sou · GMB343 · 1999-01-01 00:00:00 — Utgår man enbart från de högutbildades verklighet, där de aktuella hälsopolitiska insatserna begränsas till hälsoupplysning, kan man inte tala om en generell hälsopolitik och sannolikheten är stor att hälsoskillnaderna ökar snarare än minskar. 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET 229 I ett målgruppsperspektiv ingår också hänsyn till de skillnader som finns mellan kvinnor och män när det gäller olika faktorer som påverkar hälsan. Påfrestningar drabbar kvinnor och män olika, vilket innebär att det ofta behövs olika typer av insatser för kvinnor och män. Många förebyggande och hälsofrämjande insatser är således inte neutrala i detta avseende. *Målgrupps- inkl. riskgruppsperspektivet ger ofta goda möjlighe- ter att fånga och förstå olika gruppers livsvillkor och hur dessa påverkar levnadsvanor utifrån en helhetssyn på hälsans villkor. Hälsans goda och ohälsans onda cirklar kan därmed tydliggöras liksom det faktum att flertalet s.k. riskgrupper har många risker ("har man en har man alla"). Detta gör det möjligt att beakta kluster av risker snarare än enbart enskilda risker och söka ut- forma strategier som bryter detta mönster. *En isolerad riskgruppsstrategi, dvs. insatser enbart riktade mot en viss grupp, kan verka stigmatiserande och splittra en samlad folkhälsostrategi. Ett alternativ kan vara att integrera hälsopoli- tiska jämlikhetsmål och strategier i alla hälsomål och strategier samt att vid behov komplettera med specifika riskgruppsinriktade insatser inom ramen för dessa generella program. Målgruppsperspektivet bör väljas när man eftersträvar en helhetssyn på hälsans och ohälsans villkor utifrån de berörda gruppernas var- dagsverklighet. Detta perspektiv väljs därför ofta när man utformar hälsofrämjande strategier bland barn och ungdom där just kunskap om livsvillkor, egna upplevelser och resurser utgör förutsättningar för ett framgångsrikt hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete. De medicinska specialiteter som växt fram ur ett åldersrelaterat målgruppsperspektiv gäller framförallt barn (pediatrik) och äldre (geriatrik). Målgruppsperspektivet är också mycket lämpligt för att förstå hälsans och ohälsans villkor hos kvinnor och män i olika social- och 230 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET Ur ett folkhälsoperspektiv lever ekonomiskt och soci- alt privilegierade grupper i en helt annan värld än de mindre privile- gierade grupperna. Detta återspeglas i att risken att drabbas av ohälsa och tidiga dödsfall vanligen är 25–högre bland arbetare och deras barn än bland tjänstemän och deras barn. Riskgruppsperspektivet kan också öka förutsättningarna för en dialog mellan berörda grupper och beslutsfattare. I första hand handlar denna dialog om att lära och lyssna. I folkhälsoarbetet har detta i alltför hög grad tolkats som att professionella personer infor- merar olika befolkningsgrupper snarare än att politiker och profes- sionella lyssnar och lär av de erfarenheter, förhoppningar och be- gränsningar som finns t.ex. bland utsatta grupper när det gäller häl- sans villkor och möjligheterna och viljan att påverka dessa villkor. Riskgruppsperspektivet blir därmed av strategisk betydelse både för att kunna utforma olika typer av hälsopolitiska jämlikhetsprogram med fokus på t.ex. olika sjukdomar, risker eller arenor men också för att kunna stimulera och underlätta det breda folkliga engagemang i folkhälsoarbetet som ofta är en förutsättning för framgång. -¥LFORMULERINGARNA i ett målgrupps- inkl. riskgruppsperspektiv kan uttryckas såväl i risk-, frisk- och skyddstermer som i sjukdomster- mer. I ett riskgruppsperspektiv är fokus också på t.ex. de sociala skill- naderna i ohälsa och tidig död. är det viktigt att betona att hälsopolitiska