sou · GMB328 · 1999-01-01 00:00:00 — 466 mkr95, vilket motsvarar en årslön personer. Det innebär inte att 1650 personer skulle bli arbetslösa - någon prognos av apotekspersonalens arbetsmarknad har inte gjorts, även om det finns anledning att tro att välutbildad apotekspersonal har en god arbets- marknad även utanför Apoteksbolaget. Det är dessutom rimligt att anta att neddragningen hos Apoteksbolaget eller hos den nye ägaren av de uppköpta apoteken i stor utsträckning kan ske genom s.k. 92 Se Nurmis P, Kostnadseffekter av konkurrensutsättning. , , 1996). Försäljning av ett apotek torde vara mindre komplicerad än gatudrift som Nurmis´ exempel handlar om, varför kostnaden i varje fall inte underskattas. Med verksamhetskostnad menas här (350/900) av apotekens egen kostnad, vilket ger 1,5 mdkr (av 3,75 mdkr). är 60 mdkr, med något tillägg beroende på att det förmodligen är de större apoteken som säljs. 93utslaget med realräntan , 94Detta innefattar såväl den personal som finns kvar som den som övergår till ny ägare Detta är högt räknat även av det skälet att vi här räknar av all personal, inkluderande även dem som inte arbetar med läke- medelsförsäljning. av personalkostnaden enligt Apoteksbolagets årsredovisning 1996. Detta är antagligen en överskattning eftersom tiden i många fall blir kortare på grund av naturlig avgång, pension m.m. 238 +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL För att få ett begrepp om storleksordning av denna engångskostnad kan nämnas att den inte bör belasta ett enstaka år utan slås ut, som en investering, på t.ex. . Med ett antagande om 4 procents ränta skulle den årliga kostnaden av hela avgångs- vederlaget maximalt bli något . · Totalt har vi alltså 10 -i övergående, årliga kostnader. 6ARAKTIGA KOSTNADER F¶R STAT OCH SJUKV¥RDSHUVUDM¤N ·Tillståndsgivning och tillsyn kan betraktas som varaktiga kostnader. Vi antar att Apoteksbolagets apotek inspekteras på samma sätt som andra apotek samt att Apoteksbolagets interna inspektionsverksam- het bibehålls på oförändrad nivå och också anger en nivå för vad andra företag bör åta sig i detta avseende. En grov kalkyl visar att den årliga kostnaden blir och cirka 12 anställda vid myndigheten i fråga 96. Säkerheten i hanteringen och kvaliteten i informationen till kunderna kan därmed bibehållas vid en konkurrensutsättning. 4OTALA KOSTNADER OCH INT¤KTER F¶R STAT OCH SJUKV¥RDSHUVUDM¤N Tillsammans kan vi räkna med 22 -i årliga kostnader, mot vilka kan ställas de maximalt i årliga intäkter, som antas vara en följd av konkurrensutsättning i kombination med utförsäljning. Nettointäkten, dvs med avdrag för ovannämnda kostnader, kan antas variera mellan cirka 420 och . En mittpunkt ligger på . Detta är en statisk analys, till vilket också ska läggas s.k. dynamiska effekter, som utvecklas mer nedan. Sjukvårdshuvudmännens administrationskostnader kan påverkas av vilka styrningsalternativ som väljs. I samtliga fall måste man på något sätt ta ställning till prislistor och om vilka villkor man ställer i tätort respektive glesbygd, dvs det finns administrationskostnader för upphandlaren i alla fallen. I den utsträckning sjukvårdshuvudmannen ska fatta individuella etableringsbeslut ökar givetvis kostnaden. Dessa skillnader torde dock inte ha någon väsentlig betydelse för vilken styr- ningsform som föredras. 96 Den nödvändiga myndighetstillsynen beskrivs närmare nedan, kapitel 11. +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL 239 3AMH¤LLSEKONOMISKA KOSTNADER OCH INT¤KTER En del av vad vi ovan betraktat som kostnader för ägare och sjuk- vårdshuvudmän tillfaller också konsumenten, i form av lägre priser. En 15-procentig minskning av distributionskostnaden motsvarar en 3- procentig minskning av den genomsnittliga läkemedelskostnaden, eftersom vi antar att distributionskostnaden utgör av läke- medelspriset. På intäktssidan ligger andra poster som är svårare att bedöma än ovanstående, nämligen i vilken utsträckning konsumenterna kan ge uttryck för och få genomslag