sou · GMB31 · 1999-01-01 00:00:00 — Omfattar inte verksamhetsöverlåtelsen samtliga tillgångar hos det säljande företaget, får högst en så stor andel av periodiseringsfonder och ersättningsfonder övertas som motsvarar förhållandet mellan de skattemässiga värdena på de överlåtna tillgångarna och motsvarande värden på samtliga tillgångar i det säljande företaget för verksamhetsöverlåtelsen. Med skattemässigt värde avses värde enligt 10 § lagen (1998:XXX) om uppskov med beskattningen vid överlåtelse av tillgångar i näringsverksamhet till underpris. g Reserveringar för framtida utgifter skall övertas till den del de hänför sig till det som överlåts. g Det köpande företaget får inte överta rätt till avdrag för underskott i förvärvskälla och till avdrag för underskott enligt 2 § 14 mom. lagen (1947:476) om statlig inkomstskatt. gDet som sägs i 13 § beträffande det övertagande företagets rätt att efter fusionen eller fissionen tillämpa räkenskapsenlig avskrivning gäller även det köpande företagets rätt att tillämpa sådan avskrivning efter verksamhetsöverlåtelsen. Hänvisningen till 12 § gäller i stället 27 § första stycket. 4ILLG¥NGAR KNUTNA TILL ETT FAST DRIFTST¤LLE I ETT ANNAT %' LAND g Det som sägs i 21 § beträffande situationen att tillgångar och förpliktelser genom fusion eller fission överförts från ett företag som är hemmahörande i till ett företag som är hemmahörande i en annan stat som är medlem i Europeiska gemenskapen gäller även när tillgångar och förpliktelser överförts genom en verksamhetsöverlåtelse. Denna lag träder i kraft . I fråga om fusioner och fissioner tillämpas lagen på förfaranden som genomförs den dagen eller . I fråga om verksamhetsöverlåtelser tillämpas lagen på över- låtelser den dagen eller . 4Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen (1928:370) DELS att punkt 1 av anvisningarna till 22 §, punkt 13 och 33 av an- visningarna till 23 § samt punkt 1 av anvisningarna till 24 § skall ha följande lydelse, DELS att det i anvisningarna till 22 § skall införas nya punkter, 1 a och 1 b, av följande lydelse. 1.1 Till intäkt av näringsverksamhet hänförs samtliga intäkter i pengar eller varor, som har influtit i verksamheten. Detta innebär, att intäkten skall vara av sådan beskaffenhet, att den normalt är att räkna med och ingår som ett led i verksamheten. Hit räknas inflytande betal- ning för varor, som den skattskyldige handlar med eller tillverkar. Det sagda gäller även då näringsidkaren vid överlåtelse av verksamheten låter befintliga varor ingå i överlåtelsen. Denna överlåtelse utgör då så att säga den sista affärshändelsen i verksamheten. Till intäkt av näringsverksamhet hänförs också vad som inflyter vid avyttring av maskiner och andra för stadigvarande bruk avsedda in- ventarier eller av tillgångar som är likställda med dessa vid beräkning av värdeminskningsavdrag. Även ersättning som i fall som avses i 2 § andra och tredje styckena lagen (1990:663) om ersättningsfonder upp- bärs av en fysisk person