sou · GMB36d3 · 1999-01-01 00:00:00 — Vi instämmer i detta, men hävdar att här bör ske en precisering genom att lyfta fram jämställdhet även som en kunskapsteoretisk och veten- skapsteoretisk fråga. Vilken kunskap är det som värderas som viktig kunskap? Vad betyder den ensidiga betoningen av naturvetenskap för flick- or/kvinnor? Det kan också handla om att lyfta fram vilka frågor som tillåts att formuleras, hur undersökningar ska genomföras för att ac- cepteras och hur resultat skall redovisas för att värderas som bra. *¤MST¤LLDHETSEXPERTERNA I 6¤STRA '¶TALAND Här förordar utredningen olika åtgärder, som rör kunskapsutveckling för dem som arbetar inom olika nivåer i det svenska utbildningssyste- met. Kön konstrueras tidigt i pojkars och flickors liv. har bl a under-tecknade påpekat att såväl formen för och innehållet i undervis- ning samt läromedeln måste utvecklas, så att de traditionella utbild- nings- och yrkesvalen minskar. Det gäller för både flickor och pojkar att bredda sina repertoarer. Att det uppväxande släktet får fler förebil- der bland personalen i bl a barnomsorg och skola är av strategisk bety- delse. Den innehåller många bra exempel och uppslag. För att motverka det tilltagande för- tryck som vissa pojkar ägnar sig åt i skolan och som drabbar både flickor och delvis också lärare, bör lärarutbildning och dito fortbildning innehålla jämställdhetskunskap. Det vore också bra om relationskun- skap ingick i undervisningen, särskilt på högstadiet och gymnasiet, så att pojkar och flickor får lära sig att visa hänsyn och respekt för varand- ra. .ATIONELLT 2ESURS#ENTRUM .2# Här förordar utredningen olika åtgärder, som rör kunskapsutveckling för dem som arbetar inom olika nivåer i det svenska utbildningssyste- met.Kön konstrueras tidigt i flickors och pojkars liv. Den nationella handlingsplanen "Steg på väg..." SOU 1979: 56 är fortfarande aktuell. Inom skolans och högskolans område återstår det flesta att genomföra, t ex vad gäller jämställdhet i lärarutbildning och fortbildning. Sedan starten har NRC påpekat att formen och innehållet i under- visning samt läromedlen måste utvecklas i syfte att bryta de traditio- nella utbildnings- och yrkesvalen. Det gäller för både flickor och poj- kar att bredda sin repertoar. Att det uppväxande släktet får fler förebil- der bland personalen i bl a barnomsorg och skola är av strategisk bety- delse. Visst görs vi olika finns det många bra ex- empel och uppslag. För att motverka det tilltagande förtryck som vissa pojkar ägnar sig åt i skolan och som drabbar både flickor och delvis också lärare, bör lärarutbildning och dito fortbildning innehålla jäm- ställdhetskunskap. Det vore bra om relationskunskap ingick i undervisningen, särskilt på högstadiet och gymnasiet, så att pojkar och flickor får lära sig att visa hänsyn och respekt för varandra. NRC anser också att utbildning ger kvinnor ökat självförtroende och ökar därmed kvinnornas möjligheter att konkurrera om arbete. Kun- skapslyftet innebär en sådan möjlighet. För att stimulera kvinnor till kvalificerad yrkesutbildning behövs samma förutsättningar som finns i -att relationskunskap och förhandlingsteknik blir ett ämne på skolschemat, så att pojkar och flickor tar hänsyn till varandras behov och önskemål. Båda måste vara nöjda med den lösning som väljs. -att hemkunskap får större utrymme i &REDRIKA "REMER &¶RBUNDET &"& FBF anser att genusperspektivet ska finnas med i all utbildning på alla nivåer. Jämställdhetsutbildning av skolans och högskolans personal ska vara ett krav. 7 Kunskap/kommunikationsplan Utredaren föreslår att regeringen gör en kommunikationsplan för sprid- ning av forskningen från och påbörjar en aktiv spridning av kunskap i frågan om kvinnors och mäns tillgång till eko- nomisk makt och ekonomiska resurser. Ett flertal av de 28 instanser som kommenterat denna del av betänkan- det är positiva till förslaget. Dock har vissa instanser kommit med egna kompletteringar kring förslaget. 