för sina behov. Apoteksbolagets styrka, en säker och trygg hantering, gedigen informati on, enhetliga lösningar har den nackdelen att konsumenternas preferenser, t.ex. vad avser närheten till ett fullsortimentapotek, inte kan komma till uttryck på ett lika enkelt sätt som i en konkurrenssituation. Konkurrensmodellens dynamiska effekter innebär att konsumenten väljer den säljare som erbjuder det alternativ som bäst överensstämmer med köparens preferenser. Dynamiska effekter kan uppstå i form av att nya produkter och tjänster utvecklas som en följd av denna valmöjlighet, t.ex. nya distributionsformer, lågprisapotek eller högserviceapotek. Alternativen är emellertid inte bestämda en gång för alla. I konkurrenstanken ligger också att det måste finnas incitament att utveckla nya lösningar, t.ex. nya distributionsformer, nytt produktsortiment som får möjlighet att tävla med de befintliga. Gynnsamma förutsättningar för uppkomsten av innovationer är således ett väsentligt element. De dynamiska effekterna är svåra att beräkna men kan antas vara av stor betydelse. På denna punkt har det kombinerade försäljnings.- och konkurrensalternativet en styrka, genom att det ger ett snabbt genomslag för nya idéer och åtgärder. Den största nackdelen med detta alternativ är risken för icke önskade effekter på läkemedelsförbrukning, särskilt det receptfria sortimentet, och säkerheten. En snabb och omfattande konkurrens- utsättning av detta slag kan också under vissa förhållanden leda till att det statliga monopolet på lokala marknader ersätts av privata monopol, vilket minskar den samhällsekonomiska vinsten. Erfarenheterna från andra omreglerade områden pekar på att en viss typ av konkurrens- problem kan uppstå. Förändringar i regleringar kan också få fördel- ningseffekter som kan behöva motverkas. Sådana måste därför följas upp och beredskap finnas för att justera det nya regelverket. En mer successiv omreglering är av dessa skäl att föredra. 240 +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL En annan nackdel är riskerna för oligopollösningar, dvs uppkomsten av ett fåtal stora företag som spelar mot varandra snarare än anpassar sig till kundernas behov. Apotekshandeln ger goda förutsättningar att bilda kedjor, som utnyttjar gemensamma lagermöjligheter, specialise- ringsmöjligheter, datorlösningar, likartade koncept som passar ett i stor utsträckning enhetligt sortiment. Genom att enskilda apotek lätt kan få en monopolliknande ställning i mindre orter kommer risker att finnas för brist på variationsrikedom och flexibilitet som ytterligare förstärker den tendens till stelhet som ligger i oligopolen. En övergång från ett offentligt monopol till privat oligopol och lokala monopol behöver därför samhällsekonomiskt inte vara någon vinst. Även detta talar för att en mer successiv lösning väljs så att man kan följa tendenserna. 3TYRNINGSFORMERNAS EFFEKTER P¥ TILLG¤NGLIGHETEN De viktigaste mätbara kostnadsskillnaderna för konsumenten uppträder i samband med förändringar av tillgängligheten. Förändringar bör jämföras med dagens situation. finns det ett apotek på 10 000 invånare, vilket med europeiska mått är relativt glest. eras i glesbygden med ett 1000-tal apoteksombud och andra distribu- tionsformer. För att förenkla analysen utgår vi från att glesbygdens tillgänglighet kommer att förbli oförändrad i alla alternativ, beroende på att samhället på ett eller annat sätt sannolikt garanterar en viss minsta tillgänglighet i glesbygd, ungefär på dagens nivå. Skillnaderna i tillgänglighet, mätt i förekomst av apotek, torde bli mest påtagliga i halvcentrala områden eftersom stadskärnor i allmänhet alltid har, och kommer att ha, åtminstone ett apotek. Däremot kan olika alternativ generera olika antal apotek även i de tätaste områdena. En utförsäljning av en betydande del, t.ex. vart annat eller vart tredje apotek spridda över landet, i kombination med så lite styrning som möjligt från sjukvårdshuvudmännen kan leda till ett starkt tryck att etablera apotek