättningar måste ha tillgång till och behärska Internet. Att söka informationen på annat sätt är alltför tidskrävande och kostsamt. Kommittén bedömer att det finns behov av att skapa en samlad svensk webbplats med en mycket stark handels- och Östersjöprägel. Den ska utgöra en naturlig och lättfunnen ingång till relevant in- formation. Det är oklart var en sådan webbplats skall tillhanda- hållas. Exportråd, handelskamrarna och i är alla organisationer med ambitioner att tillhanda- hålla information om Östersjöhandeln. Även den tidigare nämnda SME-link kan vara en plattform i sammanhanget. Ökat samarbete mellan olika organisationer kan öka slagkraften i informations- hanteringen. 72 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG Det planerade, permanenta sekretariatet i för Öster- sjöstatens Råd () kan också komma att spela en viktig roll som informationsspridare och koordinator i regionen. Detta sekre- tariat kan säkert också bidra till att skapa en utökad informations- plattform för med länkar till andra webbplatser och databaser som innehåller relevant information om bestäm- melser, marknadsförhållanden, statistik etc. Statsrådsberedningens Östersjögrupp har upprättat en hemsida () som kan utgöra ett första steg mot en sådan samlad informationskanal som bygger på länkar till de enskilda medlemsländerna i samt till . 4.6.2Regionalt samarbete om Internet- information Inom ramen för Östersjösamarbetet kan åtgärder vidtas för att förbättra informationsutbudet. Det är inte bara angeläget att svenska myndigheter har fullgod och lättillgänglig information. Motsvarande utbud bör eftersträvas i hela . Flera länder, såsom de baltiska staterna, har utmärkta webbplatser på engelska som ger omfattande marknads- information m.m. Inom ramen för Östersjösamarbetet borde det vara möjligt att fastställa vissa specifikationer för omfattning och utformning av det offentliga informationsutbudet via Internet. Därmed uppmuntras företagare att mer aktivt besöka dylika webb- platser. Det blir dessutom lättare att orientera sig i informations- utbudet. Internettekniken underlättar uppdatering och koppling till andra relevanta informationskällor genom s.k. länkar. Ett framtida kan aktivt bidra till ökat samarbete på detta område. –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 73 Vissa uppgifter pekar på att svenska företag och organisationer deltar i mindre utsträckning i Phare och Tacis-programmen än vad företag från andra länder gör. Från företagens sida sägs att detta bl.a. beror på att det brister i det kunskapsstöd som erfordras från specialister på kontakter med internationella organisationer och program såsom , , Tacis och Phare. Små och medelstora företag i upplever detta som särskilt bekymmersamt. Det är av vikt att svensk expertis med samlad kunskap inom området finns och är tillgänglig för aktivt stöd. Det bör därför övervägas att vidta särskilda åtgärder för att stimulera svenska företags aktivi- teter inom Phare och Tacis-programmen, också som en signal för engagemang att stödja berörda länders anslutning/ närmande till EU. Genom olika utbildnings- och informations- aktiviteter riktade både direkt till företag men också till organisa- tioner såsom handelskammare, , Exportcentrum m.fl. bör kunskapen om EU:s projekt kunna höjas avsevärt. Kommittén har erfarit att inom pågår arbete med att uppdatera och utveckla skriften "Vem gör vad i samarbetet med ". En sådan sammanställning är värde- full och bör därför också kan göras tillgänglig via Internet. Det är angeläget att svenska myndigheter och organisationer som är relevanta för handel med , dels är tillgängliga på Internet dels har sin information också på engelska och för viss specifik information även på andra språk. I första hand bör Generaltull- styrelsen och särskilt uppmärksamma ett sådant behov. (jämför avsnitt 4.8.5) 74 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 5NDERL¤TTANDE AV EXPORT TILL 3VERIGE Inte så sällan är åtgärder som underlättar import ett viktigt instru- ment för att främja exporten. är av tradition ett öppet land med få protektionistiska inslag. Det betyder å andra sidan att importörerna möter en krävande marknad med stor konkurrens från andra länder. För att underlätta för exportörer i Östersjö- regionen är det därför av största vikt att informera om och om den svenska marknadens potential. Mot denna bakgrund