jämlikhetsmål skall uppnås genom att de mindre pri- vilegierade gruppernas hälsa förbättras. Speciell uppmärksamhet bör i riskgruppsperspektivet ägnas mål kring makt och inflytande samt i folkhälsosammanhang ofta bort- tappade risker som ekonomisk stress, långvarig arbetslöshet, funk- tionsnedsättningar och social segregering. Vidare bör uppmärksammas möjligheterna att basera mål och måluppföljningar på de berörda gruppernas egen bedömning av si- tuationen. Skolelever borde t.ex. regelbundet få möjlighet att ge sin syn på skolan och skolarbetet. Skolor med hög andel elever som tycker det är trist och hopplöst att gå till skolan kan knappast be- tecknas som hälsofrämjande skolor. På motsvarande sätt kan man aktualisera behovet av motsvarande undersökningar för att fånga hälsans villkor i den vardag som präglar livet för t.ex. många lång- tidsarbetslösa, kortutbildade mammor med små barn och vissa in- vandrargrupper. Kunskapen om kvinnors och mäns delvis olika förutsättningar för hälsa ställer krav på att också genusaspekter beaktas i målformule- ringarna. 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET 231 Intresset för att i ökad utsträckning utgå från en viss arena i folkhäl- soarbetet har stärkts såväl internationellt som i . Exempel på detta är hälsofrämjande skolor, städer och sjukhus. Arbetsplatsen är en arena för att begränsa eller eliminera sjukdomar och skador. *Arenaperspektivet kan ge goda möjligheter till en bred förankring inom olika grupper verksamma på just denna arena – i bostadsområdet, på arbetsplatsen och i skolan etc. Detta kan vara mobiliserande och ge en helhetssyn som utgår från många människors och gruppers gemensamma vardagsverklighet. Detta gäller speciellt arenor som skola och arbetsplats där människor tillbringar en stor del av sitt liv. *Arenaperspektivet kan bli alltför begränsat för att tackla många strukturellt betingade hälsorisker. Visionerna om det hälsosamma livet i det socialt nerslitna bostadsområdet förblir lätt visioner om inte de aktuella problemen sätts in i ett bredare välfärdsperspektiv kring sysselsättning, behovsbaserad resursfördelning mellan rika och fattiga kommuner samt insatser för att begränsa utslagning och social segregering. Det kan också vara svårt att mäta resultat i termer av förbättrad hälsa och minskad risk i denna typ av processorienterad verksamhet, som ofta omfattar ett stort antal mindre insatser snarare än en specifik kraftsamling inom ett problemområde. 3KOLAN är en viktig arena för folkhälsoarbetet eftersom den präglar en stor del av barns och ungdomars vardag och upplevelser. Drivkraften och prioriteringarna i skolans hälsofräm- jande arbete måste i hög grad komma från elever, lärare, föräldrar och andra resurspersoner inom eller med nära anknytning till sko- lans värld. Områden som kan aktualiseras i den egna skolans häl- soprogram kan omfatta såväl den fysiska som psykiska arbetsmiljön 232 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET i skolan som insatser för att öka elevinflytande, utveckla undervis- ning och samtal när det gäller både hälsosamma levnadsvanor och ohälsosamma livsvillkor. Skolans hälsoprogram kan också speciellt lyfta fram betydelsen av bra skolluncher för alla och värdet av olika typer av fysisk aktivitet. Det finns även skäl att inom ramen för dessa hälsoprogram speciellt beakta behovet av särskilda insatser för barn med särskilda behov. Ett ökande antal s.k. hälsofrämjande skolor arbetar utifrån detta synsätt i (se vidare kapitel 9). !RBETSPLATSEN är den mest utvecklade arenan för att förebygga sjuk- dom och skador. Den självklara utgångspunkten i detta arbete har givetvis varit att fokusera på den arbetsplatsrelaterade ohälsan, dvs. de faktorer i arbetsmiljön som orsakar sjukdom och skador. Föränd- ringar