eller ett dödsbo utgör intäkt av näringsverk- samhet om den skattskyldige begär det. Till intäkt av näringsverk- Till intäkt av näringsverk- samhet hänförs vidare vinst vid samhet hänförs vidare vinst vid icke yrkesmässig avyttring (rea- icke yrkesmässig avyttring (rea- lisationsvinst) av andel i sådan lisationsvinst) av andel i sådan ekonomisk förening som avses i ekonomisk förening som avses i 2 § 8 mom. lagen (1947:576) om 2 § 8 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt såvida inne- statlig inkomstskatt såvida inne- havet av andelen betingats av havet av andelen betingats av gäller vinst vid icke yrkesmässig handelsbolag hänförs till intäkt avyttring av en medlems fordran av näringsverksamhet också rea- 1 Senaste lydelse 1997:851. på en sådan ekonomisk förening, om medlemskapet betingas av medlemmens näringsverksamhet. I fråga om handelsbolag hänförs till intäkt av näringsverksamhet också realisationsvinst vid avytt- ring av andra tillgångar som av- ses i 27 § 1 mom., av tillgångar som avses i 28 §, 29 § 1 mom., 30 § 1 mom. och 31 § samt av förpliktelser som avses i 3 § 1 mom. nämnda lag. (AR EN TILLG¥NG TAGITS UT UR EN F¶RV¤RVSK¤LLA SKER BESKATTNING SOM OM TILLG¥NGEN I ST¤LLET HADE AVYTTRATS F¶R ETT VEDERLAG MOT SVARANDE MARKNADSV¤RDET UT TAGSBESKATTNING 6AD NU SAGTS G¤LLER DOCK ENDAST OM VEDERLAG ELLER VINST VID EN AVYTTRING SKULLE HA TAGITS UPP SOM INT¤KT AV N¤RINGSVERKSAMHET OCH S¤RSKILDA SK¤L MOT UTTAGSBESKATTNING INTE F¶RELIGGER 5TTAG AV BR¤NSLE FR¥N FASTIGHET SOM ¤R TAXERAD SOM LANTBRUKSENHET F¶R UPPV¤RMNING AV DEN SKATTSKYLDIGES PRIVAT BOSTAD P¥ DENNA BESKATTAS EJ 5TTAG AV ANDRA AKTIER ¤N S¥DANA SOM UTG¶R OMS¤TTNINGSTILLG¥NGAR ENLIGT PUNKT AV ANVISNINGARNA TILL g BESKATTAS INTE HELLER OM AKTIERNA DELATS ELLER SKIFTATS UT ENLIGT g MOM FJ¤RDE STYCKET ELLER g MOM TREDJE STYCKET LAGEN OM STATLIG INKOMSTSKATT 5TTAGSBESKATTNING SKER OCKS¥ VID UTTAG I MER ¤N AV TJ¤NST 6¤RDET AV BILF¶R M¥N BER¤KNAS ENLIGT BEST¤MMEL lisationsvinst vid avyttring av andra tillgångar som avses i 27 § 1 mom., av tillgångar som avses i 28 §, 29 § 1 mom., 30 § 1 mom. och 31 § samt av förpliktelser som avses i 3 § 1 mom. nämnda lag. !VYTTRAR ETT HANDELSBOLAG EN AKTIE ELLER ANNAN ANDEL I ETT SVENSKT AKTIEBOLAG EN SVENSK EKONOMISK F¶RENING ETT SVENSKT HANDELSBOLAG ELLER EN UTL¤NDSK JURIDISK PERSON MED REALISATIONS VINST TILL¤MPAS BEST¤MMELSERNA I g A MOM LAGEN OM STATLIG INKOMSTSKATT SERNA I PUNKTERNA OCH AV AN 5TTAGSBESKATTNING SKALL ¤VEN SKE UNDER F¶RUTS¤TTNING ATT S¤R SKILDA SK¤L MOT DET INTE F¶RE LIGGER OM VERKSAMHETEN I EN F¶R V¤RVSK¤LLA HAR UPPH¶RT OM EN N¤RINGSIDKARE UPP H¶RT ATT VARA SKATTSKYLDIG F¶R IN KOMST AV EN F¶RV¤RVSK¤LLA OM INKOMST AV EN F¶R V¤RVSK¤LLA SKALL UNDANTAS FR¥N BESKATTNING P¥ AVTAL OM UNDVIKANDE AV DUBBEL BESKATTNING ELLER I FR¥GA OM TILLG¥NG SOM HAR F¶RTS ¶VER FR¥N EN DEL AV EN F¶R V¤RVSK¤LLA TILL EN ANNAN DEL OM INKOMST AV DEN SENARE DELEN MEN INTE AV DEN F¶RRA ¤R UNDANTAGEN FR¥N BESKATTNING I 3VERIGE P¥ OM