sou · GMB343 · 1999-01-01 00:00:00 — avses expertgruppens arbete inriktas på att följa och värdera de olika förslag till mål och strategier som arbetas fram i kommittén. 6¥R BED¶MNING Mål och strategier för folkhälsoarbetet kan – och bör – uttryckas utifrån många olika perspektiv. En naturlig utgångspunkt för många folkhälsoinsatser är att fokusera på olika påverkbara risk-, frisk- och skyddsfaktorer. Kompletterande per- spektiv utgår från olika sjukdomar och skador, målgrupper inkl. riskgrupper samt arenor för folkhälsoarbete (t.ex. arbetsplatsen, skolan, bostadsområdet). Utifrån dessa olika perspektiv finns goda förutsättningar att utveckla en svensk folkhälsopolitik som knyter samman hälsopolitiska mål, aktörer och åtgärder. 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET 217 Folkhälsoarbete måste bedrivas utifrån många olika perspektiv även om syftet och målen är desamma, dvs. att främja hälsa och före- bygga ohälsa hos barn, kvi nnor och män. I många fall beror valet av perspektiv på professionell bakgrund och roll i folkhälsoarbetet. I andra fall kan det vara ett uttryck för en viss syn på folkhälsopoliti- ken och vilka problemområden som speciellt bör uppmärksammas. Praktiska erfarenheter från olika folkhälsoprogram och insatser har givetvis också stor betydelse för valet av utgångspunkt och fokuse- ring, liksom traditioner och folkhälsoarbetets organisation. Det är viktigt att beakta hur olika perspektiv kompletterar var- andra och därmed utgör delar i en samlad folkhälsostrategi. Valet av perspektiv påverkar både utformningen av de hälsopoli- tiska målen och utformningen av de strategier som skall bidra till att förverkliga uppsatta mål. Generellt anser kommittén dock – obero- ende av perspektivval – att genus- och klassrelaterade skillnader alltid bör uppmärksammas såväl i analyser av nuvarande förhållan- den och utvecklingstrender som vid utformningen av åtgärdsförslag. Dessa strategier för folkhälsoarbetet måste också relateras till ett bredare samhällsperspektiv som omfattar strukturella förhållanden vad avser t.ex. absolut och relativ fattigdom (inkomstfördelning), välfärdssystemens utformning, förhållanden på arbetsmarknaden samt förändringar när det gäller olika sociala nätverk. Vi skall i det följande dels belysa vissa för- resp. nackdelar med olika val av perspektiv, dels exemplifiera vilka perspektiv som fram- står som naturliga i dagens svenska folkhälsopolitik. I dagens svenska folkhälsoarbete kan man urskilja följande fem huvudperspektiv: 1.2ISKPERSPEKTIVET som fokuserar på hur olika hälsorisker kan minskas eller elimineras. 2.&RISK OCH SKYDDSPERSPEKTIVET som fokuserar på faktorer som främjar hälsa (friskfaktorer) och skyddar mot ohälsa (skyddsfaktorer). 3.3JUKDOMSPERSPEKTIVET som fokuserar på hur olika specifika sjuk- domar och skador kan förebyggas. 4.-¥LGRUPPSPERSPEKTIVET som fokuserar på hälsans villkor – orsa- ker till ohälsa – för en viss befolkningsgrupp, t.ex. barn och ung- dom eller äldre. Strategier inriktade mot att förbättra hälsans vill- kor för speciellt utsatta grupper t.ex. socialt, ekonomiskt och yrkesmässigt kallas ofta RISKGRUPPSSTRATEGIER. 218 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET 5.!RENAPERSPEKTIVET som söker utveckla och samordna insatser för att främja hälsa och förebygga ohälsa på en viss arena som t.ex. skolan, hälso- och sjukvården, arbetsplatsen och bostadsområdet. Vid en internationell jämförelse kan konstateras att olika länder vid formuleringen av sina hälsopolitiska mål och strategier valt mycket olika perspektiv (se kapitel 5). Riskperspektivet utgör traditionellt den självklara utgångspunkten t.ex. när det gäller att minska tobaks- och alkoholrelaterad ohälsa. Målen kan uttryckas dels i termer av minskat bruk av t.ex. tobak, alkohol och narkotika dels i termer av minskad exponering t.ex. av miljörisker som radon, buller och luftföroreningar. I riskperspektivet kan – i jämförelse med t.ex. sjukdomsperspektivet – olika mål och intressekonflikter lättare