3VERIGES !KADEMIKERS #ENTRALORGANISATION 3!#/ vill framhålla vikten av att en kommunikationsplan för sprid- ning av alla bra rapporter påbörjas omgåen- de. Dessa rapporter får inte läggas undan utan spridas på ett genom- tänkt sätt för att kunna bidra till att höja kunskapsnivån. Att viktiga utredningar om samhällsfrågor bör få en genomtänkt spridning i syfte att höja kunskaperna och skapa debatt är en allmän rekommendation som inte bara gäller denna utredning. 4J¤NSTEM¤NNENS #ENTRALORGANISATION 4#/ -att förslaget att regeringen ska göra en kommunikationsplan för spridning av forskningen från är otillräckligt. -att kunskapsspridningen måste kombineras med ett aktivt informa- tionsarbete för spridning av forskningsrapporterna. Det är angeläget att någon institution ges ansvar för denna kunskapsspridning. Samma in- stitution bör också ges ansvar för att följa upp Kvinnomaktutredning- ens förslag samt initiera fortsatt forskning inom de olika områdena. Förslaget att den föreslagna verksamheten ska vara självfinansie- rande kan dock motverka syftet med att föra ut rapporternas innehåll. Risken finns att det blir en mycket begränsad spridning om mottagarna ska betala för att få kunskapen. TCO anser därför att det måste avsättas resurser för spridningen av utredningens innehåll och slutsatser, för att denna ska bli effektiv. En första åtgärd måste vara att se till att alla rapporterna trycks upp i nya upplagor. Det bör även övervägas om en del av materialet kan omarbetas till läromedel med hänsyn till hur viktig skolan och utbildning av lärare är. Att synliggöra och sprida information om de orättvisor som finns mellan kvinnor och män behövs för att få till stånd en förändring och ett nytt synsätt i samhället. Med kunskaper väcks intresse för att åstad- komma förändringar. Med tanke på skolans viktiga roll i jämställdhet- sarbetet anser TCO att särskilda medel måste avsättas för forskning och utvecklingsarbete om hur man kan arbeta med jämställdhet i skolan för att nå positiva resultat. Flickor och pojkars möjligheter att utvecklas på lika villkor är en huvudfråga. Kunskapsspridningen måste kombineras med ett aktivt informationsarbete om jämställdhetsfrågorna. ,ANDSORGANISATIONEN I 3VERIGE ,/ Utredningsmaterialet är en källa att ösa ur i det fortsatta arbetet för jämställda arbetsvillkor för LOs medlemmar. LO stöder därför utred- ningens förslag att regeringen gör en kommunikationsplan för att sprida forskningsresultaten från och sprida kunskap om kvinnors och mäns tillgång till ekonomisk makt och ekonomiska resurser. stöder utredarens förslag och anser att alla samhälleliga organ bör åläggas att delta i denna kunskapsspridning. Naturligt bör den ingå i högskoleutbildningar inte bara som angivits, för de stude- rande på personaladministrativa inriktningar. Utredningen har ju t.ex. redovisat att en stor andel av personer med teknisk utbildning förr eller senare innehar arbetsledande positioner och därför behöver denna kunskap. Kommunikationsplanen bör breddas genom att det avsätts särskilda medel för kvinnoforskningscentra och andra lämpliga enheter vid uni- versitet och högskolor i , i samarbete med andra forskningsin- stitut och politiska enheter. Medlen ska användas för både extern in- formation och intern utbildning i jämställdhetsfrågor, genusperspektiv och feministiskt perspektiv för universitetens och högskolornas lärare och forskare (se ovan om universitet och högskolor som maktcentra). Utbildningen ska räknas som merit på samma sätt som pedagogisk utveckling och vara en kostnadsfri och frivillig verksamhet för delta- garna. Vi stöder förslaget om en kommunikationsplan för spridning av forsk- ning från samt en aktiv spridning av kunskap ifråga om kvinnors och mäns tillgång till ekonomisk makt och ekono- miska resurser. Vi föreslår då att man för spridning av denna kunskap också utnyttja det Nationella sekretariatet för genusforskning vid universitet. Det är angeläget att utredningens resultat ges en så bred spridning som möjligt. Här må syftet, att landets högsta ledning med sin tyngd markerar ämnets betydelse, vara behjärtansvärt, men vi tror knappast att en särskild kom- munikationsplan är nödvändig för att utredningsrapporterna ska få sprid- ning. Kanske kan förslaget till och med motverka sitt syfte. 