föreslår kommittén att via sina ambassader, handels- främjande organisationer etc. informerar näringslivet i länderna runt om den svenska marknaden. Denna aspekt bör även uppmärksammas vid inkommande besök. Kommittén föreslår att den av Sida utgivna uppdateras och görs brett tillgänglig. Detta kan bland annat ske genom att publicera den på Internet som tryckta exemplar skall spridas. Exporters Guide to , som är översatt till ryska, polska, litauiska, lettiska och estniska, bör finnas tillgänglig på exempelvis handelskammare i de aktuella länderna, handelskontor etc. Kommittén föreslår att Sida utarbetar standarder för besöks- program för företag som bedöms kunna exportera till . En viss subventionering av de kostnader som är förknippade med besöket i bör inrymmas i Sidas handelsfrämjande verksamhet. –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 75 4.7Höjd kompetens hos företag och organisationer Kommittén föreslår att ytterligare insatser görs som bidrar till upp- byggnad och förbättring av ryska, estniska, lettiska, litauiska och polska företags och organisationers "administrativa kompetens". Svenska företag som verkat i regionen har samlat värdefulla erfarenheter. Det är av stor vikt att erfarenheterna till- varatas så att företag kan tillgodogöra sig dessa på ett konkurrens- neutralt sätt. Olika former där storföretag stödjer småföretag bör kunna utvecklas ytterligare. Detta gäller särskilt när mindre företag är underleverantörer i större projekt. Företag bör stimuleras att åta sig att hjälpa andra företag som vill inleda handel i . Frågan har också uppmärksammats av utredningen (Ds 1998:12) Stöd till mindre företags marknadssatsningar i , som skissat en tänkbar modell för sådant samarbete. Av stor vikt är att främja utbyte också inom näringslivet, t.ex. i form av trainee-program, mentorskap och ledarskapsutveckling. Överenskommelserna inom ramen för det svensk-ryska samarbetet innehåller sådana program, t.ex. vad avser praktik för företags- ledare. Ökat utbyte mellan näringsliv och förvaltning och omvänt, är viktigt för att främja kunskapsöverföring vilket också ökar förståelsen för varandras förutsättningar och villkor. Det finns flera svenska program, både på nationell och regional basis, för kunskapsöverföring, utbyte och samverkan mellan företag och näringslivsorganisationer inom regionen. Som vi inledningsvis konstaterat är kunskapsöverföring den främsta metoden för att främja handelsutvecklingen. Av mycket stor vikt är att ännu närmare kontakter kan knytas mellan ländernas näringsliv, framför allt vad avser små och medelstora företag. Kommittén bedömer att detta på olika sätt ytterligare bör stimuleras. 76 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG Kommittén anser att erfarenheterna av de utbildningsinsatser som gjorts talar för att ytterligare åtgärder bör sättas in på detta område. Ett effektivt sätt att styra insatserna så att de blir till ömsesidig nytta för de svenska företagen och deras motparter kan vara följande modell. Det svenska företag som konstaterar att kompetensbrist före- ligger på något viktigt område hos dess motpart bör beredas möj- lighet att ta initiativ till att denne får tillgång till expertis som behövs för att t.ex. b ygga upp en inköps- eller försäljnings-organisation, ett modernt redovisningssystem eller någon annan vital funktion. Därigenom skulle också svenskar som friställts i samband med omorganisationer eller nedläggningar kunna beredas tillfälle att utnyttja sin kompetens på sådana områden. Kommittén anser att formerna för detta system kan göras enkla och t.ex. byggas upp runt handelskamrarna i som normalt har god kunskap om vilka lämpliga personer som finns tillgängliga lokalt. De närmare ersättningsvillkoren bör utredas separat. 