i mer tätbefolkade delar av landet. Där kommer service och tillgänglighet att förbättras. Samhällsekonomiskt leder till det till en vinst om flertalet kunder får bättre tillgänglighet, även om det sker på bekostnad av ett mindre antal kunders tillgänglighet. En sidoeffekt av denna konkurrensutsättning kan bli att kostnaderna för glesbygdsservicen kommer att koncentreras till de statligt ägda apoteken, vilket i längden gör det ohållbart att låta det statliga bolaget stå för hela glesbygdskostnaden (om man väljer en sådan lösning i början). Om man kombinerar en konkurrensutsättning och utförsäljning med ett starkt inflytande från sjukvårdshuvudmännen över etableringen, +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL 241 kommer tendenserna till koncentration att kunna motverkas, eftersom man kan anta att sjukvårdshuvudmännen i allmänhet vill sprida apoteken så jämnt som möjligt över regionen. En sådan effekt kan uppnås antingen genom att prislistorna för ersättning för levererade distributionstjänster differentieras i olika regiondelar, eller genom att sjukvårdshuvudmännen ges en direkt beslutsrätt över etableringar. Därmed minskar marknadskrafternas spelrum till förmån för en hälso- och sjukvårdspolitiskt motiverad jämnare spridning. Alternativet med individuella etableringsbeslut från sjukvårds- huvudmännens sida kan tänkas leda till mer begränsad konkurrens i befolkningstäta områden vilket torde leda till högre kostnader, och därmed priser, för kunder och sjukvårdshuvudmän i dessa områden. Detta är både en landstingsekonomisk och en samhällsekonomisk kostnad, på grund av högre priser till kunderna och sämre tillgänglighet i tätorter. Man får här väga fördelen med gynnandet av glesbygden mot nackdelen av ökade kostnader för tätortsetableringarna. 9.4.3Konkurrensutsättning vid ett bibehållet statligt apoteksbolag Den alternativa metoden innebär även den en konkurrensutsättning men med bibehållande av Apoteksbolaget intakt och fortsatt statligt ägande, åtminstone övergångsvis. Andra aktörer ges möjlighet att komplettera det rådande utbudet. Det betyder att Apoteksbolagets butiksnät bibehålls oförändrat i utgångsläget men sannolikt utsätts för omfattande strukturförändringar när konkurrensen utvecklats. Detta behöver inte enbart ske genom etablering av butiker utan kan också ske i särskilda distributionsformer för exempelvis distansköp eller dosdispensering till kommunernas äldreomsorg. Även här kommer lokaliseringsfrågan att aktualiseras, vilket gör att man dels måste ta ställning till på vem försörjningsansvaret vilar, staten eller sjukvårdshuvudmännen, dels vilka former sjukvårdshuvudmännens inflytande skall ges. Apoteksbolagets marknadsandel kommer successivt att minska vilket skapar ökade rationaliseringsbehov. 4¤NKBAR KOSTNADSREDUCERING OCH INT¤KT I jämförelse med det tidigare alternativet förverkligas konkurrensutsätt- ningen i detta alternativ på kort sikt i form av konkurrens eller hot om konkurrens från nyetableringar. Hur påverkas möjligheterna till kost- nadsreducering av detta? Enligt ovannämnda studie om 242 +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL äldreomsorgen åstadkom hotet om konkurrensutsättning en 4-procentig kostnadsreducering, vilket innefattar effekten även på de enheter inom äldreomsorgen som inte konkurrensutsattes. En bidragande orsak till denna hoteffekt kan vara att upphandlingarna i så stor utsträckning ledde till att egenregi förlorat, säger författaren. Konkurrensut- sättningen upplevdes som ett reellt hot, som dock inte förverkligades. Däremot ledde upphandlingen till 12 procents kostnadsreducering i de delar av verksamheten som upphandlades97. Möjligheterna till kostnadsreducering kan vara olika i olika branscher, åtminstone på kort sikt. Där man har stora anläggnings- investeringar är det svårt att snabbt minska kostnaderna (se debatten kring regementsnedläggningar). Apotekshandel är mer kapitalintensiv än äldreomsorg, vilket tyder på att hotet på kort sikt skulle få något