sou · GMB3115d2 · 1999-01-01 00:00:00 — En stor del av skillnaden torde förklaras av definitionen på distansarbete. Orsakerna till att allt fler kan och vill distansarbeta i är flera. För det första är arbetslösheten låg, och distansarbete är en förmån som företagen erbjuder för att attra- För det andra har företag försökt minska sina hyreskostnader genom att uppmuntra till distansarbete och skapa NON TERRITORIAL-arbetsplatser. distansarbete som en förmån för den anställde, och det är sällan de negativa aspekterna av distansarbete lyfts fram. Men utlokalisering av arbete till de anställdas hem ger dock troligen inte den anställde mer frihet utan snarare mindre. Övervakningen blir intensivare och de sociala kontakterna glesare. Många drivkrafter för den enskilde arbetstagaren att distansarbeta förs fram i debatten, men mer tid med familj, minskat resande, ökad flexibilitet och ökad produktivitet är de som nämns oftare än andra. Gemensamt för de argument som nämns är att individen strävar efter att få högre livskvalitet och minska den stress som lång resväg till jobbet innebär. Individens längtan efter högre livskvalitet utnyttjas av arbetsgivaren för att attrahera kompetent personal. En stor andel av de tillfrågade i undersökningen som /SVP 50 genomförde 1997 uppger att de är nöjda med sitt liv som distansarbetare. Den främsta orsaken uppges vara ett bättre privatliv. 48Infonetics Research, Inc. är ett konsultbolag inom informationsteknologi som även genomför strategiska marknadsundersökningar. 49LA Times, . 50"1997 American Internet User Survey", /SVP. Debatten kring huruvida distansarbete leder till ökad eller minskad produktivitet är livlig i . Några försöker mäta effekterna, men allt fler hävdar att det industriella sättet att mäta produktivitet helt enkelt inte är applicerbart på dagens kunskaps- arbetare51. De enkäter som gjorts bland distansarbetare och chefer till distansarbetare tyder ändå på att den upplevda produktiviteten i många fall ökar. Ofta anges ökad produktivitet som det allra viktigaste argumentet för distansarbete, både för arbetstagare och arbetsgivare. I många undersökningar 52 framkommer att ökad produktivitet är en av de största för- delarna med distansarbete. För företagen, och i viss mån även myndigheter, är det i mycket stor utsträckning de åtgärder som påverkar resultaträkningen som driver på utvecklingen för distansarbete, t.ex. minskade lokalkostnader och ökad produktivitet. Det uppskattas att det i är lika vanligt att arbetsgivaren hjälper till med kostnaden för hemutrustning som att den anställde själv bekostar den. Några forskare tror att minskade fastighetskostnader är ett övergående fenomen och att det inte kommer att vara en drivande faktor i längden. Kostnaden för en anställd kom- mer i ett längre perspektiv att bli densamma oavsett om han eller hon arbetar hemifrån eller på kontor. Minskade transporttider och transportkostnader Trots den aktuella miljödebatten i har förbättrad miljö inte varit en av de starkare drivkrafterna för företag att erbjuda distansarbete. Det är dessutom inte helt självklart att distansarbete har så stora positiva miljöeffekter. Om distansarbetet inte växer drastiskt kommer miljöeffekten sannolikt att förbli margi- nell. Distansarbete leder även till dynamiska effekter som att den distansarbetande hemma i större utsträckning orkar sätta sig i bilen och åka en längre sträcka , och därmed raderas miljöeffekten ut. Teknikutvecklingen har gjort det enklare att distansarbeta och att införa program för distansarbete. Flera teknikleverantörer, såsom och , säljer programvara som gör det möjligt för användaren att komma i kontakt med sin dator var som helst. 51"The Information Highway: Just Because Doesnt Mean We Know Where ", , , Mars 1996, commons.org/acces/articles/s-pmokht.htm. 52T ex Forcast 98, Computerworld och och for . 