4.8Åtgärder för att underlätta gränspassering Kommittén föreslår att inom ramen för Östersjösamarbetet tar initiativ till en diskussion om ett gemensamt kvalitets- och uppföljningsprogram för tullmyndigheter. Programmet skall stödja en utveckling mot fastställda krav för hantering av olika ärenden och tullformaliteter. I detta kan ingå tidskrav, etikkrav, integritets- frågor och säkerställande av riktighet i tillämpning och beslut. Tullmyndigheterna skall klara en avancerad balansakt: att skydda sitt land mot illegal införsel och utförsel samt se till att uppbörden av tullar, skatter och avgifter blir rätt. skall man tillse att –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 77 den legala handeln flyter så smidigt som möjligt. Det blir alltmer tydligt att dessa grundfaktorer alltid måste sammanvägas för att tillgodose vad som ibland uppfattas som motstridiga krav. Utgångs- punkten för myndigheternas agerande måste vara att se till att underlätta och hjälpa den legala handeln men försvåra för och stoppa den illegala. Kommittén anser att det skulle kunna skapas program för gemensam kvalitetsutveckling där betydelsen av service särskilt betonas, t.ex. genom olika typer av utbildningsinsatser i sam- verkan mellan näringsliv och myndigheter. Naturligtvis är detta ett mycket långsiktigt arbete som måste introduceras successivt. Vi bedömer ändå att tiden nu är mogen att starta processen gemen- samt med övriga . Det måste också betraktas som en viktig del i det stöd och den samverkan som krävs för att berörda länders tullmyndigheter skall klara de krav som ställs inför ett EU- inträde och de möjligheter som öppnas inom ramen för partner- skapsavtalet (PSA) med . Långsiktigheten och komplexiteten i ett sådant program gör att samlade erfarenheter och samlade lösningar bör sökas. I samman- hanget kan nämnas att t.ex. finska tullen har arbetat med denna typ av program. Goda exempel finns också från amerikanska och brittiska tullen. Programmet bör först introduceras inom tullmyndigheterna. Möjligen kan det senare utvecklas för att också användas för andra myndigheter med handelsrelaterade kontakter, t.ex. skattemyndig- heter. I sammanhanget bör uppmärksammas att diskussioner inom ramen för Östersjösamarbetet med anknytning till förbättrad service och ökade kontakter med näringslivet m.m. redan på- börjats. Det senaste mer formella tillfället var under "Baltic Sea Customs Conference" i . Vid konferensen deltog närmare 60 representanter från samtliga och EU. En särskild arbetsgrupp rörande "Tull- procedurer" lämnade då en rad rekommendationer som rörde förbättringar för gränspassering och service. Nästa konferens, den tredje, inom denna ram skall genomföras i i 1999. 78 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG Det bör från svensk sida tas upp en diskussion inom ramen för Östersjösamarbetet om ett gemensamt kvalitets- och uppföljnings- program för tullmyndigheterna inom . Ett första steg kan vara att bilda ett kvalitetsråd/grupp inom ramen för . Programmet skall syfta till att stödja en utveckling mot fastställda krav för hantering av olika ärenden och tullformaliteter. I detta skall bl.a. ingå tidskrav, etikkrav, integritetsfrågor och säkerställande av riktighet i tillämpning och beslut. Samverkans- frågor mellan myndigheter och mellan myndigheter och näringsliv är också viktiga komponenter. Det bör också undersökas om andra länder utanför det egentliga Östersjösamarbetet är intresserade att medverka. De förslag som följer i avsnitten 4.8.2 till 4.8.4 har alla en anknytning till ett utvidgat kvalitetstänkande och den handels- främjande rollen för tull och andra myndigheter som agerar vid gränspassager. 4.8.2Gemensamt tidsmål för gränspassering Kommittén föreslår att tar initiativ till ett gemensamt mål för gränspassering som skall gälla inom samtliga Östersjöstater . Ett tillfälle att väcka frågan kan vara vid det möte mellan ländernas handelsministrar som planeras . Förslaget kan ses om ett första steg i ett ökat kvalitets- och servicetänkande som kan utvecklas gemensamt inom . Som vi tidigare framfört uppfattas fortfarande gränspassering för kommersiella transporter och tullformaliteter i samband därmed som ett stort problem, särskilt avseende passering över land- gränser. Det tar helt enkelt orimligt vilket medför onödiga kostnader och störningar för företagen. I dagens krav på transport- kedjan är inte enbart snabbhet i sig väsentligt, utan kravet på säkerhet i leveranstidpunkt är också mycket betydelsefullt. Transportåtaganden som "Just in time" eller "Delivery on time" innebär framför allt att en vara skall levereras vid överenskommen –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 79 tidpunkt, inte att det är fråga om "Il-transport". Det är därför också väsentligt att tiden för gränspassering är relativt förutsägbar. Om man på hög politisk nivå i länderna inom kunde enas om att en normal gränspassage fick ta högst t.ex. , skulle det kunna få en positiv effekt på gränspasseringen. Vi