tydliggöras. Riskperspektivet illustreras i figur 8.3. *Det finns utvecklade metoder för att bedöma olika riskers bety- delse ur ett samlat folkhälsoperspektiv. Tillsammans med en be- dömning av möjligheterna att påverka olika risker ger detta ett bra underlag för prioritering mellan olika riskorienterade folkhäl- soinsatser. *Riskperspektivet är i högre grad än sjukdomsperspektivet åtgärdsinriktat. All kraft kan ägnas insatser för att t.ex. minska bruket av tobak och den viktigaste frågan är hur det påverkar sjuklighet och tidiga dödsfall generellt sett snarare än i vilken ut- sträckning det påverkar en viss sjukdom. *Finns det – som när det gäller tobak – en mycket god kunskap om sambanden mellan riskexponering och olika sjukdomar kan man relativt säkert beräkna sjukdomsspecifika effekter av olika förändringar i riskpanoramat. Detta innebär att effekterna av en riskstrategi – via s.k. etiologiska fraktioner – kan översättas till såväl effekter på enskilda sjukdomar som på den samlade sjuk- domsbördan som den kan uttryckas i ett mått som t.ex. DALY:s (se kapitel 7). 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET 219 &IGUR)LLUSTRATION AV RISKPERSPEKTIVET 4/"!+ *Riskspecifika förebyggande program kan bli lite isolerade, verti- kala insatser där man missar samband mellan livsvillkor och lev- nadsvanor, liksom de synergieffekter som ofta finns mellan olika riskfaktorer. *Det kan också i praktiken vara svårt att samordna ett stort antal vertikala insatser mot olika risker i det lokala folkhälsoarbetet, t.ex. inom skolan. Riskperspektivet kan också uppfattas som mer begränsande och förbjudande än när de olika riskfaktorerna aktu- aliseras i ett sjukdomsperspektiv. Vid valet av riskperspektiv är det därför speciellt viktigt att de föreb yggande insatserna är för- ankrade i en tydlig folkhälsoideologi. Det kan handla om att mo- tivera varför tillgängligheten av t.ex. alkohol på olika sätt begrän- sas eller varför det ansetts viktigt att lagreglera användningen av bilbälten. I andra fall kan det handla om att tydliggöra att hu- vudstrategin för de aktuella folkhälsoinsatserna är att öka indivi- dens egna möjligheter att välja bort och påverka olika hälsoris- ker. 220 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET Valet av ett riskperspektiv för folkhälsoarbetet har ofta sina rötter i folkrörelser. Under det senaste århundradet har det framstått som självklart att ha en samlad alkoholpolitik och ett brett folkrörelseen- gagemang har funnits, och finns fortfarande, för att minska alkohol- brukets sociala och hälsomässiga skadeverkningar. Alkoholfrågan har därmed blivit en välfärds- och ofärdsfråga i ett brett familje- och samhällsperspektiv snarare än en isolerad fråga om alkoholens di- rekta hälsoeffekter. Riskperspektivet framstår minst lika självklart när det gäller in- satser för att minska tobaksbruket. Ingen torde hävda att man borde organisera det tobakspreventiva arbetet i ett antal olika program som utgår från olika tobaksrelaterade sjukdomar. Däremot finns givetvis mycket goda skäl att stödja och komplettera de generella insatser som görs för att minska bruket av tobak också inom ramen för sjuk- domsspecifikt förebyggande program, t.ex. mot cancer och för att minska risken att föda lågviktiga barn. Motsvarande nära nog självklara riskperspektiv finns när det gäller den miljörelaterade ohälsan i termer av exempelvis förorenat vatten, buller, radon samt inom stora delar av det arbetsmiljöan- knutna arbetet. finns dock fortfarande många hälsorisker som sällan eller aldrig utgör utgångspunkt för hälsopolitiska strategier trots att de är av stor betydelse ur ett folkhälsoperspektiv, t.ex. ekonomisk stress, långvarig arbetslöshet och social utslagning. Ett verktyg för att fånga deras betydelse ur ett folkhälsoperspektiv kan vara hälso- konsekvensbedömningar av olika alternativ. En intressant utveckling pågår inom inte minst den folkhälsovetenskapliga forskningen där man i stället för att för- söka isolera effekten av varje enskild