sou · GMB38d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Genom beslut bemyndigade regeringen dåvarande chefen för att tillkalla en särskild utredare för en översyn av bestämmelserna om marknadsföring av alkoholdrycker. Med stöd av bemyndigandet utsågs hovrättslagmannen f till särskild utredare fr.o.m. . Utredningen antog namnet Alkoholreklamutredning (S 1996:03). Som sakkunniga förordnades fr.o.m. kammarrättsassesso- rerna , , , Justitiede- partementet, och Per , , samt numera kanslirådet , . Som experter förordnades fr.o.m . direktören , Alkoholinspektionen, enhetschefe n , , och tf. ställföreträdande konsument - ombudsmannen, rättschefen , . Som sekreterare anställdes fr.o.m. hovrättsassessor n . Utredningen får härmed överlämna sitt betänkande Alkoholrekla m (SOU 1998:8). Experten Hans Agnéus har avgett ett särskilt yttrande. Utredningen har slutfört sitt uppdrag. Utredningens direktiv och arbete . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Reklam och annan marknadsföring . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Allmänt om begreppen . Indirekt reklam och marknadsföring . Något om den svenska alkoholpolitiken . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Bakgrund till gällande ordning . 4 Regler om alkoholreklam . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43 4.1 Gällande ordning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43 4.2 Kort historik . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 43 4.3 Gällande rättslig reglering av alkoholreklamen . . . . . . . . . . . . . 46 4.3.1 Alkoholreklamlagen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 46 4.3.2 Alkohollagen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 49 4.3.3 Marknadsföringslagen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 50 4.3.4 Radio- och TV-lagen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 53 4.4Konsumentverkets riktlinjer m.m. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 56 4.4.1 riktlinjer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 57 4.4.2Näringslivets egenåtgärder m.m. . . . . . . . . . . . . . . . . 59 5 Sanktioner och tillsyn . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 63 5.1 Alkoholreklamlagen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 63 5.1.1 Närmare om marknadsstörningsavgift . . . . . . . . . . . . 64 5.1.2 Förhållandet mellan sanktionerna . . . . . . . . . . . . . . . . 66 5.2 Egenåtgärder . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 66 5.3 Övriga sanktioner . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67 5.3.1 Sanktioner enligt alkohollagen . . . . . . . . . . . . . . . . . . 67 5.3.2 Sanktioner enligt radio- och TV-lagen . . . . . . . . . . . . 69 6 Alkoholreklamen och praxis . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 73 6.1 Konsumentverket/KO . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 73 6.1.1 Konsumentverkets ärenden . väckt talan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 75 6.2 Marknadsdomstolen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 76 6.3 Granskningsnämnden för radio och TV . 7 Grundlagsregleringen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 93 7.1 Grundlagsskyddet för yttrandefriheten . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 93 7.2Möjligheten att begränsa yttrandefriheten enligt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 93 7.3 Yttrandefriheten i tryckta skrifter . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 94 7.3.1 Tryckfriheten och marknadsföring . 7.3.2Undantag för meddelanden i kommersiella annonser för vissa varor . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 97 7.4 Yttrandefriheten i andra framställningar . . . . . . . . . . . . . . . . . . 99 7.5 Egendomsskyddet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 100 7.5.1 Egendomsskyddet i regeringsformen . . . . . . . . . . . . 100 7.5.2 Egendomsskyddet i Europakonventionen . Något om EU och EG-rätten . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Allmänt om EU . 8.2Närmare om EG-rätten och om dess betydelse i 8.2.1 Bestämmelserna om fri rörlighet för varor och 8.2.2 Några avgöranden i som rör fri rörlighet för varor . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Direktivet om vilseledande reklam . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 8.5.1 Slutsatser av De Agostini-målet . 8.6.1 Slutsatser av Franzén-målet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Regler om alkoholreklam i några andra länder . Särskilda normer för reklam på TV3 . 10 Hur marknadsförs alkoholdrycker? . En beskrivning av marknadsföringen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Resultatet av SCB:s undersökning . Resultatet av undersökning . . . . . . . . . . . . . Ett exempel på en s.k. marknadsmix . Närmare om marknadsföringen av lättöl . Särskilt om alkoläsk . Vad är alkoläsk? . Marknaden för alkoläsk i . . . . . . . . . . . . . . . Undersökningar om alkoläsk . Den senaste utvecklingen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . EU och alkoläsken . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 11 Konkurrensrätt och angränsande frågor . Allmänt om varumärkes- och firmarätt . . . . . . . . . . . . . . . . . Närmare om förutsättningarna för registrering Överlåtelse av varumärken m.m. . . . . . . . . . . . . . . . 13 Utgångspunkter för lagstiftningen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Reklam - effekter och sammanhang . Närmare om regleringens samband med alkohol- Kritik mot gällande ordning, reformbehov . . . . . . . . . . . Behovet av lagstiftning . 13.5.1 Bör alkoholreklamreglerna tas in i Marknadsföring mellan tillståndshavare . Ensamrättsavtal, marknadsföringsbidrag m.m. Vilka drycker bör omfattas av en reglering? 14 Närmare om en ny lagstiftning . 14.1.1 Särskilt om alkoholreklam i TV-sändningar . . . 14.1.3 Något om s.k. indirekt reklam . Reklam på försäljningsställen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Vad är försäljningsställen? . 14.4.2 Vilka marknadsföringsåtgärder är tillåtna på Ungdomar och alkoholreklam . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Särskilt om alkoläsken . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Reklamen för lättöl och andra alkoholhaltiga lättdrycker 14.7.1 Risken för förväxling av reklamen för alkohol- haltiga lättdrycker med reklamen för alkohol- drycker bör försvåras . 14.7.2 Ett begränsat förbud mot viss användning av kännetecken i kommersiella annonser . Lagförslagets förenlighet med gemenskapsrätten . . . . . 14.10 Om det s.k. animeringsförbudet m.m. . . . . . . . . . . . . . . . 15 Tillsyn och sanktioner . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Ett delat tillsynsansvar . Samordningen av tillsynen . Samarbetet mellan tillsynsmyndigheterna . Alkohollagens sanktioner m.m. . . . . . . . . . . . . . . . . Vissa frågor om förhållandet mellan sanktionerna och Systembolaget efter EU-tillträdet . 16.2.2 Avtalet mellan staten och Systembolaget . . . . . . . . . Uppgifter och sammansättning . 18 Analys av gällande ordning . Avtalet och gemenskapsrätten . Närmare om produkturvalet . De särskilda kriterierna för produkturvalet . 18.4.2 Särskilda risker för skadeverkningar av 18.4.3 Kundernas efterfrågan och andra affärsmässiga 18.4.5 Några ytterligare anmärkningar angående produkt- urvalet med anledning av Franzén-domen . Ytterligare om Systembolagets produkturval och 18.6.2 Systembolagets möjligheter att avvisa 19 Generella direktiv . Jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) . Regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50) . . . . . . . Konsekvenser för brottsligheten och det brottsföre- byggande arbetet (dir. 1996:49) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Förslaget till lag om ändring i alkohollagen (1994:1738) . Förslaget till lag om ändring i marknadsföringslagen (1995:450) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Förslaget till lag om ändring i radio- och TV-lagen (1996:844) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Bilaga 1 Kommittédirektiv . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Bilaga 2 riktlinjer (KOVFS 1979:5) . Bilaga 3 riktlinjer (KOVFS 1979:6) . Bilaga 4 Statens avtal med Systembolaget . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Bilaga 5 Europadeklarationen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Bilaga 6 Marknadsundersökning SCB . Bilaga 7 Marknadsundersökning /IMU-Testologen . Bilaga 8 Den svenska lanseringen av . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Utredningen föreslår att lagen (1978:763) med vissa bestämmelser o m marknadsföring av alkoholdrycker, den s.k. alkoholreklamlagen, upphävs och att särskilda bestämmelser om marknadsföring av alkoholdrycker i stället samlas i ett nytt 4 kap. i alkohollagen (1994:1738). Den särskilda alkoholreklamregleringen föreslås liksom vara tillämplig endast på marknadsföring av alkoholdrycker som vänder sig till konsumenterna. Utgångspunkten för förslaget till lagreglering är att marknadsföringen skall ske under sådana former att samhälleliga, sociala och medicinska skadeverkningar av alkoholkonsumtionen i möjligaste mån undviks. Det markeras att reglerna för alkoholreklamen har ett alkoholpolitiskt syfte och att regleringen är en del av den förda alkoholpolitiken. All marknadsföring skall ske med återhållsamhet. Kravet på återhåll- samhet får betydelse för val av reklammedel, reklamens innehåll och dess utformning. Påträngande eller uppsökande marknadsföringsåtgärder ä r enligt förslaget inte tillåtna. Alkoholreklam får enligt förslaget inte rikta sig särskilt till barn oc h ungdomar eller skildra sådana personer. Marknadsföringen anses rikta sig särskilt till barn och ungdomar om den har en sådan utformning att det kan antas att dessa lätt lägger märke till och kan påverkas av den. Vi d bedöm ningen av om marknadsföringen riktar sig särskilt till barn oc h ungdomar bör beaktas dryckens egenskaper och sammansättning, dryckens popularitet hos unga, dess namn och image. Varumärken och förpackningar kan också beaktas inom ramen för en helhetsbedöm ning av framställningen. De materiella bestämmelserna överensstämmer i många avseenden med gällande rätt på området. Reklamen får dock till skillnad från vad so m gäller skildra människor och situationer som på ett naturligt sätt hör ihop med alkoholdrycker. De lagstadgade förbuden mot att marknadsföra alkoholdrycker i kommersiella annonser i tidningar samt i radio och TV kompletteras med ett förbud mot annonser i filmer som visas offentligt. När det gäller tidningar omfattar annonsförbudet enligt förslaget samtlig a alkoholdrycker, dvs. De enda undantag som föreslås frå n annonsförbuden avser tidningar och filmer som tillhandahålls på Systembo- lagets försäljningsställen. I övrigt blir det inte tillåtet med alkoholreklam i tidningar som distribueras på försäljnings- eller serveringsställen eller som tillställs allmänheten genom beställning eller prenumeration. Det föreslås att marknadsföring av alkoholdrycker som vänder sig till konsumenter liksom skall vara tillåten på försäljnings- oc h Reklamen på försäljningsställen får dock avse endast de alkoholdrycker som ingår i sortimentet. Detta är en nyhet i förhållande till vad som gäller. Utredningen föreslår inte några särskild a regler för alkoholreklam på Internet. De allmänna reglerna är enlig t utredningen tillämpliga på sådan reklam i den mån den vänder sig til l svensk publik. En förutsättning för att sådan reklam skall bedömas so m tillåten är sålunda att den är återhållsam. Också beträffande reklamen för lättöl och andra alkoholhaltig a lättdrycker innehåller lagförslaget en nyhet. Marknadsföringen av sådana drycker skall utformas på sådant sätt att den inte kan förväxlas me d marknadsföring av alkoholdrycker dvs. sådana som innehåller mer än 2,25 volymprocent. Dessutom föreslås att det vi d marknadsföring av alkoholhal- tiga lättdrycker i sådana kommersiella annonser som omfattas av det allmänna