3EKRETARIATET F¶R 'ENUSFORSKNING VID '¶TEBORGS UNIVERSITET I anslutning till förslaget om en "kommunikationsplan" för att sprida utredningens kunskap, vill vi påpeka att Nationella sekretariatet för genusforskning kan ses som ett led i en sådan plan. Sekretariatet till- kom efter ett förslag i SOU 1995:110 och börjar sin utåtriktade verk- samhet i full skala . Vi ska bland annat arbeta med in- formationsspridning av kvinno-/genusforskning och vi kommer att vara ett kontaktorgan mellan genusforskare och politiker, allmänhet, medier etc. Vi ställer oss positiva till förslaget att "forskningen inom Kvinno- maktutredningens verksamhetsområde" bör få fortsätta. Tid och resur- ser bör avsättas för detta. (ANDELSH¶GSKOLAN I 3TOCKHOLM Att sprida resultaten från på olika sätt tycker vi är av betydelse för framtida förändring. I detta arbete kan bl a existe- rande organisationer användas. Nationella sekretariatet för genusforsk- ning kan bli ett viktigt centrum för kunskapsspridningen om genus- forskning i landet (resultat av SOU 1995:110, Viljan att veta och viljan att förstå). ledarskapsakademi utgör en plattform för kunskapsspridning av genusforskning inom näringslivet (resultat av SOU 1994:3, Mäns föreställningar om kvinnor och chefskap). (¶GSKOLAN I +ARLSTAD I anslutning till denna åtgärd kring en kommunikationsplan och med anknytning till ovanstående åtgärd vill vi framhålla vikten av att den kunskap som ska spridas i samhällslivet bör vila på genusvetenskaplig grund. I detta avseende spelar en betydande roll, men även övrig genusforskning bör ingå. Styrelsen utgår från att en kunskapsspridning sker av den forskning som presenteras inom det samlade utredningsarbetet. AMS tillstyrker även förslaget om att regeringen ska göra en kommu- nikationsplan för spridning av forskning från . 3TATISTISKA CENTRALBYR¥N 3#" SCB medverkar på seminarier, temadagar och kurser med föreläsningar baserade på fakta om kvinnors och mäns situation. Vidare görs böcker med jämställdhetsfakta för en bred allmänhet vid sidan av den löpande ämnesvisa publiceringen av statistik. Material till skolan för skolundervisning har också utarbetats. Mycket av SCBs könsupp- delade material är lämpligt att vidareförädla för användning i framtida kunskapsförmedling. *¤MST¤LLDHETSOMBUDSMANNEN *¤M/ JämO tillstyrker utredningens förslag om kommunikationsplan för spridning av forskningen från . Kunskap om kvinnors och mäns tillgång till ekonomisk makt och ekonomiska resur- ser är viktigt ur ett opinionsbildnings- och förändringsperspektiv. Utredningens förslag att upprätta en kommunikationsplan för att sprida de kunskaper som finns i utredningen är särskilt viktigt. .¤MNDEN F¶R STATLIGA F¶RNYELSEFONDER Fonden föreslår vidare med hänvisning till utredningens förslag om kunskapsspridning att en ambition i arbetet ska vara att utveckla former för att öka lärandet, samarbetet och informationsspridningen mellan olika sektorer och aktörer i samhället. Statens förnyelsefond verksam- het har till syfte att stimulera och stödja förändringsinsatser på myn- digheter och stärka myndigheternas förmåga att framgångsrikt planera och genomföra förändringar. Fonden har under sina av verksamhet bedrivit detta utifrån att integrera ett genusperspektiv i all programlagd verksamhet (mainstreaming). Utgångspunkten för en mainstreaming av fondens insatser har varit "verksamhetens nytta". Med detta avses statliga myn- digheters arbete att svara upp mot krav på att verka effektivt och samti- digt klara omställningar som en följd av besparingar och strukturella förändringar i förvaltningen. Det är alltså inte bara ur ett demokrati- och maktperspektiv som en jämn könsfördelning i förvaltningen och