riskfaktor fokuserar på den samlade effekten av olika typer av många olika risker , s.k. klusteranalys av risker. Därmed vidareutvecklas den forskning som finns om synergieffekter mellan olika riskfaktorer och skapas en ny och viktig bas också för det riskgruppsorienterade föreb yggande arbetet (se vidare avsnitt 8.5). -¥LFORMULERINGARNA i ett riskperspektiv utgår ofta från befolk- ningsbaserade data som t.ex. andel dagligrökare bland kvinnor och män i olika åldersgrupper och med olika social bakgrund. De hälso- politiska målen för rökning kan därför direkt relateras till relevanta data och den löpande kartläggningen av dessa data möjliggör en uppföljning också mot uppsatta mål. 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET 221 Problemet är att det saknas denna typ av löpande riskdataregistre- ring inom många för folkhälsoarbetet centrala problemområden, t.ex. beträffande mat och fysisk aktivitet. Kommittén avser därför att aktualisera behovet av att successivt utveckla ett epidemiologiskt bevakningssystem för olika hälsorisker av samma omfattning som gäller för de sjukdomsinriktade epidemiologiska databaserna. Valet av hälsopolitiska mål måste därför också i hög grad styras av i vilken utsträckning det finns – i detta perspektiv – riskdata för att beskriva utgångsläge och förändringar över tiden. Speciell upp- märksamhet måste härvid ägnas behovet av att kunna beskriva riskexponering för barn, kvinnor resp. män med olika social bak- grund och position. Teoretiskt borde frisk- och skyddsperspektivet utgöra ett huvud- alternativ i allt folkhälsoarbete vars syfte är att främja hälsa. I fokus kommer då t.ex. betydelsen av goda sociala nätverk, solidaritet människor emellan och möjligheter att påverka vardagslivet såväl på arbetet som hemma och i närmiljön. Man kan då – som i figur 8.4 – särskilja faktorer som vid en given exponering skyddar mot ohälsa och sådana friskfaktorer som främjar hälsa och välbefinnande. Den ojämlika fördelningen av skydds- och friskfaktorer bidrar till ojämlikheten i hälsa. Nedanstå- ende bild (figur 8.4) är ett försök att fånga dessa samband. I praktiken är det inte helt lätt att operationalisera detta synsätt i termer av specifika mål och strategier. Det finns en risk att det blir alltför allmänt och vagt. finns allt tydligare tecken på att det är i just detta perspektiv som man kommer att göra de största landvinningarna när det gäller att förstå hälsans villkor. *Ett tydligt friskperspektiv ger en positiv snarare än negativ ut- gångspunkt för folkhälsoarbetet; "Fysisk aktivitet, hälsosamma matvanor är bra för hälsan och välbefinnandet." Uttryckt i risk- termer blir budskapet mer negativt; "Äter du för mycket mättat fett och inte rör på dig ökar risken för ohälsa och tidig död." 222 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET &IGUR)LLUSTRATION AV Påfrestnin gar och specifika hälsorisker ϑ ϑ ϑ ϑ ϑ ϑ ϑ ϑ ϑ ϑ ϑ Κ Κ Κ Κ Κ *Skyddsperspektivet är ett självklart och nödvändigt synsätt för att kunna analysera och förstå varför flertalet människor – trots att de utsätts för många hälsorisker och påfrestningar – förblir friska. Den medicinska vetenskapen har i mycket begränsad utsträckning ägnat uppmärksamhet åt denna – ur ett folkhälsoperspektiv – mycket centrala fråga. Intresset har i stället ägnats åt att förklara varför vissa blir sjuka vid en viss exponering. *Frisk- och skyddsperspektiven möjliggör en helhetssyn på män- niskors upplevelser och erfarenheter som vanligen tappas bort i de andra perspektiven. Det gäller t.ex. betydelsen – också ur ett hälsoperspektiv – av att kunna påverka sina livsvillkor, arbets- förhållanden och kunna se ett sammanhang och en struktur i den egna vardagen. *Det kan vara svårare att utforma ett samlat åtgärdsinriktat folk- hälsoprogram som utgår från t.ex. abstrakta begrepp som människors känsla av sammanhang och sociala relationer än när insatserna inriktas mot t.ex. specifika riskfaktorer. 