53"The Information Highway: Just Because Doesnt Mean We Know Where ", , , Mars 1996, commons.org/acces/articles/s-pmokht.htm. Företagen marknadsför inte i första hand tekniken utan lyfter fram fördelarna med distansarbete. Enligt var telebolagen sena i starten, och det tog förvånansvärt för dessa organisationer att själva införa officiella program för distansarbete. Många uppskattar den ökade flexibilitet som distansarbete innebär. Det står dock klart att distansarbete inte skall ses som en ersättning för barnomsorg. Den anställde som distansarbetar är oftast skyldig att se till att barnen är på daghem eller tillsammans med en annan ansvarstagande vuxen under arbetstiden.54 Slutet av har varit de arbetssökandes marknad i , och genom att erbjuda en flexibel arbetslösning som distansarbete kan arbetsgivaren bättre konkurrera om kompetent personal och behålla den personal man har. Det förefaller också som om distansarbete kan hjälpa människor att gå från en fast anställning till att starta något eget. Förbättrad kundservice och ökad konkurrens Många företag vill kunna erbjuda kunderna service . Telependling är då ett flexibelt och i många fall billigt alternativ. JC har t.ex. ca 350 anställda som distansarbetar55 med att ta emot katalogbeställningar per telefon, i syfte att öka flexibiliteten i bemanningen och förbättra kundservicen. Vid behov kan den anställde, som går med på att jobba , direkt sätta sig vid sin egen telefon och börja jobba utan att först behöva resa någonstans. Attityder och upplevda faror Det allra största hindret för spridning av distansarbete som företagen nämner är attityder. Företag och anställda har inte riktigt accepterat distansarbete. Många anställda uttrycker en rädsla att bli förbigångna vid befordringar och liknande. Rädslan skulle kunna formuleras som om jag inte syns så finns jag inte. Chefer och ledning upplever det som lite skrämmande att inte kunna se sina anställda arbeta på kontoret; de litar inte riktigt på att de anställda jobbar så mycket som de skall. Många anger att avsaknad av sociala kontakter är ett stort hinder för dem att distans- arbeta. Yngre, nyutexaminerade arbetare brukar behöva få arbetsplatserfarenhet innan det fungerar riktigt bra för dem att distansarbeta. Säkerhetsfrågor/konfidentiellt material Frågor kring säkerhet när det gäller material som förvaras i hemmet diskuteras bland företagen i . Likaså uppkommer frågor kring den anställdes säkerhet. 54Rapport on Collective Bargaining. 55Intervju med . Mokhtarian, , . Teknik i förhållande till attityder och organisatoriska hinder I vissa fall har tekniken varit det avgörande hindret för distansarbete, men i andra fall har den gjort distansarbete möjligt. Exempelvis gäller detta vid utlokalisering av 1-800- nummer (motsvarighet till 020-nummer) till de anställdas hem, s.k. DISTRIBUTED CALL CENTERS. Med tekniken är detta en flexibel och för företagets räkning ofta billigare lösning än traditionella telekontor. I är det största hindret inte tekniken, utan attityder från främst arbetsgivare, men även från kollegor. Vidare krävs det, som vid alla organisationsförändringar, stöd från företagsledningen för att genomföra ett formellt distansarbetsprogram för stora delar av personalen. Det är rimligt att anta att företagsledningen i många fall prioriterar andra uppgifter. De fackliga organisationerna har historiskt haft en skeptisk och i vissa fall fientlig inställning till distansarbete. ställer de sig i huvudsak positiva till distansarbete, men ämnar hålla ett öga på ·vem som får möjlighet att distansarbeta ·elektronisk övervakning i hemmet ·tendensen att gå från fast anställning till kontraktsanställning ·fackföreningarnas roll som språkrör för anställda i en föränderlig värld. Fackföreningarna förefaller ha en viktig roll i införandet av distansarbete. I flera instruk- tioner för hur företag bäst inför distansarbete uppmanas företagen att på ett tidigt stadium involvera fackföreningarna. Lagar och politisk debatt Den politiska debatten i kring distansarbete är mycket lågmäld. De politiker som har öppna åsikter är neutrala till positiva i sin inställning. Distansarbete