mindre effekt. Men äldreomsorg är mycket känslig för risk för kvalitetssänkning, vilken kan antas vara direkt proportionell mot antalet personer på fältet. I apoteksverksamhet finns större möjligheter att välja alternativa metoder för distribution utan kvalitetssänkningar för kunden. Såsom skildras nedan kan tillräcklig kvalitet hos alla aktörer upprätthållas genom krav i tillståndsgivning och tillsyn. I äldre- omsorgen var relationen mellan hoteffekt och upphandlingseffekt 4/12, dvs 1/3. Kostnadsreduceringen på grund av upphandlingen antogs i apoteksfallet vara och om hoteffekten antas vara 1/3 av denna får vi . I de orter där nyetablering inte är något reellt hot, åtminstone när det gäller fullsortimentsbutiker, skulle hotet om konkurrensutsättning komma från eventuellt distansköp och i viss mån från näraliggande orter. Distansköpskonkurrensen gäller inte för hela sortimentet, utan för den del som är möjlig att distribuera per post. Anta att en eventuell nyetablering är ett hot för hälften av landets apotek. Hoteffekten skulle då reducera kostnaderna till hälften av , nämligen . Om vi vidare antar att hälften av sortimentet är möjligt att distribuera som distansköp skulle konkurrens- effekten (dvs vad som i äldreomsorgsprojektet kallades upphand- lingseffekten) vara hälften av de tidigare antagna , dvs. I hälften av butikerna verkar hot om etablering (2,5 procents kostnadsreducering) medan hälften av sortimentet i alla butiker är utsatt för reell konkurrens från distansköp (7,5 procents kostnadsreducering). Genomsnittligt hamnar kostnadsreduceringen någonstans emellan , uppskattningsvis . 97 Observera att alla de nämnda kostnadsreduceringarna bedöms ha uppnåtts utan sänkning av kvaliteten. +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL 243 När det gällde det förra alternativet, konkurrens och utförsäljning, så förutsattes försäljning ske . I det föreliggande alternativet med enbart konkurrensutsättning kommer för- ändringar förmodligen att spridas över en längre tidsperiod, nämligen den tid det tar för konkurrenter att bygga upp distansköp eller att på annat sätt slå sig in på redan etablerade marknader. Vi antar därför att detta alternativ beräknas ta fram till full effekt. Den beräknas ge effekter på vilket, beräknat på 3,3 mdkr (bruttomarginalen för receptbelagda läkemedel), ger en kostnadsreducering på (brutto). Skillnaden mellan detta och det föregående alternativet torde dock i huvudsak vara en beräkningsmässig skillnad eftersom hotet om konkurrens övergår till faktisk konkurrens, även om Apoteks- bolaget inte initalt säljer ut några apotek. Bolaget kan tvingas lägga ned vissa apotek av lönsamhetsskäl och verksamheten tas över av andra företag som, i bästa fall, lyckas få lönsamhet. På lite finns det inte anledning att anta att kostnadsreduceringen blir mindre med detta alternativ, dvs man skulle närma sig en besparing på och 500 mkr.(brutto). Eftersom vi här talar om , innebär det att effekten av sparbetinget hunnit verka ut och att den långsiktiga effekten får antas ske från en ny, lägre kostnadsnivå. +OSTNADER F¶R STAT OCH SJUKV¥RDSHUVUDM¤N –VERG¥ENDE KOSTNADER F¶R STAT OCH SJUKV¥RDSHUVUDM¤N Inga transaktionskostnader av betydelse finns i detta alternativ, till skillnad från det föregående alternativet. Däremot kan övertalighets- kostnader uppstå. Med en 5-procentig kostnadsreducering skulle maximalt (på kort sikt) 1/3 av övertalighetskostnaden i det tidigare alternativet uppstå och ge en årlig kostnad på något 98 enligt motsvarande förutsättningar som redovisades för det tidigare alternativet. Kostnadsreduceringen antas efter hand närma sig det förra alternativets nivå. 98 Övertaligheten beräknas till maximalt 550 personer och övertalighets- kostnaden till som sedan slagits ut med realräntan , vilket ger något . 244 +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL 6ARAKTIGA KOSTNADER F¶R STAT OCH SJUKV¥RDSHUVUDM¤N Tillståndsgivning och tillsyn drar varaktiga kostnader. Vi antar att dessa är desamma som i föregående alternativ, dvs . 