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET 223 *I jämförelse med insatser riktade mot enskilda riskfaktorer finns inte lika utvecklade metoder för att utvärdera effekterna av före- byggande insatser som utgår från ett frisk- och skyddsperspektiv. Det innebär att det ofta är svårare att utvärdera effekterna av denna typ av folkhälsoinsatser. Det finns goda skäl att försöka både vetenskapligt och i praktiken utveckla frisk- och skyddsperspektivet i allt folkhälsoarbete. Det kan handla om kunskap och insatser relaterade till sociala nätverk, ge- menskap och ett bostadsområdes sociala kapital. Men i minst lika hög grad handlar det om ökad vardagsmakt, dvs. ökade möjligheter att påverka t.ex. egna livs- och arbetsvillkor och barnens uppväxt- villkor. Det finns många forskningsrapporter som belyser hur ett lågt självförtroende och små möjligheter att påverka sin situation ökar benägenheten att utsätta sig för olika risker när det gäller tobak, al- kohol, narkotika och sex. Det kan vara ett sätt att undertrycka osä- kerhet och hävda sig liksom ett uttryck för bristande kraft att stå emot ett grupptryck. Insatser som ökar självförtroendet minskar också erfarenhetsmässigt "behovet" av ett utpräglat riskbeteende. Ökad vardagsmakt är givetvis speciellt viktigt för personer med en svag position på tjänste- och varumarknaden där köpkraft avgör graden av inflytande och på arbetsmarknaden där kortutbildade, per- soner med funktionshinder och vissa invandrargrupper ofta har en mycket svag position. I denna dimension av folkhälsopolitiken är det också naturligt och viktigt att uppmärksamma betydelsen av politiska resurser, dvs. att alla medborgare har goda möjligheter att inom ramen för den demokratiska processen påverka samhällsförhållanden och livsvill- kor. De hälsopolitiska målen i detta frisk- och skyddsperspektiv kan mot denna bakgrund uttryckas i termer av ökad livskvalitet, gemen- skap, socialt stöd, vardagssolidaritet och makt att påverka hälsans villkor. Den enkla och tydliga kopplingen mellan mål som dessa och specifika strategier och insatser kan dock vara svår att finna. I många fall handlar det främst om ett synsätt som måste genomsyra allt folkhälsoarbete. Det kan därför finnas goda skäl att integrera detta synsätt i andra typer av strategier snarare än att försöka renodla det som ett huvudalternativ. I vissa fall kan det dock både vara rimligt – och möjligt – att utgå från ett frisk- och skyddsperspektiv i det konkreta folkhälsoarbetet. 224 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET Det kan t.ex. gälla lokalt bostadsområdesbaserat folkhälsoarbete med ökad vardagsmakt i fokus samt hälsofrämjande insatser i sko- lan. Detta perspektiv kan också ge en bra utgångspunkt och referens- ram för insatser som syftar till att främja hälsosamma matvanor och ökad fysisk aktivitet. -¥LFORMULERINGARNA i ett frisk- och skyddsperspektiv blir sanno- likt i första hand av visionär karaktär om hälsofrämjande samhällen, ökad solidaritet och gemenskap samt inriktningsmål typ ökat elevin- flytande och makt för socialt utsatta grupper att påverka sina livs- villkor och därmed också hälsans villkor. Det finns i detta perspektiv också särskild anledning att framhålla behovet av ett ökat forsk- nings- och utvecklingsarbete kring hälsans snarare än ohälsans be- stämningsfaktorer. Sjukdomsperspektivet utgör en självklar utgångspunkt ur ett medi- cinskt perspektiv med dess specialistinriktning mot olika sjukdoms- grupper/organ. Målen uttrycks i termer av minskad sjuklighet och/eller tidiga dödsfall i t.ex. hjärt-kärlsjukdomar, hiv/aids, cancer och skador. Grafiskt illustreras detta perspektiv illustreras i figur 8.5 där fo- kus – och därmed mål och handlingsplaner – utgår från att minska hjärt-kärlsjukdom. &IGUR)LLUSTRATION AV SJUKDOMSPERSPEKTIVET ORSAK (etiologi) 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET 225 *Sjukdomsperspektivet har en naturlig och stark förankring i bio- medicinskt forsknings- och utvecklingsarbete vilket ökar sanno- likheten för ett aktivt engagemang från läkare och annan medi- cinskt