UNDVIKANDE AV DUBBELBESKATTNING ) FALL SOM AVSES I SJ¤TTE STYCKET OCH SKALL UTTAGSBESKATTNING DOCK INTE SKE TILL DEN DEL TILLG¥NGARNA I F¶RV¤RVSK¤LLAN KNUTITS TILL ETT FAST DRIFTST¤LLE I 3VERIGE 5NDANTAS ENDAST EN DEL AV INKOMSTEN FR¥N EN F¶RV¤RVSK¤LLA FR¥N BESKATTNING P¥ OM UNDVIKANDE AV DUBBEL BESKATTNING G¤LLER SJ¤TTE STYCKET TILLG¥NGAR SOM ¤R H¤NF¶RLIGA TILL MOTSVARANDE DEL AV F¶R V¤RVSK¤LLAN A 5TTAG AV EN TILLG¥NG SKALL BEHANDLAS SOM OM TILL G¥NGEN AVYTTRATS MOT EN ERS¤TT NING SOM MOTSVARAR MARKNADS 6AD SOM S¤GS I F¶RSTA STYCKET HAR MOTSVARANDE TILL¤MPNING VID UTTAG AV TJ¤NST OM V¤RDET AV TJ¤NSTEN ¤R MER ¤N 5TTAG I FORM AV ANV¤NDANDE AV BIL SKALL V¤RDERAS ENLIGT BEST¤MMELSERNA I PUNKTERNA OCH AV ANVIS NINGARNA TILL g -ED UTTAG AVSES ATT DEN SKATT SKYLDIGE TILLGODOG¶R SIG EN TILL G¥NG ELLER TJ¤NST FR¥N EN F¶R V¤RVSK¤LLA F¶R EGEN DEL ELLER GENOM ATT F¶RA ¶VER DEN TILL ELLER TILLHANDAH¥LLA DEN I ANNAN F¶R V¤RVSK¤LLA 5TTAG F¶RELIGGER ¤VEN OM DEN SKATTSKYLDIGE ELLER ETT HANDELS BOLAG SOM HAN ¤R DEL¤GARE I ¶VERL¥TER EN TILLG¥NG ELLER TILL HANDAH¥LLER EN TJ¤NST TILL ANNAN UTAN ERS¤TTNING ELLER MOT ER S¤TTNING SOM UNDERSTIGER ATT DETTA ¤R AFF¤RSM¤SSIGT MOTIVERAT ) FALL SOM STYCKET SKALL OM UTTAGSBESKATT NING SKER F¶RV¤RVAREN ANSES HA ANSKAFFAT TILLG¥NGEN ELLER TJ¤NSTEN F¶R EN ERS¤TTNING MOT SVARANDE MARKNADSV¤RDET -ED MARKNADSV¤RDE AVSES DET PRIS SOM DET KAN ANTAS ATT DEN SKATTSKYLDIGE ELLER OM ¶VERL¥TAREN ¤R ETT HANDELSBOLAGDETTA KAN ERH¥LLA OM TILLG¥NGEN ELLER TJ¤NSTEN BJUDS UT P¥ VILLKOR SOM MED H¤NSYN TILL DEN SKATTSKYLDIGES AFF¤RSM¤SSIGA SITUATION FRAMST¥R SOM NATURLIGA 5TTAGSBESKATTNING SKALL INTE VID UTTAG AV BR¤NSLE FR¥N FASTIGHET SOM ¤R TAXERAD SOM LANTBRUKSENHET F¶R UPPV¤RMNING AV DEN SKATTSKYLDIGES PRIVAT BOSTAD P¥ DENNA VID UTTAG AV ANDRA AKTIER ELLER ANDELAR ¤N S¥DANA SOM UT G¶R OMS¤TTNINGSTILLG¥NGAR ENLIGT PUNKT AV ANVISNINGARNA TILL g OM AKTIERNA ELLER ANDELARNA DELATS ELLER SKIFTATS UT ENLIGT gA MOM ELLER g MOM TREDJE STYCKET LAGEN OM STATLIG INKOMSTSKATT ELLER VID UTTAG GENOM ¶VERL¥TELSE AV AKTIE ELLER ANNAN ANDEL OM BEST¤MMELSEN I g A MOM F¶RSTA STYCKET LAGEN OM STATLIG INKOMSTSKATT ¤R TILL¤MPLIG ) LAGEN 888 OM UPP SKOV MED BESKATTNINGEN VID ¶VER L¥TELSE AV TILLG¥NGAR I N¤RINGS VERKSAMHET TILL UNDERPRIS FINNS BEST¤MMELSER OM ATT UTTAGSBE SKATTNING INTE SKALL SKE I VISSA FALL VID UTTAG SOM STYCKET I FORM AV ¶VERL¥TELSE AV EN TILLG¥NG B 5TTAGSBESKATTNING SKALL ¤VEN SKE OM VERKSAMHETEN I EN F¶R V¤RVSK¤LLA HAR UPPH¶RT OM EN N¤RINGSIDKARE HAR UPPH¶RT ATT VARA SKATTSKYLDIG F¶R INKOMST AV EN F¶RV¤RVSK¤LLA OM INKOMST AV EN F¶RV¤RVS K¤LLA SKALL UNDANTAS FR¥N BESKATTNING P¥ AVTAL OM UNDVIKANDE AV DUBBEL BESKATTNING ELLER I FR¥GA OM EN TILLG¥NG SOM HAR F¶RTS ¶VER FR¥N EN DEL AV EN F¶RV¤RVSK¤LLA TILL EN ANNAN DEL OM INKOMST AV DEN SENARE DELEN MEN INTE AV DEN F¶RRA ¤R UNDANTAGEN FR¥N BESKATTNING I 3VERIGE P¥ OM UNDVIKANDE AV DUBBELBESKATT NING ) FALL SOM AVSES I F¶RSTA STYCKET OCH SKALL UTTAGSBE SKATTNING DOCK INTE SKE TILL