såväl i arbetslivets övergripande strukturer som inom före- tagshälsovården har dock skapat nya och delvis försämrade möjligheter för att säkerställa en ur hälsosynpunkt till- fredsställande arbetsmiljö. håller ett bredare synsätt på att växa fram där arbetsplatsen är en bas – arena – för förebyggande insatser som förutom direkt arbetsrelaterade faktorer även omfattar hälsorelaterade levnadsvanor och livsvillkor. Därmed skapas nya och bättre förutsättningar att förstå och beakta de många ur hälso- synpunkt viktiga samband som finns mellan arbete, hem och fritid. I detta arbete fokuserar man t.ex. på hur skiftarbete kan påverka familj och fritid och på eventuella samband mellan organisationsform, stress och rökvanor. har även frågor med psykosociala aspekter i arbetslivet och jämställdhetsfrågor fått ökad uppmärksamhet. Arbetsplatsen kan därmed bli en än viktigare arena för folkhälsoarbetet inte minst i ett hälsopolitiskt jämlikhetsperspektiv (se vidare kapitel 9). "OSTADSOMR¥DET anges ofta också som en viktig arena för folkhälso- arbete. En viktig förutsättning för ett framgångsrikt lokalt folkhälso- arbete i ett bostadsområde är att idéer och prioriteringar växer fram bland de boende själva och har en mycket nära anknytning till var- dagslivets problem och glädjeämnen. Möjligheterna att utifrån ett professionellt perspektiv engagera människor i ett lokalt folkhälso- arbete ökar sannolikt när fokus är på något närliggande direkt på- verkbart problem, t.ex. olycksfall bland barn eller knyter an till exempelvis miljörelaterade hälsorisker som oroar många. Behovet av lokalt förankrat och mobiliserande folkhälsoarbete torde vara störst i socialt mycket utsatta bostadsområden i storstäderna, dvs. i de områden där segregationen ökat kraftigt . Det är erfarenhetsmässigt också en arbetsform som kan fungera mycket väl 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET 233 i mindre samhällen. Ett aktuellt exempel är med dess inriktning mot att förebygga hjärt-kärlsjukdomar. Ett generellt problem i denna typ av bostadsområdesbaserat för- nyelse- och folkhälsoarbete är dock att det kräver mer tid och enga- gemang än många yrkesverksamma anser att de hinner med. Det är svårt nog att få tiden att räcka till för hem och barn. Det finns därför goda skäl att försöka utveckla former för detta arbete som utgår från vardagslivets villkor för olika grupper och speciellt uppmärksammar möjligheterna att engagera de grupper i det lokala folkhälsoarbetet som tillbringar mest tid – och kanske också har mest tid – i det egna bostadsområdet och närmiljön som barn, arbetslösa, förtidspensione- rade och äldre. Det finns vidare goda skäl att söka integrera folkhäl- soaspekter – och det lokala engagemanget – i den verksamhet som bedrivs av frivilliga organisationer och inom ramen för t.ex. olika typer av sociala förnyelseprogram i utsatta storstadsmiljöer eller re- gionalpolitiska satsningar i en krisdrabbad glesbygd. Viktiga drivkrafter i detta lokala bostadsområdesbaserade folk- hälsoarbete är bl.a. en primärvård med ett uttalat områdesansvar och de folkhälsoråd som finns i flertalet av landets kommuner (se vidare kapitel 4). Vidare bör uppmärksammas att ett lokalt engagemang kring för- bättringar av livsvillkor och levnadsvanor t.ex. i skolan, på arbets- platsen eller i det egna bostadsområdet i sig utgör viktiga frisk- resp. skyddsfaktorer. 