föreslår därför att regeringen tar upp denna fråga inom ramen för Östersjösamarbetet. Naturligtvis skulle ett sådant mål inte på något sätt hindra berörda myndigheter från att vidta erforderliga kontrollåtgärder även om dessa tar betydligt . Påpekas bör dock att strävan bör vara att urval för kontrollåtgärder alltid görs med stöd av riskanalys och riskbedömning. Huvuddelen av de gränsöverskridande transporterna sker på ett legalt sätt och med inriktning att fullgöra de formaliteter som krävs. Med gränspassering bör avses tiden för "myndighetsåtgärder" från det att man ankommer till gräns och påbörjar en åtgärd för att införa/utföra varor och/eller transportmedel tills dess att man är "fri" att åka därifrån. Med en sådan definition innefattas hela kedjan även om flera aktörer är inblandade. Det är ur trafikantens synvinkel ointressant om det är tull, passpolis eller annan myndig- het som agerar. Man bör här beakta att olika länder har också olika lösningar på myndighetsansvaret vid gränsen. I första hand bör målet gälla trafik med lastbilar, både vid landgräns och inkom- mande med färja. I ett senare utökat samarbete kan mål diskuteras även för andra typer av trafik och ärenden. Ett sådant mål ger incitament till ländernas myndigheter att söka lösningar och vidta åtgärder med utgångspunkt från ett helhetsperspektiv. Det kan t.ex. vara lösningar som innebär att tullklarering på landgräns sker vid "ett enda stopp", dvs. att ut- klarering och inklarering av varor sker . Förenklade tullförfaranden och procedurer är en annan metod. Att söka sam- arbetslösningar mellan gränsmyndigheterna är också steg som kan tas. Inte minst viktigt är att tillse att informationen om de regler och villkor som gäller är tillgängliga. Det kan även krävas rent trafikmässiga eller andra praktiska arrangemang för att underlätta gränspassager. Enligt vår uppfattning är möjligheten att snabba upp gräns- klareringen inte i första hand beroende på tillgången till resurser 80 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG utan mer fråga om rationell hantering och prioritering. Det är snarare så att det med rationella "klareringslösningar" bör gå att frigöra resurser för erforderliga kontrollåtgärder. För att ge ytterligare incitament för att åtgärder faktiskt vidtas bör målet följas upp återkommande med hjälp av en för alla ge- mensam modell. Uppföljning bör ske med hjälp av en enkät till ett urval av transportörerna. Det kan t.ex. ske genom att ett antal slumpvis utvalda transportörer vid ett antal gränsstationer i respektive land, får fylla i ett enkelt fråge- formulär. Kommittén föreslår ökad samverkan mellan den svenska tullen och tullmyndigheterna i , de baltiska länderna och . Samverkan skall främst syfta till att underlätta gränspassager och förbättra servicen till näringslivet. Samverkan bör successivt överföras till att bli ett naturligt led i en lokal samverkan mellan respektive lands myndigheter. Som tidigare redovisats görs redan många insatser för att stödja förbättringar av ländernas tullmyndigheter. I ett inledande skede bestod insatserna främst i "akutbistånd" framför allt med utrust- ning. Därefter inriktades insatserna mer mot uppbyggnad av organisationerna, utbildning samt samverkan inom brotts- bekämpande verksamhet. Det är nu dags för en bredare samverkan, med starkare inslag av förberedelser inför EU-medlemskap, den handelsfrämjande rollen och kraven på service. En samverkan som alltmer bör få karaktären "utbyte på lika villkor" och allt mindre av bistånds- karaktär. Nära anknytning till de lokala förhållandena är betydelse-fullt. Den svenska tullen bör utveckla samarbetsformer mellan regionala/lokala myndigheter i respektive länder inte bara inom ramen för de tullsamarbetsavtal som finns. Denna samverkan bör inriktas på att utbyta erfarenheter och finna former för –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 81 lösningar som bidrar till att främja handeln mellan länderna. Återigen påpekas – för undanröjande av risken för missförstånd – att de legitima kraven på kontroll och bekämpning av brottslighet inte får prioriteras ner utan balanseras mot kraven på service och snabb hantering. bör få i uppdrag att ta initiativ till en ökad samverkan med denna inriktning. I samråd med representanter för lämpliga intresseorganisationer bör en grundläggande beskrivning för ett sådant arbete tas fram.