DEN DEL TILLG¥NGARNA I F¶RV¤RVSK¤LLAN KNUTITS TILL ETT FAST DRIFTST¤LLE I 3VERIGE 5NDANTAS ENDAST EN DEL AV INKOMSTEN FR¥N EN F¶RV¤RVS K¤LLA FR¥N BESKATTNING P¥ OM UNDVIKANDE AV DUBBELBESKATTNING G¤LLER F¶RSTA STYCKET TILLG¥NGAR SOM ¤R H¤N F¶RLIGA TILL MOTSVARANDE DEL AV F¶RV¤RVSK¤LLAN 13.2 Skattskyldig har rätt till avdrag för värdeminskning av sina in- ventarier enligt reglerna i denna anvisningspunkt om räkenskapsenlig avskrivning. Som förutsättning för detta gäller a)att den skattskyldige har haft ordnad bokföring som avslutas med årsbokslut; b)att avdraget motsvarar avskrivningen i räkenskaperna; c)att tillfredsställande utredning föreligger om inventariernas skattemässiga restvärde; d)att inventarierna och avskrivna belopp redovisas på ett sådant sätt i den skattskyldiges räkenskaper och i företedd utredning att trygg- het föreligger att vinster vid avyttring av tillgångarna inte undgår be- skattning; samt e)att – om den skattskyldige inte upprättat årsbokslut för det när- mast föregående räkenskapsåret – det bokförda värdet av inventarierna före avskrivning bestämts med utgångspunkt i inventariernas skatte- mässiga restvärde vid beskattningsårets ingång. inventarier skall anses, då in- inventarier skall anses, då in- ventarierna har förvärvats genom ventarierna har förvärvats genom köp, byte eller därmed jämförligt köp, byte eller därmed jämförligt 2 Senaste lydelse 1992:1343. fång, utgiften för deras an- deras anskaffande och, då in- skaffande, VARVID H¤NSYN SKALL TAS TILL BEST¤MMELSEN I PUNKT A FEMTE STYCKET AV ANVISNINGARNA vid tiden för förvärvet. TILL g och, VENTARIERNA ING¥TT I EN N¤RINGS har förvärvats på annat sätt, VERKSAMHET SOM DEN SKATTSKYL ¤N GENOM K¶P ELLER BYTE ELLER skyldige eller någon, som står D¤RMED J¤MF¶RLIGT F¥NG SKALL honom nära, vidtagit åtgärd för OM INTE S¤RSKILDA OMST¤NDIGHETER att den skattskyldige skall kunna F¶RANLEDER ANNAT SOM ANSKAFF tillgodoräkna sig ett högre an- ANSES DET F¶R DEN TIDIGARE ¤GAREN rimligt och kan det antas att detta har skett för att bereda obehörig V¤RDET Har den skattskyldige förmån i beskattningsavseende åt eller någon, som står honom någon av dem, skall anskaff- nära, vidtagit åtgärd för att den ningsvärdet i skälig mån jämkas. skattskyldige skall kunna tillgo- doräkna sig ett högre anskaff- ningsvärde än som synes rimligt och kan det antas att detta har skett för att bereda obehörig förmån i beskattningsavseende åt ningsvärdet i skälig mån jämkas. Har skattskyldig medgivits avdrag för kontraktsavskrivning av- seende inventarier, som har anskaffats under beskattningsåret, skall som anskaffningsvärde anses den verkliga utgiften minskad med det tidigare medgivna avdraget. Avdrag för avskrivning får för visst beskattningsår göras med högst för år räknat av summan av bokfört värde på inventarierna enligt balansräkningen för närmast föregående räkenskapsår och an- skaffningsvärdet på sådana under beskattningsåret anskaffade inventa- rier, vilka vid beskattningsårets utgång