utbildad personal. *Fokuseringen på en viss sjukdom kan underlätta uppföljning och utvärdering av olika förebyggande insatser eftersom det ofta finns en bra sjukdomsorienterad epidemiologisk bas. *Mål och handlingsprogram som inriktas mot sjukdomar är be- gripliga – och upplevs som naturliga för ett folkhälsoarbete – uti- från den intresserade allmänhetens perspektiv. *Åtgärderna blir ofta splittrade och omfattande vid sjukdomsin- riktade program eftersom flertalet sjukdomar orsakas av många olika och samverkande riskfaktorer. *Förebyggande insatser begrän sas ofta till medicinskt individin- riktat arbete med fokus på t.ex. kolesterol, blodtryck och val av livsstil utan att beakta bakomliggande samhällsförhållanden och livsvillkor. Sjukdomsperspektivet bör givetvis tydligt återspeglas i de övergri- pande målen för folkhälsoarbetet med dess inriktning mot att före- bygga sjukdom. I de fall man saknar god kunskap om sjukdomens orsaker och/eller kostnadseffektiva metoder att påverka bestäm- ningsfaktorerna för olika sjukdomar måste de sjukdomsspecifika målen bli av mer visionär karaktär. Vid en bedömning av förutsättningarna att utgå från ett sjuk- domsperspektiv vid formulering av mål och strategier bör bl.a. föl- jande beaktas: ·,ATENSTIDEN dvs. den tid som förflyter mellan riskexponering och manifest sjukdom. I vissa fall kan den vara mycket lång, 20–, och i andra fall mycket kort eller ingen alls. Ju kortare latenstiden är ju större förutsättningar finns vanligen att formu- lera mål och utforma strategier direkt relaterade till utfallet i form av sjukdom och skador. ·3JUKDOMENS ETIOLOGI dvs. vad som orsakar sjukdomen, påverkar också förutsättningarna att utgå från ett sjukdomsperspektiv vid 226 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET formulering av hälsopolitiska mål och strategier. Är kunskapsba- sen svag om vad som orsakar en viss sjukdom saknas givetvis, som tidigare betonats, också förutsättningar för en effektiv före- byggande sjukdomsspecifik strategi. ·!VV¤GNINGEN MELLAN MEDICINSKT F¶REBYGGANDE OCH SAMH¤LLSIN RIKTADE INSATSER I de fall individinriktade, medicinskt förebyg- gande insatser, typ vaccinering, utgör basen för att föreb ygga t.ex. olika infektionssjukdomar, framstår sjukdomsperspektivet som självklart. Det sjukdomsspecifika perspektivet väljs också ofta som en av flera kompletterande strategier för att utforma de medicinskt förebyggande insatserna mot t.ex. högt blodtryck, höga kolesterolvärden och kraftig övervikt. De bakomliggande orsakerna till dessa riskfaktorer i form av bl.a. stress, hög ar- betslöshet och bristande socialt nätverk brukar dock falla utanför det sjukdomsinriktade folkhälsoarbetet. ·Sjukdomsperspektivet kan också vara en lämplig UTG¥NGSPUNKT F¶R INDIVID OCH BEFOLKNINGSINRIKTAD H¤LSOUPPLYSNING Det var t.ex. ganska självklart att välja detta perspektiv i kampen mot HIV/AIDS. Även i detta fall finns dock skäl att betona betydelsen av att utveckla och stödja folkhälsoinsatser – inte minst i skolan – som utifrån ett bredare hälsofrämjande perspektiv påverkar riskbeteendet, t.ex. genom att öka självförtroende och vardagsmakt. -¥LFORMULERINGARNA i ett sjukdomsperspektiv kan utgå såväl från professionellt definierad som upplevd ohälsa och sjukdom samt från förtida död och medellivslängd. Det är givetvis viktigt att välja mått som verkligen avspeglar sjuklighet och sjukdom i hela befolkningen. Detta är inte fallet för många av de mått som finns och används i olika epidemiologiska analyser. Data om öppen resp. sluten vård för olika sjukdomar påverkas i hög grad av vårdutbudets omfattning och inriktning och är givetvis begränsat till de patienter som söker och får vård. Finns stora otillfredsställda vårdbehov utgör det ytter- ligare en allvarlig felkälla. Uppgifter om sjukfrånvaro påverkas erfa- renhetsmässigt av förändringar i ersättningssystem och är därför inte heller en säker bas för att beskriva och följa ohälsans omfattning, fördelning och utveckling över tiden. Upplevd ohälsa – som