4OTALA KOSTNADER OCH INT¤KTER F¶R STAT OCH SJUKV¥RDSHUVUDM¤N Totalkostnaden, , är lägre än i föregående alternativ. Kostnadsreduceringen på beräknade ger ett netto på, till en början, något . Eftersom detta alternativ efterhand alltmer närmare sig det förra alternativet, kan nettointäkten efterhand beräknas stiga mot . Även detta alternativ kan ställas mot de olika styrningsalternativen från sjukvårdshuvudmännens sida. Här finns den skillnaden mot föregående alternativ att transaktionskostnaderna blir väsentligt lägre eftersom det med all sannolikhet handlar om färre nyetableringar på kort sikt än de 350 som förutsattes i det förra alternativet. 3AMH¤LLSEKONOMISKA KOSTNADER OCH INT¤KTER Konsumenten får i detta alternativ till en början en 1-procentig pris- reduktion, eftersom distributionskostnaden, som sänkts , utgör av läkemedelspriset. Efter hand närmar sig prissänkningen det förra alternativet. I det föregående alternativet har diskuterats i vilken grad konkurrensutsättning och en omfattande utförsäljning ger dynamiska effekter respektive risker för oligopolistiska låsningar vid etablering av de stora kedjorna. I det föreliggande alternativet kommer konkurrensutsättningen att ske mer successivt, vilket torde begränsa både positiva och negativa effekter och dessutom möjliggöra att stats- makterna får möjlighet att följa utvecklingen på ett bättre sätt. Detta är inget obetydligt argument för detta alternativ eftersom just osäkerheten om vad som händer vid en konkurrensutsättning är viktig från hälso- och sjukvårdspolitisk synpunkt. Varje metod att minska denna osäker- het får därför antas ha ett stort värde. En skillnad mot föregående alternativ är att vi här inte förutsätter någon intäkt av försäljning av apotek. +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL 245 $E OLIKA STYRNINGSALTERNATIVENS EFFEKTER P¥ TILLG¤NGLIGHETEN Om alternativet med nationell eller regionala prislistor genomförs, kommer Apoteksbolagets struktur förmodligen att vara oförändrade framåt med de ytterligare etableringar i attraktiva lägen som kan komma till stånd. Här sker alltså en tillgänglighetshöjning och en möjlighet för de berörda konsumenternas preferenser att slå igenom. Alternativet med individuella etableringsbeslut kommer i vissa fall att hejda denna ökning av tillgängligheten i de centrala lägena, med samma nackdelar som i det föregående alternativet. Effekterna blir i sak likartade men mindre begränsade i skalan än i föregående alternativ. 9.4.4Överväganden av alternativen och förslag *¤MF¶RELSER MELLAN DE TRE STYRNINGSALTERNATIVEN Innan vi tar ställning till de två formerna för konkurrensutsättningen, finns det skäl att analysera om sjukvårdshuvudmännens styrnings- former kan påverka valet. Vi undersöker därför summariskt på vilket sätt kostnadsreduceringen kan förverkligas genom valet av styrnings- Det mest generella alternativet är en NATIONELL PRISLISTA. Den får antas bygga på sjukvårdshuvudmännens krav på kostnadsreduceringar, men genom att den är nationell kommer den antagligen att ge ett något vidare utrymme än vad en regional prislista skulle göra. 2EGIONALA PRISLISTOR skulle möjliggöra för respektive sjukvårds- huvudman att göra differentierade listor för olika delar av regionen, vilket kan antas ytterligare skärpa kraven på kostnadsreduceringar åtminstone i vissa geografiska lägen. Att lägga INDIVIDUELLA ETABLERINGSBESLUT i sjukvårdshuvudmännens händer ger dessa ett direkt verktyg för att koppla besluten till en regional tillgänglighetspolicy, vilket endast kan ske på ett indirekt sätt, via prislistor, i de övriga alternativen. När man väger de tre styrningsalternativen mot varandra ser man att det nationella alternativet inte ger samma möjlighet till regional kostnadsanpassning som de övriga och att man förlitar sig mer på konkurrensens effekter. Detta alternativ kommer förmodligen att leda till fler apotek i centrala lägen än de övriga styrningsalternativen. De regionala prislistorna