fortfarande tillhörde närings- verksamheten. Vad nu sagts gäller oavsett när under beskattningsåret inventarierna har anskaffats. Har inventarier, som har anskaffats före beskattningsårets ingång, avyttrats under beskattningsåret eller har den skattskyldige rätt till för- säkringsersättning för inventarier, som har gått förlorade under beskatt- ningsåret, medges ett särskilt avdrag med belopp motsvarande den i an- ledning av avyttringen eller försäkringsfallet uppkomna intäkten. Av- draget får dock inte överstiga underlaget för beräkning av avdrag enligt Har den skattskyldige fått avdrag som sagts skall nämnda underlag fastställas till motsvarande lägre belopp. Har ett särskilt högt pris eller eljest en särskilt hög utgift för inventarier berott på att de skall utnyttjas för ett särskilt arbetstillfälle eller för en konjunktur, som väntas bli endast tillfällig, eller av annan liknande omständighet, medges för det beskattningsår, varunder inventarierna har anskaffats, avdrag för sådant överpris eller sådan merutgift. Om avdrag som sagts har medgivits, skall avdrag enligt bestämmelserna i fjärde stycket beräknas på därefter återstående del av anskaffningsvärdet. Oavsett vad ovan föreskrivs får avdrag för avskrivning medges med belopp som erfordras för att det bokförda värdet inte skall överstiga anskaffningsvärdet av samtliga inventarier, vilka vid beskattningsårets utgång tillhörde näringsverksamheten, sedan från detta värde har av- räknats en beräknad årlig avskrivning av . Visar den skatt- skyldige att inventariernas verkliga värde understiger även ett sålunda beräknat värde, medges avdrag för den ytterligare avskrivning som motiveras av detta. Då inventarier, som h ar anskaffats under beskattningsåret, avyttras, förloras eller utrangeras under , medges avdrag för anskaff- ningsvärdet. Med avyttring likställs att inventarier tas ut ur närings- verksamheten för att tillföras annan förvärvskälla eller för att användas för annat ändamål. Av bestämmelserna i 22 § med anvisningar framgår att belopp, som erhålls vid avyttring av inventarier, i sin helhet skall tas upp som intäkt av näringsverksamhet. Har skattskyldig gjort avskrivning med större belopp i räkenska- perna än han får dra av vid taxeringen, föranleder inte detta att det värde, på vilket räkenskapsenlig avskrivning beräknas, påverkas. Det överskjutande beloppet får i stället dras av genom årlig avskrivning efter , räknat från och med beskattningsåret efter det under vilket avskrivningen i fråga verkställdes. Den omständigheten att vid tillämpning av bestämmelserna ovan avdrag vid beskattningen skall överensstämma med avskrivning enligt räkenskaperna utgör inte hinder för skattskyldig att efter övergång till räkenskapsenlig avskrivning utöver avdrag enligt räkenskaperna till- godogöra sig avdrag för sådana avskrivningar, som har gjorts i räken- skaperna före övergången men inte har föranlett avdrag vid beskatt- ningen. Avdrag för sådant belopp görs genom årlig avskrivning