den re- dovisas på basis av periodiska levnadsnivåundersökningar – fångar hela den vuxna befolkningen under förutsättning att bortfallet inte är för stort. Detta ger en god bas för formulering och uppföljning av hälsopolitiska mål men då i de mer allmänna ohälsotermer som lev- nadsnivåstudier av detta slag kan fånga upp. Mortalitetsdata med relativt tillförlitliga uppgifter om dödsorsaker är givetvis en mycket SOU 1998:43 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET 227 god bas för hälsopolitiska mål beträffande föreb yggbara sjukdomar och skador som ofta leder till förtida död. Det kan mot denna bakgrund – även med det omfattande sjuk- domsinriktade epidemiologiska underlag som finns i – vara svårt att formulera och följa upp för hela befolkningen relevanta sjukdomsspecifika mål. Målgruppsperspektivet avser en viss del av befolkningen. Inom folkhälsoarbetet är det mycket vanligt att man därvid utgår från olika åldersgrupper. Denna åldersrelaterade målgruppsorientering är van- ligast när det gäller insatser för barn och ungdom samt för äldre (). Det finns vidare ofta goda skäl att koppla samman olika åldersrelaterade målgrupper i ett livscykelperspektiv med fokus t.ex. på hur livsvillkor och levnadsvanor under en fas i livet påverkar häl- san under en senare fas i livet. En annan vanlig typ av målgruppsindelning är att man fokuserar på social- och yrkesgrupper som löper särskilt stor risk att drabbas av sjukdom och förtida död. I dessa fall talar man ofta om riskgrup- per. Detta riskgruppsperspektiv – som således utgör en typ av mål- gruppsorientering – kan ofta ge goda möjligheter att analysera och förstå hälsans villkor bland t.ex. socialt utsatta grupper, vissa in- vandrargrupper, kortutbildade kvinnor med arbetarbakgrund samt vissa yrkesgrupper vars arbetsmiljö är speciellt riskfylld. Riskgruppsperspektivet kan illustreras med nedanstående figur 8.6 som visar att ohälsan bland grupper med lång resp. kort utbild- ning har mycket olika bakgrund. Bland dem med lång utbildning (grupp 2–3 i figuren) är andelen som drabbas av ohälsa låg och or- sakerna i hög grad relaterade till mindre hälsofrämjande levnadsva- nor. Bland de kortutbildade – med en högre sjuklighet – är huvudorsakerna för både män och kvinnor vissa strukturella fak- torer (t.ex. svåra sociala och ekonomiska förhållanden, arbetslöshet, riskfyllda jobb och torftiga bostadsområden) och vad man i denna typ av forskning brukar kalla strukturellt betingat beteende, dvs. lev- nadsvanor som i hög grad är relaterade till livsvillkoren och därför inte ett uttryck för ett fritt val. Det framgår vidare av diagrammen – den vita översta delen av stapeln – att andelen oförklarade/okända faktorer är betydligt större bland kortutbildade kvinnor än bland män. Detta beror sannolikt på 228 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET att forskningen kring ohälsans sociala fördelning i hög grad fokuse- rat på män snarare än kvinnor. &IGUR /J¤MLIKHET I UPPLEVD I UTBILDNINGSNIV¥ OCH MED FOKUS P¥ DE STRUKTURELLA OCH BETEENDERELATERADE FAKTORER SOM F¶RKLARAR DE OBSERVERADE SOCIALA SKILLNADERNA BLAND M¤N RESP KVINNOR +¤LLA Stronks et al. Behavioural and structural factors in the explanations of socio-economic inequalities in health, Sociology of Health and illness 1996:18. I figur 8.6 har odds-kvoter beräknats. Dessa uttrycker hur större risken är att drabbas av upplevd ohälsa i grupper med olika utbildningsnivåer (grupperna 2 till 7) jämfört med gruppen med högst utbildningsnivå (grupp 1). Grupp 1, som inte finns i figu- ren, har värdet 1. En odds-kvot på t.ex. 2 innebär en fördubblad risk för ohälsa för gruppen i fråga jämfört med grupp 1. Kunskap om orsakerna till ohälsans ojämlika fördelning är givet- vis av strategisk betydelse för att förstå vad som krävs för att för- bättra hälsans villkor inom olika befolkningsgrupper. En generell folkhälsostrategi måste således – för att bli generell – omfatta hela det riskpanorama som karaktäriserar de kortutbildades livssituation.