stämmer överens med de flesta politikers favoritämnen – det är familjevänligt, miljövänligt, hög- teknologiskt och ger högre produktivitet. Det finns inga amerikanska lagar, varken federala eller delstatliga, som direkt reglerar distansarbetandets vara eller icke vara, eller på vilket sätt amerikanerna distansarbetar. Distansarbete är alltid en uppgörelse mellan arbetsgivaren och den enskilde arbets- tagaren, och individuella kontrakt skrivs.56 Distansarbetaren skyddas av samma lagar som den som arbetar på sin ordinarie arbetsplats. Distansarbetarens kontor anses vara dennes arbetsplats under den reglerade arbetstid som distansarbetet sker. Om exempelvis en olycka skulle inträffa personen distansarbetar, är det arbetsgivaren som är ansvarig. Exakt vad som räknas som arbetsplats (endast det avsedda kontoret, eller även kök, sovrum, vardagsrum och 56 , , . andra rum?) och arbetstid (8 till 17, eller även eventuellt kvällsarbete?) måste regleras och noggrant definieras i det individuella kontraktet.57 Det finns lagar som indirekt har påverkat i vilken utsträckning och på vilket sätt man distansarbetar i : #!IR !CT #! Lagen #!IR !CT (CAA) tillkom 1990 för att förbättra miljön framför allt i storstäder. Arbetsgivare med fler än 100 anställda tvingades införa olika program för att minska pendlandet för sina anställda. Distansarbete var ett av de rekommenderade sätten att minska biltrafiken. beslutades det att programmet för att minska pendlandet skulle bli frivilligt i stället för som tidigare obligatoriskt. Pressen från federal nivå har alltså minskat, men många delstater har fortfarande kvar kraven på företagen om minskad pendlingstrafik.3 CAA är förmodligen den lag som har haft störst inverkan på utvecklingen och spridningen av distansarbete i , eftersom den ålagt arbetsgivare att införa program för att minska pendling. !MERICANS WITH $ISABILITIES !CT !$! Lagen !MERICANS WITH $ISABILITIES !CT () trädde i kraft och förbjuder diskri- minering på grund av handikapp. Genom att låta handikappade personer distansarbeta underlättar arbetsgivaren ofta den handikappades anställning och förbättrar dennes arbetsvillkor. /CCUPATIONAL 3AFETY AND (EALTH !CT /3( När den anställdes hem blir arbetsplats kan reglerna som gäller hälsa och säkerhet på arbetsplatsen bli oklara. Lagen /CCUPATIONAL 3AFETY AND (EALTH !CT skapades för att så långt det är möjligt skydda alla arbetande personer och försäkra att de har en säker och hälsosam arbetsmiljö. Myndigheten /CCUPATIONAL 3AFETY AND (EALTH !DMINISTRATION (OSHA) säger att en distansarbetares hemarbetsplats skall vara lika säker och hälsosam som arbetsgivarens arbetsplats. Arbetsgivaren är ansvarig för den anställdes säkerhet även de dagar som han eller hon arbetar hemma. På amerikanska företag har arbetsgivaren rätt att inspektera de anställdas skåp och skrivbordslådor samt ta prov på kroppsvätskor för att kontrollera att de inte har alkohol eller andra droger i kroppen. En debatt har uppstått huruvida arbetsgivaren skall ha samma rätt att utföra kontroller då den anställde distansarbetar. Har arbetsgivaren rätt att dyka upp när som helst? avgörs detta i det individuella kontraktet, exempelvis att det får ske högst en gång , och med minst 24 timmars förvarning. 57Rick , , . 58http:///faqs/adaqa.html 59Scott Decker, , . 60Telecommuting and Teleworking: the Legal Implications of the Shift From Workplace to Workspace. Federala initiativ och aktörer Både president och vicepresident har uttalat sig öppet och positivt till distansarbete. Framför allt trycker de på att distansarbete är familjevänligt, eftersom det ökar den tid föräldrar kan tillbringa tillsammans med sina barn i stället för att pendla till och från sina arbetsplatser . Distansarbete skall även leda till ökad produktivitet enligt Clinton och Gore.61 .ATIONAL 4ELECOMMUTING )NITIATIVE, som är en del av 0RESIDENT S -ANAGEMENT #OUNCIL, är ett program som startats på initiativ av president . Det är en plan som skall genomföras med start . Målet