annonsförbudet inte får användas samma kännetecken som i sin helhet eller till någon del är i bruk för en alk oholdryck eller är inarbetat eller registrerat enligt varumärkeslagen. Syftet med den nya bestämmelsen är att hindra att alkoholdrycker marknadsförs indirekt genom marknadsföringen av alkoholhaltiga lättdrycker. Begränsningen i rätten att använda viss a kännetecken avser som nämnts endast kommersiella annonser i tidningar, radio och TV samt film. I övrigt berör de särskilda alkoholreklamreglerna inte alkoholhaltiga lättdrycker så länge reklamen inte kan förväxlas me d reklamen för alkoholstarkare produkter. Genom två marknadsundersökningar som SCB och /IMU - Testologen utfört på utredningens uppdrag har det framkommit at t marknadsföringsåtgärder so m avser alkoholdrycker har ökat sedan blev medlem i EU . Enligt utredningens uppfattning ligger förklaringen härtill framför allt i att så många fler nu handlar me d alkoholdrycker samt att betydligt fler produkter numera finns tillgängliga för konsumenterna. Informationsbehovet har således ökat. Det har int e visats att den ändrade regleringen av marknaden fö r alkoholdrycker till följd av EU-medlemskapet har påverkat utvecklingen av eller mönstret i alkoholreklamen i någon annan påtaglig riktning. Utredningen har övervägt förändringar för tillsynen. Utredninge n föreslår att /KO även fortsättningsvis får huvudansvaret för att övervaka efterlevnaden av de särskild a reglerna för alkoholreklamen. Dock föreslås att tillsynen över serveringstillståndshavarnas marknadsfö- ring på serveringsställen i första hand skall utövas av kommunerna. När /KO utövar sin tillsyn kommer de marknadsrättsli- ga sanktionerna förbud och ålägganden vid vite enligt 14 och 19 eller 21 §§ marknadsföringslagen att vara tillämpliga. När det är kommunerna so m utövar tillsynen mot innehavarna av serveringstillstånd är det i ställe t sanktionerna enligt alkohollagen som äger tillämplighet. Överträdelser av de särskilda bestämmelserna för marknadsföring i 4 kap. alkohollagen kan också leda till återkallelse av partihandels-, tillverknings- eller servering- stillstånd. En förutsättning härför är att tillståndshavaren gjort sig skyldig till en allvarlig överträdelse och därför inte längre bör bedriv a verksamheten eller hans marknadsföring har föranlett åtgärde r enligt alkohollagen eller marknadsföringslagen. För återkallelse a v serveringstillstånd svarar kommunerna och för återkallelse av partihandels- eller tillverkningstillstånd svarar Alkoholinspektionen. Utredningen föreslår att möjligheten att döma ut marknadsstörningsavgift vid överträdelser av fö rbudet mot att marknadsföra alkoholdrycker i kommersiella annonser i radio- eller televisionssändningar avskaffas. I utredningens uppdrag har ingått att klargöra innebörden av reglern a för Systembolaget AB:s produkturval när det gäller bolagets möjligheter att avvisa produkter med hänvisning till bl.a. produktens förpackning , marknadsföring och produktinformation. Produkturvalet skall vara sådant att ingen favorisering sker av inhemska produkter, och det får grundas endast på en bedömning av produktens kvalitet, särskilda risker fö r skadeverkningar av produkten, kundernas efterfrågan och andra affärsmäs- siga samt etiska hänsyn (punkt 4 i avtalet mellan staten och ). På begäran av den leverantör av produkt som har avvisats från eller avförts ur bolagets överprövar beslutet. prövning har i stor utsträckning gjorts mot gemenskapsrättens regler om fri rörlighet för varor. I den mån undantags- bestämmelser eller sådan praxis från som medger undantag från förbudet mot kvantitativa importrestriktioner eller åtgärder me d motsvarande verkan åberopas i nämndens avgöranden har de inte ansetts tillämpliga. Med utgångspunkt från den tillämpning av avtalet som följer av praxis har Systembolaget mycket begränsade möjligheter att avvisa produkter med hänsyn till produkten s kvalitet, särskilda risker för skadeverkningar av produkten eller etisk a hänsyn. Kriterierna