8.5.6Olika perspektiv kompletterar varandra Folkhälsopolitiska mål och strategier kan och bör uttryckas utifrån många olika perspektiv. Valet av perspektiv bör göras mot bakgrund av praktiska erfarenheter av vad som fungerar bäst. Speciell upp- märksamhet skall – enligt – ägnas insatser som förbättrar hälsans villkor bland de grupper som löper störst risk att drabbas av ohälsa och tidig död. Det är viktigt att se hur olika perspektiv – och därmed mål och strategier – kompletterar varandra. Detta kan illustreras t.ex. när det gäller insatser för att förebygga hjärt-kärlsjukdomar. Det är lätt att tro att ett program för att förebygga denna folksjukdom na- turligen bör utgå från ett sjukdomsspecifikt perspektiv. Ett kostnadseffektivt arbete för att förebygga hjärt-kärlsjukdom förut- sätter emellertid insatser utifrån flera olika perspektiv. Sjukdomsperspektivet mobiliserar medicinskt förebyggande in- satser som identifiering och behandling av personer med högt blod- 234 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET tryck, höga kolesterolvärden samt vissa råd om att sluta röka och hälsosammare matvanor etc. Riskperspektivet är effektivast för att genom en kombination av samhälls- och individinriktade insatser påverka rök- och alkoholva- nor som bl.a. är av stor betydelse för utvecklingen av hjärt-kärlsjuk- dom. Riskgruppsperspektivet tydliggör hur olika kluster av riskfaktorer –och de synergieffekter som finns mellan dessa riskfaktorer – ger en delvis annan och tydligare bild av hjärt-kärlsjukdomarnas sociala etiologi. Det ger i sin tur viktig kunskap om hur man – inom ramen för en generell folkhälsostrategi för att förebygga hjärt-kärlsjukdom –skall kunna utveckla insatser av speciellt stor betydelse för de so- cial- och yrkesgrupper som löper störst risk att drabbas av hjärt-kärl- sjukdom. Med tanke på att de sociala skillnaderna i t.ex. hjärt- kärldödlighet i yrkesverksamma åldrar har ökat mycket kraftigt un- der framstår denna typ av integrerade risk- gruppsperspektiv som mycket viktig. Frisk- och skyddsperspektivet tydliggör behovet av ökad var- dagsmakt och självförtroende och därmed minskad benägenhet att utveckla ett riskbeteende när det gäller t.ex. tobak och alkohol, men sannolikt också ohälsosamma matvanor inte minst bland ungdomar. Arenaperspektivet – speciellt arbetsplatsen – framstår som en naturlig utgångspunkt för insatser för att främja en bättre psykoso- cial arbetsmiljö och därmed minska de stressrelaterade riskfaktorer som orsakar bl.a. hjärt-kärlsjukdom. I ett långsiktigt perspektiv är också skolan en viktig arena för att minska hjärt-kärlsjukdom genom hälsofrämjande insatser som minskar andelen ungdomar som börjar röka och grundlägger hälsosamma matvanor. Kommittén kommer mot denna bakgrund att vid utformningen av mål och strategier i folkhälsoarbetet utgå ifrån flera kompletterande perspektiv. Utifrån dessa olika perspektiv och olika typer av hälso- konsekvensbedömningar finns goda förutsättningar att inom ramen för kommitténs processinriktade arbete successivt utveckla ett för- slag till en samlad svensk folkhälsopolitik som på ett tydligare sätt än flertalet liknande dokument i andra länder knyter samman aktö- rer, åtgärder och hälsopolitiska mål. 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET 235 8.6Kriterier vid valet av risk-, frisk- och skyddsfaktorer, målgrupper och hälsoproblem 6¥R BED¶MNING: I det prioriteringsarbete som innebär att formu- lera hälsomål skall ökad jämlikhet utgöra en överordnad priorite- ringsgrund. Vid val av de risk-, frisk- och skyddsfaktorer samt häl- soproblem som skall utgöra byggstenar i de nationella hälsomålen är följande kriterier betydelsefulla: -konsekvenser för individ, anhörig samt samhälle -fördelning i befolkningen -möjlighet att åtgärda Vid val av målgrupper är följande kriterier centrala: -förekomst av ohälsa och risk-, frisk- och skyddsfaktorer -ojämlikhet i hälsa och i exponering för risk-, frisk- och skyddsfaktorer En huvuduppgift för utredningen är att utarbeta nationella mål för hälsoutvecklingen och folkhälsoarbetet. Varje mål skall, enligt di- rektiven, grundas på ett vetenskapligt underlag som dels belyser