är att öka antalet federalt anställda som distansarbetar, både deltid och heltid, från 3 000–4 1996 (vilket motsvarade av de federalt anställda) till 60 000 vid slutet av . #LIMATE #HANGE !CTION 0LAN Den s.k. #LIMATE #HANGE !CTION-planen publicerades . Den ger direktiv till EPA (, motsvarande det svenska ) och (, eller ) att de skall uppmuntra till och arbeta för utökat hembaserat och telecenter-baserat distansarbete. Ungefär 30 storstadsområden runt om i berörs av planen. &EDERAL %MPLOYEE #!IR )NCENTIVES !CT 0 , &EDERAL %MPLOYEE #!IR )NCENTIVES !CT uppmuntrar federala instanser att starta program som minskar användandet av bilar med endast förare (dvs. utan medpassa- gerare). Exempel på åtgärder är rabatter på kommunala färdmedel, cykelställ vid arbetsplatsen, samåkning, alternativa arbetstider och distansarbete. Delstatliga initiativ och program Företag i vissa stater får skattelättnader om de anställda distansarbetar. Exempelvis i får företag avdrag på skatten för varje distansarbetande Kalifornienbo, och avdrag för varje telecenter-plats. Flera delstater har distansarbetesprogram för sin statligt anställda personal, exempelvis , och . $ISTANSARBETE MEST F¶R STORSTADEN En viktig roll för myndigheterna är att skapa ett bättre samhälle och ekonomiskt välstånd. I storstadsområden önskar man exempelvis kontrollera och reducera trafiken, och i glesbygdsområden vill man skapa regional tillväxt. Distansarbete kan följaktligen ses som en möjlighet i både glesbygd och storstad. I diskuteras dock distansarbete som fenomen betydligt oftare för storstäder än för glesbygden. huserar av alla distansarbetare i USA62, återfinns av de distansarbetande i storstäder 63. På nationell och delstatlig nivå har myndigheterna sett telependling som en möjlighet att skapa regional utveckling. Ett exempel på ett sådant projekt är städerna Elisabethtown och Pikewill i där flera televillages har byggts upp. Enligt liknar TELEVILLAGES telecenter, men har ofta inte varit långlivade. tekniken har ofta varit för hög, och initiativtagarna har inte lyckats knyta an till andra viktiga faktorer för att skapa tillväxt. Glesbygdsdelstater i har satsat på att locka till sig telekontor som ett sätt att skapa ekonomisk tillväxt. Enligt , upphovsmannen till uttrycket TELECOMMUTING, är det möjligt för av den arbetande befolkningen i att distansarbeta. Andelen är enligt 64, och han förutser att det kommer att finnas 20 miljoner distansarbetare i USA65. Andra har uppskattat att hälften av alla arbetare skulle kunna distansarbeta. I takt med att allt fler övergår till att bli kunskapsarbetare förväntas denna andel öka till tre fjärdedelar 66. GSA, , anser att det är möjligt att 20 till 30 procent av den arbetande befolkningen kommer att distansarbeta i början av nästa sekel67. Om näringslivet kommer att acceptera distansarbete är helt beroende av hur ekonomiskt gångbara programmen blir. Utvecklingen skulle kunna drivas på om företag som instiftar officiella distansarbetsprogram fick skattelättnader. Attitydproblemen måste också hanteras, och det är viktigt att utbilda företag och deras chefer om distansarbete. Teknikutvecklingen skulle få extra skjuts om det utarbetades standarder och om dessa blev accepterade internationellt. Utvecklingen och införandet av ISDN förväntas för- bättra möjligheterna till distansarbete och göra hemarbetet mer effektivt. Ett nationellt bredbandsnätverk skulle också underlätta distansarbetet . 62http:///. 63http:///telework/surveu5.thml. 64http:///press/0797/970702.bsa.html#facts 65Corbett, 1996. 66Counting the New Workforce, . 