på beslutande chefsnivå är viktig. För att uppnå ett bra resultat i verksam- heten måste både mäns och kvinnors värderingar och erfarenheter komma till uttryck i verksamheten och påverka beslut i samhället. Ändamålet må vara lovvärt och målsättningarna ambitiösa, men förut- sättningen för framgång är också att man lyckas förmedla nyanserna i de resultat forskningen frambringat. Förbundet instämmer i att kunskap behöver sammanställas, utvecklas och spridas till så många aktörer som möjligt i samhället. Kvinnomak- tutredningens rapporter är ett exempel på samlad kunskap som kan komma beslutsfattare och andra till del. Det behövs också, som tidigare nämnts, fortsatt utveckling av metoder och verktyg för att omsätta po- litisk vilja om jämställdhet till praktisk handling. Metoder och kunska- per måste utvecklas av experter inom de olika samhällsområdena: av planerare inom planering, av pedagoger inom skolan, av socionomer inom det sociala arbetet, för att nämna några områden. Här spelar ut- bildning och forskning en viktig roll. Det är mycket viktigt att grundutbildningarna på våra universitet och högskolor ger obligatorisk utbildning i genusperspektiv, för att de som ska arbeta i kommunerna också bär med sig teoretiska kunskaper på detta område. ,¤NSSTYRELSEN I ( Utredningen har presenterat ett stort samlat faktaunderlag av impone- rande bredd djup och aktualitet, som rör grundläggande inställning till demokrati och rättvisa i samhället. Detta faktaunderlag är av stort värde för alla, som arbetar med jämställdhetsfrågor i olika sam- manhang, och ger ökad tyngd och legitimitet i argumentationen för en ökad jämställdhet. Det är också av största vikt att forskningsresultaten når utanför dessa grupper för att de ska ge verkligt genomslag i sam- hället och omsättas i konkret handling på alla nivåer. tillstyrker därför förslaget om en kommunikations- plan för spridning av kunskap i frågan om kvinnors och mäns tillgång till ekonomisk makt och ekonomiska resurser. I detta sammanhang ut- gör länsexperterna en viktig och geografiskt väl spridd resurs, som kan användas. ,¤NSSTYRELSEN I –REBRO L¤N De fakta som tagit fram är oerhört intressanta och berör grundvalarna för hela vårt nuvarande samhällssystem. Att ändra på detta system är en mycket svår uppgift och kräver en noga genomtänkt strategi. Svårigheterna är dock inget skäl att avstå från att försöka ändra på förhållandena. Våra värderingar om rättvisa och de- mokrati kräver att vi gör någonting åt den diskriminering som enligt utredningen faktiskt äger rum. stödjer förslaget om en kommunikationsplan för spridning av forskningen och vi ser oss som en självklar aktör i kunskapsspridningen. Arbetsmarknadsdepartemen- tets initiativ till regional kunskapsspridning med målgruppen män i ledande positioner och landshövdingen som inbjudare, är en sådan ak- tivitet. ,¤NSSTYRELSEN I .ORRBOTTENS L¤N Man kan konstatera att det finns många aktörer som arbetar för jäm- ställdhet. Länsstyrelserna skulle här kunna ta på sig en utökad roll ute i regionerna för att påbörja en aktiv spridning av kunskap om kvinnors och mäns tillgång till ekonomisk makt och ekonomiska resurser. kommuns jämställdhetskommitte tillstyrker. Vi har tillgång till alla 13 rapporterna och använder dem ofta som kunskapskälla. Tyvärr är okunskapen om ojämställdheten stor hos många. Denna okunskap föder myter, fördomar och även aggressioner helt i onödan, så snart ämnet jämställdhet kommer på tal. Fakta, siffror och dokumentation är ovärderlig hjälp för ett jämställt . kommun har i sitt nya Program för jämställdhet satt upp målet att alla kommunens anställda - de är ca 5 000 - ska få utbildning i jämställdhet. Vi tänker oss två dagars utbildning och funderar just nu över innehållet. Tilläggas kan att alla anställda har möjlighet att få två dagars miljöutbildning, vilket varit mycket uppskattat. Med denna utbildning i jämställdhet tror vi att våra anställda blir bra ambassadörer för jämställdhet gentemot