sjukdomarnas, skadornas och riskernas utbredning, bestämnings- faktorer och påverkbarhet, dels redovisar, så långt som möjligt, vilka ekonomiska, sociala och andra konsekvenser målen skulle få om de uppfylldes resp. inte uppfylldes. Det är viktigt att i de nationella målen särskilt uppmärksamma och minska skillnaderna i hälsa mel- lan olika socioekonomiska grupper, etniska grupper, geografiska områden och mellan könen. En viktig uppgift för kommittén är att i ett relativt tidigt skede i utredningen överväga vilka kriterier som skall styra valet av de risk-, frisk- och skyddsfaktorer, målgrupper och/eller hälsoproblem som, , skall vara byggstenar i de nationella målen. Kraven på en medveten och genomtänkt prioritering är särskilt stora när re- surserna är knappa. Kommittén skall, enligt direktiven, utgå från det övergripande målet om en god hälsa för alla, med särskild betoning på att minska de socialt betingade skillnaderna i hälsa mellan grupper. Kommittén anser därför att jämlikhet i hälsa bör vara ett överordnat kriterium och därmed utgöra en överordnad prioriteringsgrund för kommitténs fortsatta arbete. 236 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET För att underlätta och ge struktur åt en diskussion som gäller va- let av risk-, frisk- och skyddsfaktorer, målgrupper och hälsoproblem, anges nedan några viktiga kriterier som bör beaktas. 8.6.1Kriterier för val av risk-, frisk- och skyddsfaktorer Bakom folkhälsoproblemen finns ofta kända orsaker som är möjliga att påverka. De som leder till ohälsa brukar kallas riskfaktorer me- dan de som främjar hälsa kan kallas frisk- eller skyddsfaktorer. Or- sakerna är på olika sätt relaterade till människors levnadsvanor och levnadsvillkor. En grundläggande prioriteringsgrund är dock att det finns ett vetenskapligt underlag som belyser hälsoriskernas utbred- ning, bestämningsfaktorer och påverkbarhet och att man även kan påvisa ekonomiska, sociala och andra konsekvenser av den ohälsa som kan sättas i samband med föreliggande riskfaktorer. Det finns en uppsjö av olika risk-, frisk- och skyddsfaktorer för hälsa och välbefinnande. De viktigaste faktorerna som bör bedömas utifrån nedanstående kriterier är tobak, alkohol, narkotika, matvanor, fysisk aktivitet, solvanor, sexualitet och samlevnad, fysisk och psy- kosocial arbetsmiljö, socialt stöd, socialt nätverk, utbildning, syssel- sättning, yttre miljö, boende, arbetslöshet och fattigdom. Det är vik- tigt att komma ihåg att många riskfaktorer kan orsaka en rad olika sjukdomstillstånd. Riskfaktorerna kan dessutom uppträda (t.ex. rökning, överkonsumtion av alkohol och tungt arbete) vilket medför att de faktiska riskerna inte bara adderas, utan att de genom kombinationen flerfaldigas. kan olika typer av skydds- faktorer i viss mån kompensera för eller lindra eventuella negativa hälsoeffekter av riskfaktorerna. I det följande diskuteras olika krite- rier som bör beaktas vid valet av risk-, frisk- och skyddsfaktorer. +RITERIER RELATERADE TILL RISK F¶REKOMST Speciell uppmärksamhet bör riktas mot de riskfaktorer som är sär- skilt utbredda i befolkningen eller i vissa befolkningsgrupper. I fråga om frisk- och skyddsfaktorer är det naturligtvis önskvärt att dessa förekommer i stor utsträckning i alla befolkningsgrupper. Om före- komsten av risk-, frisk- och skyddsfaktorer minskar eller ökar i fre- kvens bör det också vägas in i diskussionen om prioritering. Som exempel kan nämnas rökning som är relativt utbredd i be- folkningen (av kvinnorna och av männen rö- ker ). Trots att andelen rökare minskar stadigt bland både 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET 237 män och kvinnor, bör rökning fortfarande betraktas som en viktig riskfaktor. Exponering för t.ex. asbest är sällsynt i arbetsli- vet tack vare aktiva