67http:///pbs/ow/nti.htm Distansarbete i är fortfarande ganska begränsat, även om arbetsformen som sådan uppmärksammades . Här talar man oftast om hemma- baserat arbete eller flexibelt arbete, där distansarbete eller telependling ingår som en arbetsform. Avtal, policydokument, riktlinjer etc. på myndighetsnivå beskriver ofta Flexible Work Practices eller Home Based Work. är ett av de få länder som har en särskild lagstiftning om hemmabaserat arbete. kom den första regleringen – 1994. Den kan jämföras med ett branschavtal och täcker enbart den offentliga sektorn. (Kallas hädanefter award och beskrivs mer utförligt under Lagstiftning.) I omfattar hemmabaserat arbete ett antal olika kategorier: egna företagare, uppdragstagare, personer som arbetar övertid hemma, distansarbetare, hemarbetare, outworkers m.fl. Outworkers arbetar på kontraktsbasis inom framför allt textil- industrin och oftast i hemmet. De har dåligt betalt och är koncentrerade till vissa områden. Många är invandrare, och de har dåligt skydd i lagstiftningen. Enligt beräk- ningar finns det ca 300 000 outworkers i . har en liberal/national koalitionsregering. Den är konservativ och förespråkar avreglering och privatisering. efter tillträdandet hade regeringen genomfört stora förändringar i arbetsmarknadslagstiftningen, bl.a. följande: ·De fackliga rättigheterna har försämrats. ·Skyddet vid uppsägningar har försämrats. ·Minimilönesystemet har försvunnit. ·Rätten att strejka har minskat. ·Den fackliga rätten att organisera arbetstagare har minskat. Befolkningen i passerade 18-miljonersgränsen. befin- ner sig i arbetskraften, män och kvinnor. Ungefär tre fjärdedelar arbetar heltid och resten deltid. Det är svårt att få en allmängiltig statistik över antalet distansarbetare på grund av att det är svårt att skilja ut distansarbetare från andra grupper som arbetar hemma. Ett annat problem är att många informellt arbetar på distans. Statistik från Australian (), motsvarande Statistiska Central- byrån, visar att 1995 arbetade ca 2,1 miljoner () i hemmet. Räknar man enbart de personer som arbetade merparten av sin arbetstid i hemmet, blir siffran knappt 350 000 (). Detta är en ökning sedan mätningen (vilket är mer än den totala ökningen av antalet sysselsatta på ). I talar man om formella respektive informella distansarbetare, beroende på om det finns ett formellt avtal med arbetsgivaren eller inte. De flesta är informella distansarbetare (kallas i vardagligt tal teleguerillas); det sägs att det går fyra infor- mella distansarbetare på varje formell. är ledande i världen när det gäller att etablera och driva telestugor. gjordes de första experimenten. har starkt bidra- git till den utveckling som pågår. Den första telestugan i etablerades enligt svensk modell . Huvudsponsor var Telestugeprogrammet tillsammans med . finns omkring 130 telestugor eller telecenter som de också kallas. För att skapa arbetstillfällen har flera delstatsregeringar lockat till sig telestugor genom att stödja dem, både med bidrag och annan hjälp, t.ex. med lokalanskaffning. I växer antalet telekontor explosionsartat; det finns över 1 000 telekontor med ca 30 000 anställda. Med en ökning på kommer det att finnas ca 300 000 anställda på telekontor. Ca hälften kommer troligtvis att finnas i New South Wales.70 Här finns en tredjedel av befolkningen, största stad och huvudstaden . kommer tvåa efter när det gäller försäljning, rådgivning, telemarketing och annan service via telefon på telekontor, ofta dygnet runt. Det finns visserligen en lagstiftning om hemmabaserat arbete i , men det är ändå främst enskilda individer som drivit på distansarbetet. Många faktorer har nämnts som drivkrafter för den enskilde arbetstagaren att distansarbeta. De argument som oftast återkommer är mer tid för familjen, ökad flexibilitet i arbetstider och ökad produktivitet. Men distansarbetaren kan också spara pengar på bensin och kläder. 68Med telekontor avses det som i engelskan benämns call center. The Aisa-Pacific Teleworking Report, Vol. 3, No. 2, /. 