för produkturvalet är enligt utredningens mening förenliga med grunderna för den svenska alkoholpolitiken. Även om tillkomsten i och för sig av avtalet mellan staten och kan anses utgöra en sådan åtgärd som skall jämställas med kvantitativa importrestriktione r enligt artikel 30 är de enli gt utredningen också förenliga med gemenskapsrätten, möjligen med undantag för kriteriet etiska hänsyn. Den nuvarande konstruktionen är enligt utredningens mening mindre lyckad. Reglerna för produkturvalet bör ytterligare tydliggöras. Avtale t mellan staten och har en otydlig konstitutionell status, vilket bl.a. medför att dess förhållande till gemenskapsrätten är svårtolkad. Enligt utredningens mening bör antingen avtalet överarbetas eller d e aktuella bestämmelserna föras in i lag eller förordning, exempelvi s alkohollagen eller alkoholförordningen. Förs bestämmelser om produktur- valet in i alkohollagen bör beslut fattade på grundval av dem kunn a överklagas till allmän förvaltningsdomstol (jfr 9 kap. 2 § alkohollagen). 1 Förslag till lag om ändring i alkohollagen (1994:1738) Härigenom föreskrivs ifråga om alkohollagen (1994:1738) dels att nuvarande 412 kap. skall ha beteckningen 513 kap., dels att 1 kap. 1 §, 8 kap. 1, 7 och 20 §§ samt 9 kap 1 § skall ha följande lydelse, dels att ett nytt 4 kap. skall införas, dels att i lagen skall införas nya paragrafer, 1 kap. 9 §, 8 kap. 19 a § och 9 kap. 1 a § Denna lag gäller tillverkning av Denna lag gäller tillverkning och alkoholdrycker och handel med er samt handel med sådana varor. tillverkning av sprit. Lagen gäller också tillverkning av Bestämmelser om införsel och försäljning av teknisk sprit finns i lagen (1961:181) om försäljning av teknisk sprit m.m. Föreskrifter om marknadsfö- ring av alkoholdrycker finns, förutom i denna lag, även i lagen (1978:763) med vissa bestämmel- ser om marknadsföring av alko- holdrycker. Regeringen får med avseende på främmande stat bestämma att följande skall gälla. Vid marknadsföring av alko- holdrycker får inte användas oriktiga eller vilseledande ur- spungsbeteckningar genom vilka dryckerna direkt eller indirekt anges vara frambragda eller til- lverkade i den främmande staten eller i en region eller ort i den främmande staten. Detta gäller även om det äkta ursprunget an- ges eller om beteckningen an- vänds bara i översättning eller är åtföljd av uttryck som art, sort, typ, kopia eller lik- nande uttryck. En handling som strider mot andra stycket skall vid tillämp- ning av marknadsföringslagen (1995:450) anses vara otillbörlig mot konsumenter. Särskilda bestämmelser för marknadsföring Marknadsföring av alkoholdryc- ker i allmänhet Detta kapitel gäller marknads- föring av alkoholdrycker som vänder sig till konsumenter. Om förbud mot vissa marknads- föringsåtgärder finns bestämmel- ser i 3 kap. 5 § och 7 kap. 7 §. För marknadsföringen gäller förutom de krav som anges i mar- knadsföringslagen (1995:450) att den skall ske med återhållsamhet. Därvid gäller särskilt att marknadsföringsåtgärder inte får vara påträngande eller uppsökande. Marknadsföring får inte rikta sig särskilt till barn och ungdo- mar eller innefatta skildring av sådana personer. Marknadsföringen får avse endast sakliga uppgifter om va- rorna samt om deras egenskaper och sammanhang. Bilder eller andra tekniska framställningar får skildra varorna och tillbehör samt sådana situationer som har ett naturligt samband med varor- na. Särskilt om vissa marknadsfö- ringsåtgärder Vid marknadsföring av alko- holdrycker får inte användas kommersiella annonser i 1. periodiska skrifter eller and- ra skrifter på vilka tryck- frihetsförordningen är tillämplig och som med avseende på ord- ningen för deras utgivning är jämförbara med periodiska skrif- ter, 2. ljudradio- eller televisions- program, eller annars i sådana TV-sändningar över satellit som omfattas av radio- och TV-lagen (1996:844), eller 3. filmer som visas offentligt. Första stycket 1 och 3 gäller inte skrifter eller filmer som till- handahålls