medborgarna. Vi tror också att det kommer att underlätta kon- sekvensanalyserna i det dagliga arbetet för medborgarnas bästa. Kunskap och information utgör en väsentlig del vad gäller att förändra och utveckla i allmänhet. är en omfattande utredning som spänner över en mängd olika områden. Resultatet bör göras tillgängligt och spridas till olika grupper, i olika sammanhang, på olika sätt och i varierad omfattning för att få genomslagskraft. ställer sig därför bakom förslaget att regeringen gör en ge- nomtänkt kommunikationsplan för spridning av forskning från Kvin- nomaktutredningen. *¤MST¤LLDHETSARBETARES &¶RENING *! anser att detta är det absolut viktigaste av Kvinnomak- tutredningens förslag! En mycket stor del av kunskapsutvecklingen in- om jämställdhetsområdet stannar inom en liten och krympande krets av redan invigda och engagerade jämställdhetsarbetare, som förvisso både behöver och kan omsätta de nya rönen. Skall de viktiga forskningsre- sultaten få en bestående effekt på samhällsutvecklingen i stort, måste de diskuteras och omsättas i praktisk handling bland många fler och särskilt bland beslutsfattare av båda könen. Ansvariga politiker har en stor uppgift att tydligt markera denna utrednings lika värde i förhållan- de till andra utredningar. Här utgör också regional och lokala resurscentra, affärsrådgivare för kvinnor och länsexperterna en viktig och geografiskt väl spridd resurs som kan användas. jämställdhetsexperter bör inrättas även på central nivå på statliga myndigheter och verk med uppgift bl a föra ut Kvin- nomaktutredningens rön. Fokus på miljöfrågorna leder nu till att miljöombud (ej att förväxla med arbetsmiljöombud/skyddsombud) inrättas på arbetsplatserna. Jäm- ställdhetsombud kan på liknande sätt återinrättas på arbetsplatserna i syfte bl a att ge spridning av forskningen från . Över huvud taget behöver kategorin jämställdhetsarbetare, innefattande både kvinnor och män, växa för att det ska bli effekt av Kvinnomaktut- redningen. Ovannämnda kategorier jämställdhetsarbetare är viktiga aktörer för att regeringens jämställdhetsmål och rön ska omsättas från ord till handling. De är nyckelpersoner för genomföran- det av reell jämställdhet. Deras vardagsverklighet kännetecknas ofta av oförståelse, okunskap och en underordnad ställning i organisationen som stämmer illa med de höga målsättningarna i de nationella målen. En första åtgärd bör vara att utifrån ' utvärdering från pi- lotkommunerna och en förstudie som genomför starta en enkätundersökning omfattande alla kategorier jäm- ställdhetsarbetare över deras förutsättningar och villkor för att realisera regeringens nationella jämställdhetsmål. Finns likheter och/eller skill- nader mellan kvinnor och män som jämställdhetsarbetare? Kunskapen behöver också spridas allmänt i samhället. Det kan ske genom att frivilligorganisationerna och studieförbunden har möjlighet att söka bidrag, projektmedel, för att starta kurser, studiecirklar och för att på olika sätt informera och starta diskussion om Kvinnomaktutred- ningens rön. Redan i Steg på väg...SOU 1979:56 fanns flera förslag på hur informations- och kunskapsspridning kan ske. F¶RENINGEN VILL G¶RA F¶LJANDE TILL¤GG -att regeringen uppdrar åt universitet och högskolor att genomföra poänggivande genusutbildningar i flera olika ämnen som har samband med forskningsunderlag, t ex organisations och ledarskapsfrågor, samhällsplanering, offentliga sektorns omvand- ling, företagsekonomi, nationalekonomi, statskunskap, kulturgeografi, media och kommunikation. Detta kan ske antingen på uppdragsbasis eller genom att regeringen i regleringsbrev till universitet och högsko- lor öronmärker andelar av anslaget för detta ändamål. -att frivilligorganisationerna och studieförbunden har möjlighet att söka bidrag, projektmedel, för att starta kurser, studiecirklar och för att på olika sätt informera och starta diskussion om Kvinnomaktutredning- ens rön. -att samhällsomvandlingen analyseras mer med hjälp av begrepp, som