kan å ena sidan ge en differentierad kostnadsbild och en jämnare regional spridning än i det nationella alternativet - å andra sidan förutsätts en regional förhandlingskompetens på detta 246 +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL Det sista alternativet, individuella etableringsbeslut, innebär en direkt styrd tillgänglighet men leder till begränsningar av konkurrensen och förutsätter i mycket hög grad förhandlings- och beslutskompetens hos sjukvårdshuvudmännen. Dessutom bryter offentliga etableringsbeslut av privat handel mot normala former i en marknadsekonomi. Alternativet med försäljning innebär initialt en större arbetsinsats för sjukvårdshuvudmännen än det andra alternativet och skulle innebära att dessa på måste b ygga upp förhandlings- och beslutskompetens. Även om det är fråga om övergående problem, är ett styrningsalternativ som möjliggör en successiv uppb yggnad av sjukvårdshuvudmännens kompetens på detta område att föredra, vilket talar för alternativen med nationell eller regional prislista. Med tanke även på de övriga skäl som anförts F¶RESL¥S principen om regionala prislistor. Valet av styrningsform påverkar dock inte i någon högre grad av vilket av de två konkurrensalternativen som väljs. 3LUTSATSER OM FORMERNA F¶R KONKURRENSUTS¤TTNINGEN ·Det första alternativets nettointäkt ligger , ·det andra alternativets nettointäkt ligger inledningsvis men kommer förmodligen att närma sig det första alternativet . Det första alternativet leder förmodligen till snabbare förändringar i lokaliseringsmönstret och därmed större genomslag för konsumenter- nas preferenser. Det andra alternativet möjliggör dock en mer successiv utveckling. Det finns ett värde i att välja en metod som ger en möjlighet att i lugn och ro följa utvecklingen av konkurrensutsättningen, för att statsmakter och sjukvårdshuvudmän därigenom skall kunna garantera att säkerhet, kvalitet, tillgänglighet och andra viktiga aspekter tillgodoses. Som framgår av nettointäktsresonemanget handlar skillnaden fram- förallt om olika profil över tiden. Låt oss anta att tidsfördröjningen är , skillnaden minskas avtrappande från full skillnad, , första året till full likhet tre, vilket ger i ackumulerad skillnad. Det är i utveck- lingen över tiden som en bedömning av sparbetinget måste göras. I och med ägarens beslut om sparbetinget förverkligas en 15-procentig kost- nadsreducering , oavsett konkurrensutsättning eller inte. Det är inte säkert att konkurrensutsättningens effekter på kostnaderna kommer att slå igenom särskilt starkt utöver sparbetingets +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL 247 Kostnadsreducering i en storleksordning behöver på sig. De två alternativens effekter utjämnas därmed väsentligt. Till den diskussion som förts ovan bör läggas överväganden om fördelar och nackdelar av att behålla tills vidare respektive sälja statens tillgångar i Apoteksbolaget. Värdet av försäljning av delar av Apoteks- bolaget bör ställas mot den värdeutveckling som kunde förväntas utan avyttring. En detaljerad kalkyl har inte kunnat göras utöver be- dömningen att Apoteksbolaget med stor sannolikhet kommer att klara konkurrensen och behålla en betydande marknadsandel, även om denna minskar från dagens . Det finns all anledning att tro att värdet av statens tillgång i Apoteksbolaget kommer att vara högt även och vid behov kunna realiseras . Hur stort värdet är är svårt att bedöma i brist på marknad och det är inte heller möjligt att med rimlig säkerhet bedöma om detta värde kommer att stiga eller sjunka och i så fall hur mycket. Det är med andra ord svårt att säga vad staten vinner eller förlorar på att avstå från att sälja nu för att eventuellt göra detta . Det finns dock, som nämnts, även ett annat skäl att vänta med utförsäljning, nämligen den extra garanti om fortsatt stabilitet i säker- het, kvalitet och tillgänglighet som skapas av statligt ägande med tanke på läkemedelsdistributionens betydelse i ett hälso- och sjukvårds- politiskt perspektiv.