70Business , 16, 1998. Både arbetsgivare och fackliga representanter har i intervjuer nämnt risken för social isolering och att karriären påverkas negativt. Många arbetstagare är t.ex. rädda för att bli bortglömda om de arbetar merparten av sin arbetstid i hemmet. Arbetstagarorganisationerna, framför allt Community and Public Sector Union (fack- offentliga sektorn), har varit starkt pådrivande när det gäller reglering av distansarbete och har bl.a. medverkat till att ta fram awarden för distansarbete. Behovet av en reglering visade sig när distansarbete blev ett mer vedertaget sätt att arbeta. började man utarbeta ett förslag till en lag om distansarbete. Awarden är mycket detaljerad, eftersom syftet var att säkerställa att de som arbetade på distans skulle ha ett lika bra skydd som anställda på en arbetsplats. Fackförbunden befarade att distansarbetarna annars skulle kunna bli en ny grupp outworkers. Många outworkers är kvinnor, och fackförbunden ville motverka att distansarbete skulle leda till ett utnyttjande av kvinnor. Arbetsgivarnas drivkrafter för distansarbete är vanligtvis ökad produktivitet, minskade lokalkostnader samt att det är lättare att rekrytera personal från ett större geografiskt område. Även avreglering kan vara en drivkraft för distansarbete. En arbetsgivare kan t.ex. utöka arbetstiden utan ersättning och på så sätt åstadkomma en verksamhet som är i gång dygnet runt. Många företag erbjuder sina anställda distansarbete genom policyskrivningar, riktlinjer om flexibelt arbete eller genom individuella arrangemang. Regeringen erbjuder anställda inom den offentliga sektorn att distansarbeta. Att tillfälligt distansarbeta, t.ex. 2–, skall också vara möjligt med avtal. Departe- menten själva har anställda som arbetar på distans. Man ser också att distansarbete kan vara ett sätt att öka möjligheterna för personer med funktionshinder. Arbetsgivarna tycker att arbetsmiljöansvaret enligt awarden är för tungt och därmed ett hinder. Ett annat hinder är kostnader, bl.a. för dator både hemma och på jobbet. I talas det ofta om att distansarbete, liksom övriga flexibla arbetsformer, är ett sätt för arbetstagaren att bättre kunna kombinera ansvaret för arbete och familj och därigenom få en bättre livskvalitet. började regeringen, genom sina riktlinjer, att uppmuntra till flexibilitet i arbetsformer och i arbetslivet. Regeringen har kraftigt minskat bidragen till barnomsorg. Många är därför oroade över att distansarbete kan bli ett alternativ till barnomsorg. Barnomsorg sägs nu vara dyrare 71 , A Resource Document. än den bästa privatskola, vilket har lett till att många kvinnor sett sig tvungna att sluta arbeta. I awarden stadgas att distansarbete inte är ett alternativ till barnomsorg. Trots detta uppgav av familjer med en hemarbetande förälder att detta var ett arrangemang just för att ordna barnomsorg. Attityder och befarade risker med distansarbete , vd för ett teknikföretag, menar att ett av de största hindren för distansarbete är arbetsgivarnas attityder. Många företagsledningar i är dåliga på planering och målstyrning. Alltför ofta verkar det som om cheferna är kontrollerande och auktoritära i stället för stödjande och uppmuntrande, vilket är ett bättre lämpat ledarskap för distansarbete. Många arbetsgivare tycker att de förlorar kontrollen över sina anställda och ser mer arbetstagaren är på kontoret än på arbetsresultatet. () bildades och är en intresse- förening för människor som på ett eller annat sätt är engagerade i distansarbete. APTA har medlemmar från , , och och samarbetar med liknande föreningar i och . De flesta arbetstagare har mobiltelefon och bärbar dator, och lagen gäller ju var man än arbetar. Vidare genomgår många företag organisationsförändringar – mycket outsourcing, entreprenad och små företagsenheter. Försäljning via Internet kommer att öka och likaså etableringen av telekontor. APTA anser därför att distansarbete som begrepp är för begränsat. Det fångar inte in alla flexibla arbetsformer som växer fram. Teknik – förutsättningar och attityder Enligt APTA är tekniken inget hinder för distansarbete. ligger långt fram när det gäller teknik. Det finns en väl utbyggd infrastruktur och bra telekommunikation i landet. Tillgången till mobiltelefon är bland den högsta i världen. 73 tillsam- mans med har världens billigaste uppkoppling till Internet. ISDN introducerades –1984.