förklarar livsbetingelser och konsekvenser för både kvinnor och män. Detta behöver ske på samhällsnivån, organisationsnivån och indi- vidnivån för att skapa ökad genuskunskap. -att undersöka alla kategorier jämställdhetsarbetares villkor och förutsättningar för att skapa jämställdhet och andra aktörer av betydelse för att skapa jämställdhet bl a genom enkätundersökning som tar hän- syn till kön. -att regionala och lokala resurscentra ges ekonomiska och legitima förutsättningar att verka och föra ut rön t ex genom att regeringen avsätter medel för dem. Samhällsutvecklingen består av ett komplicerat samband av åtgärder och skeenden på olika nivåer. Ur jämställdhetssynpunkt är det viktigt att både kvinnors och mäns synsätt och erfarenheter påverkar alla dessa sammanhang. Jämställdhet motiveras främst av individers rätt till rätt- visa, men eftersom kvinnor och män delvis har olika erfarenheter så antas ett bättre resursutnyttjande följa av jämställdhet, liksom att strukturen blir bättre anpassad för kvinnor och män. Redskap för att åstadkomma en sådan utveckling är att analysera olika samhällsområden ur köns- och genusperspektiv och med hjälp av dessa resultat bygga upp kunskap som en viktig plattform i ett aktivt förändringsarbete. Jämställdhet sågs länge som en individfråga. För att komma i åtnjutande av lika rättigheter, lika skyldigheter och lika möjligheter ställdes krav på kvinnor att anpassa sig efter en manlig norm. Forskning har alltmer tydligt visat hur viktiga samhällsstrukturer är för individers utveckling och att strukturerna mer är uppb yggda efter manliga mönster. () ansvarar för forskningspro- grammet "Kvinnor och män i dialog om regionernas framtid. ningsprogram med ett könsperspektiv på regional utveckling". Forsk- ningsprogrammet ger förslag på en modell och inriktning samt ett antal forskningsfrågor inom områdena försörjning, genussystemet, livsbe- tingelser och rumslig identitet. Regionernas framtid är en fråga om jämställdhet. Enligt professor forskning flyttar kvin- nor från regioner med dåliga jämställdhetsindikationer till de som har bra sådana. Satsningen på forskningsprogrammet bör ökas genom att i regleringsbrev till ange hur stor del av anslaget till som ska användas för genus- forskning. *¤MST¤LLDHETSEXPERTERNA I 6¤STRA '¶TALAND Utredningen förslår att regeringen gör en kommunikationsplan för spridning av forskning från . Detta är det ab- solut viktigaste av utredningens förslag! En mycket stor del av kun- skapsutvecklingen inom jämställdhetsområdet stannar inom kretsen av redan invigda och engagerade jämställdhetsarbetare, som förvisso både behöver och kan omsätta de nya rönen. Men skall de viktiga forsk- ningsresultaten få en bestående effekt på samhällsutvecklingen i stort, så måste de diskuteras och omsättas i praktisk handling bland många fler och särskilt bland beslutsfattare av båda könen. Här utgör länsex- perterna en viktig och geografiskt väl spridd resurs som kan användas. .ATIONELLT 2ESURS#ENTRUM .2# NRC anser att detta är ett av de viktigaste av förslag! Men skall de viktiga forskningsresultaten få en bestående ef- fekt på samhällsutvecklingen i stort måste de diskuteras och omsättas i praktisk handling bland många fler och särskilt bland beslutsfattare av båda könen. Här utgör regionala och lokala resurscentra, affärsrådgiva- re för kvinnor och länsexperterna en viktig och geografiskt väl spridd resurs som kan användas. NRC har goda erfarenheter av universitetsut- bildningar på uppdragsbasis. Samhällsutvecklingen består av ett komp- licerat samband av åtgärder och skeenden på olika nivåer. Ur jäm- ställdhetssynpunkt är det viktigt att både kvinnors och mäns synsätt och erfarenheter påverkar alla dessa sammanhang. Jämställdhet motiveras främst av individers rätt till rättvisa, men eftersom kvinnor och män delvis har olika erfarenheter så antas ett bättre resursutnyttjande följa av jämställdhet, liksom att samhälls- strukturen blir bättre anpassad för kvinnor och män.