efter . Har skattskyldig före övergång till räkenskapsenlig avskrivning tillgodoräknats större värdeminskningsavdrag vid taxeringen än enligt räkenskaperna, skall, för åstadkommande av överensstämmelse mellan inventariernas bokförda värde och deras skattemässiga restvärde, det SOU 1998:1 &¶RFATTNINGSF¶RSLAG 53 belopp, varmed inventariernas skattemässiga restvärde understiger det bokförda värdet, tas upp som skattepliktig intäkt under det första be- skattningsår, för vilket räkenskapsenlig avskrivning gäller, eller, om den skattskyldige begär det, med en tredjedel för nämnda beskatt- ningsår och vart och ett av de två närmast följande åren. 33.3 Avdrag medges för för- Avdrag medges för förlust lust vid icke yrkesmässig avytt- ring (realisationsförlust) av till- gång eller förpliktelse i fråga om eller förpliktelse i fråga om vil- ken, om realisationsvinst i stället stället hade uppkommit, vinsten hade uppkommit, vinsten skulle skulle ha utgjort intäkt av ha utgjort intäkt av näringsverk- i ett handelsbolag begränsas av- begränsas avdraget för realisa- (1947:576) om statlig inkomst- skatt såvida inte innehavet av innehavet av tillgången eller för- tillgången eller förpliktelsen be- pliktelsen betingas av närings- tingas av näringsverksamhet som verksamhet som bedrivs av den bedrivs av den skattskyldige eller annan som med hänsyn till ägan- med hänsyn till äganderättsför- satoriska förhållanden kan anses förhållanden kan anses stå den stå den skattskyldige nära. HANDELSBOLAG EN TILLG¥NG SOM B MOM DEN N¤MNDA LAGEN 1.4 För skattskyldig som har haft ordnad bokföring skall beräkningen av inkomst ske på grundval av hans bokföring med iakttagande av be- stämmelserna i denna anvisningspunkt. Vid inkomstberäkningen tas hänsyn till in- och utgående lager av varor, däri inbegripet djur, rå- material, hel- och halvfabrikat m.m., till pågående arbeten samt till fordrings- och skuldposter samt avsättningar. Reserv i lager o.d. får beaktas endast vid tillämpning av punkt 2 tredje och fjärde styckena. 3Senaste lydelse 1994:1855. 4Senaste lydelse 1995:1613. Värdet av utgående lager, pågående arbeten samt fordrings- och skuld- poster samt avsättningar bestäms med hänsyn till förhållandena vid be- skattningsårets utgång. Som värde av ingående lager, pågående arbeten samt fordrings- och skuldposter och avsättningar tas upp värdet av när- mast föregående beskattningsårs utgående lager, pågående arbeten samt fordrings- och skuldposter och avsättningar. Har det bokförda resultatet påverkats av att bland intäkterna har tagits upp belopp, som inte skall beskattas som inkomst, eller uteslutits belopp, som borde ha medräknats, eller bland kostnaderna har tagits upp belopp, som inte är avdragsgilla vid inkomstberäkningen, skall re- sultatet justeras så att det kan läggas till grund för inkomstberäkningen enligt denna lag. I de fall resultatet har påverkats av att lager, pågående arbeten eller fordringspost har tagits upp med för lågt belopp eller skuldpost