endast på försälj- ningsställen för det detaljhan- delsbolag som avses i 6 kap. 1 §. Vid marknadsföring av sprit- drycker, vin eller starköl får inte användas direktreklam eller and- ra liknande reklammedel som riktar sig till enskilda konsumen- ter. Vid marknadsföring av alko- holdrycker får inte användas 2.presentutdelning, erbjudan- den om avsmakning eller därmed jämförliga erbjudanden, eller 3.erbjudanden att vid köp av annan vara eller tjänst förvärva också alkoholdryck. Vad som sägs i andra stycket 3 gäller ej kombinationserbjudan- de med alkoholdryck om drycken utgör del av en måltid. Marknadsföring av alkohol- drycker på försäljningsställen får avse endast alkoholdrycker i det sortiment som säljs där. Marknadsföring av alkoholhalti- ga lättdrycker tiga lättdrycker skall utformas på sådant sätt att den inte kan för- växlas med marknadsföring av alkoholdrycker. Vid marknadsföring av alko- holhaltiga lättdrycker i kommer- siella annonser som avses i 4 § första stycket får inte användas samma kännetecken som i sin helhet eller till någon del är i bruk för en alkoholdryck eller är inarbetat eller registrerat i enlig- het med vad som föreskrivs i va- rumärkeslagen (1960:644) för sådan dryck. Marknadsföring som strider mot bestämmelserna i 17 §§ skall vid tillämpningen av 4 § första stycket och 14 §§ mark- nadsföringslagen anses vara otillbörlig mot konsumenter. Att allvarligare överträdelser av bestämmelserna om mark- nadsföring kan leda till återkal- lelse av tillstånd följer av 8 kap. 18 och 19 §§. Tillverkningstillstånd, partihandelstillstånd och inköpstillstånd få r meddelas endast den som visar att han med hänsyn till sina personliga och ekonomiska förhållanden och omständigheterna i öv rigt är lämplig att utöva verksamheten. Sökanden skall också visa att han har tillfredsställande lag- ringsmöjligheter. Vid tillståndsprövningen skall särskild hänsyn tas till om sökanden ä r laglydig och benägen att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna. Tillstånd får meddelas endast om sökanden kan förväntas följa bestämmelserna om marknads- föring av alkoholdrycker. får om det finns särskilda skäl begränsa tillstån- dets giltighet till . Myndigheten får också meddela de villkor som behövs, i samband med beslutet om tillstånd eller senare under tillståndsti- den. Serveringstillstånd får meddelas endast den som visar att han med hänsyntill sina personliga och ekonomiska förhållanden och omständighe- terna i övrigt är lämplig att utö va verksamheten. Sökanden skall också visa att serveringsstället uppfyller kraven i 8 §. Vid tillståndsprövningen skall särskild hänsyn tas till om sökanden ä r laglydig och benägen att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna. Tillstånd får meddelas endast om sökanden kan förväntas följa bestämmelserna om marknads- föring av alkoholdrycker. Återkallelse av tillstånd på grund av överträdelse av de särskilda bestämmelserna för marknadsföring i 4 kap. kan ske endast om överträdelsen är sär- skilt allvarlig eller tillståndsha- varens marknadsföring har föranlett åtgärder enligt den- na lag eller marknadsföringsla- gen. I stället för återkallelse enligt 18 eller 19 § kan tillståndshavaren meddelas varning, om varning av särskilda skäl kan anses vara en tillräcklig åtgärd. I stället för återkallelse enligt 18 eller 19 § kan tillståndshavaren meddelas varning, om varning av särskilda skäl kan anses vara en tillräcklig åtgärd. Varning kan dock inte utfärdas i stället för återkallelse av tillverknings- eller partihandelstillstånd om sanktio- nen grundas enbart på överträ- delse av de särskilda bestämmel- serna för marknadsföring i 4 kap. central tillsyn över efterlevnade n med den begränsning som följer av denna lag och kan meddela av 1 a §, central tillsyn över efter- allmänna råd till vägledning fö r levnaden av denna lag och kan tillämpningen av lagen. meddela allmänna råd till vägled - ning för tillämpningen av lagen. utövar tillsyn inom länet. kommunerna med råd i deras verksamhet.