eller avsättningar med för högt belopp skall dock på yrkande av den skattskyldige justering av det bokförda resultatet underlåtas i den mån det är uppenbart att denne – i överensstämmelse med reglerna för inkomstberäkning i denna lag – genom större avskrivningar på an- läggningstillgångar än som skett skulle ha kunnat redovisa ett lägre re- sultat än det som skulle framkomma efter justeringen. Vid beräkning av inkomst enligt bokföringsmässiga grunder skall iakttas, att en inkomst skall anses ha åtnjutits under det år, då den enligt god redovisningssed eller enligt vad som beträffande jordbruk är allmänt brukligt bör tas upp som intäkt i räkenskaperna, även om in- komsten ännu inte har uppburits kontant eller eljest kommit den skatt- skyldige tillhanda t.ex. i form av levererade varor, fullgjorda prestatio- ner eller på annat härmed jämförligt sätt. Vad som gäller i fråga om inkomstposterna tillämpas också i fråga om utgiftsposterna . I fråga om tiden för inkomst- och utgiftsposters upptagande enligt bokföringsmässiga grunder tillämpas i allmänhet det förfaringssättet, att fordringar tas upp som inkomst under det år, då de uppkommer, och att räntor hänförs till inkomsten , på vilket de belöper, i bägge fallen oberoende av om de verkligen har influtit under nämnda år eller inte. Å andra sidan bör förskottsvis influtna räntor, som till större eller mindre del belöper på ett kommande år, till denna del bokförings- mässigt hänföras till det sistnämnda årets inkomst. Avdrag för ränta på lån ur statens lånefond för lån med uppskjuten ränta åtnjuts för det år då räntan har betalats. Vid tillämpning av föregående stycke skall iakttas bl.a. att värdet av avyttrade varor skall – även om fakturering inte skett – redovisas som fordran, såvida varorna levererats till den nye ägaren före årets utgång. Har avverkningsrätt till skog upplåtits mot betalning, som skall er- läggas under loppet av , får som intäkt tas upp den del av köpeskillingen som influtit under . SOU 1998:1 &¶RFATTNINGSF¶RSLAG 55 I fråga om avdrag för kostnader för reparation och underhåll av fas- tighet gäller även punkt 4 tredje och fjärde styckena av anvisningarna till 23 §. Om beskattningsmyndighet, med frångående av den skattskyldiges på hans räkenskaper grundade inkomstberäkning, som inkomst beskattat vinst, som i bokföringen framkommer som vinst först ett senare år, skall vid inkomstberäkningen för det följande år, då vinsten redovisas i bokföringen, det sistnämnda årets bokförda resultat justeras på sådant sätt att den redan beskattade vinsten inte beskattas en gång till. Motsvarande gäller för det fall, att beskattningsmyndighet ansett att en förlust, som är i och för sig avdragsgill, inte får beaktas vid in- komstberäkningen då den redovisats i räkenskaperna eller beskattningsmyndighet i annat fall visst år frångått den skattskyldiges bokföring på sådant sätt att det påverkar följande års inkomstberäkning. Har intäkter eller utgifter avseende viss egendom vid den närmast föregående taxeringen till statlig inkomstskatt hänförts till inkomstslaget kapital och sker beskattning vid den aktuella taxeringen i inkomstslaget näringsverksamhet skall den skattskyldige ta upp sådana ingående tillgångs- och skuldposter samt avsättningar som erfordras för att någon intäkt eller utgift inte skall beskattas två gånger eller lämnas obeskattad på grund av skiftet av tillämpligt inkomstslag. 3 § 7–11 mom. lagen 3 § 7–11 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomst- (1947:576) om statlig inkomst- skatt har motsvarande tillämp- skatt har motsvarande tillämp- ning vid beräkning av inkomst av ning vid beräkning av inkomst av realisationsförlust som är hänför- realisationsförlust som är hänför- lig till näringsverksamhet tilläm- lig till näringsverksamhet tilläm- 1–5 mom., 27 1–5 mom., 27 mom., 28 §, 29 § 1 mom., 30 § mom., 28 §, 29 § 1 mom., 30 § 1 mom. och 31 § nämnda lag. 1 mom. och 31 § nämnda lag. Denna lag träder i kraft och tillämpas i fråga om händelser som inträffar den dagen eller . För juridiska personer utom dödsbon gäller bestämmelserna i fjärde– TIONDE styckena.Beskattningsåret utgörs av det räkenskapsår som slutat närmast före taxeringsåret. I fråga om verksamhet på vilken bokförings- lagen (1976:125) inte är tillämplig skall beskattningsåretavse kalenderår. 6ID S¥DAN FU ELLER FISSION SOM g LAGEN 888 OM UPPSKOV MED BESKATTNINGEN VID FUSIONER FISSIONER OCH VERK SAMHETS¶VERL¥TELSER UTG¶RS BE 5Förslag till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:576) om statlig in- komstskatt1 DELS att 27 § 4 mom. skall upphöra att gälla, DELS att 2 § 1, 4, 4 a, 9 och 10 mom., 3 § 7, 8, och 12 a mom., 6 § 1 mom., 7 § 8 mom., 24 § 2 mom. samt 27 § 2 mom. skall ha följande DELS att det i 2 § skall införas nya moment, 1 a och 4 b mom., i 3 § ett nytt moment, 7 a mom., och i 24 § ett nytt moment, 1 a mom., av följande lydelse. MOM Bestämmelserna i 3-6, 18-25, 27, 31-34, 41-43, 65 och 66 §§ kommunalskattelagen (1928:370) tillämpas också vid taxeringen till statlig inkomstskatt i den mån inte annat följer av denna lag. I den mån bestämmelserna i kommunalskattelagen eller i denna lag meddelade, med stadganden i kommunalskattelagen likartade be- stämmelser är tillämpliga vid taxeringen till statlig inkomstskatt, skall även anvisningarna till kommunalskattelagen i motsvarande delar tillämpas. För juridiska personer utom dödsbon gäller bestämmelserna i fjärde– NIONDE styckena. Beskattningsåret utgörs av det räkenskapsår som slutat närmast före taxeringsåret. I fråga om verksamhet på vilken bokförings- lagen (1976:125) inte är tillämplig skall beskattningsåret avse kalenderår. 1Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:770. 2Senaste lydelse 1995:1614. SKATTNINGS¥RET F¶R DET ¶VERTAGAN DE F¶RETAGET S¥VITT AVSER DEN ¶VERTAGNA VERKSAMHETEN AV TIDEN FR¥N ING¥NGEN AV R¤KENSKAPS¥RET F¶R DET ¶VERL¥TANDE F¶RETAGET TILL UTG¥NGEN AV R¤KENSKAPS¥RET F¶R All inkomst hänförs till samma förvärvskälla.