samhällsinsatser. En prioritering av ytterligare insatser, dvs. insatser utöver de som redan görs för att minska expo- neringen för asbest, är således knappast nödvändiga. +RITERIER RELATERADE TILL RISK KON SEKVENSER F¶R INDIVIDERS OCH N¤RST¥ENDES H¤LSA SAMT SAMH¤LLETS KOSTNADER Riskfaktorer som kan ge upphov till ohälsa med allvarliga konsek- venser för individen och anhöriga, som är förknippade med stora samhällskostnader i form av produktionsbortfall på grund av sjuk- dom och död och som kräver stora offentliga stödinsatser för dem som drabbas, bör särskilt uppmärksammas. Analogt, bör frisk- och skyddsfaktorer som är relaterade till bibehållen eller förbättrad hälsa hos individen och i befolkningen i stort lyftas fram i prioriterings- diskussioner. Möjligheten att minska eller öka förekomsten av risk- resp. frisk- och skyddsfaktorn i fråga är ytterligare en aspekt som bör diskuteras. Som exempel kan nämnas exponering för lösnings- medel som kan ge upphov till skador i nervsystemet samt minnes- förlust, vilket innebär stora lidanden för individen själv och hans eller hennes anhöriga. Samhällets kostnader till följd av behandling av sjuklighet orsakad av lösningsmedel, produktionsbortfall på grund av förtidspensionering eller sjukskrivning blir också stora. +RITERIER RELATERADE TILL RISK F¶RDELNING I BEFOLKNINGEN För de flesta risk-, frisk- och skyddsfaktorer gäller att dessa före- kommer i olika stor utsträckning beroende på socioekonomisk bak- grund, kön, ålder, etnisk bakgrund och boendeort. En riskfaktor kan t.ex. utgöra ett stort problem från hälsosynpunkt i en grupp men inte i en annan. Tunga lyft förekommer ofta bland vissa grupper av in- dustriarbetare med risk för ryggbesvär som följd medan de flesta tjänstemannagruppers arbete inte medför några tunga lyft alls. För befolkningen i utsatta regioner kan exponering för radon innebära risker för hälsan, medan befolkningar i andra regioner inte alls ex- poneras för radon. 238 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET 8.6.2Kriterier för val av målgrupp Effektiviteten av olika insatser i folkhälsoarbetet hänger starkt sam- man med hur väl anpassade de är för att påverka förhållandena för olika grupper i befolkningen. Att avgränsa olika målgrupper är som regel nödvändigt för att använda resurserna effektivt. Valet av mål- grupp är dock inte alltid enkelt. Val av målgrupp handlar inte enbart om vad som är mest effektivt utan det skall också vara etiskt för- svarbart. Det finns åtminstone två viktiga indelningsgrunder för målgrupper: a)Allmänna målgrupper (t.ex. skolungdomar, pensionärer och kvinnor). Dessa målgrupper väljs om man avser att sätta in insat- ser av generell natur. Att servera skolmåltider är exempel på en sådan insats. Att vaccinera alla barn mot mässling är en annan. Ur jämlikhetssynpunkt är det dock viktigt att dessa generella in- satser verkligen når alla i målgruppen. a)Sårbara och riskgrupper. Sårbara grupper (t.ex. ensamstående föräldrar, nyanlända invandrare, lågutbildade och äldre med stort hjälpbehov) är sådana som på grund av att de befinner sig i en särskild fas i livet och/eller tillhör en viss kategori har en ökad risk att drabbas av ohälsa. Riskgrupper utgörs av människor som genom t.ex. levnadsförhållanden, exponering, beteende, egen- skaper eller symptom löper större risk än andra att drabbas av ohälsa. Åtskillnad mellan sårbara grupper och riskgrupper är ofta svår att göra, eftersom dessa kategorier i stor utsträckning kan överlappa varandra. I båda kategorierna avspeglas utsatthet i nå- gon form. Vid valet av målgrupper bör följande kriterier beaktas: +RITERIER RELATERADE TILL F¶REKOMST AV OH¤LSA SAMT RISK Vid valet av målgrupp bör uppmärksamheten riktas mot personer där det finns en särskilt hög förekomst av vissa typer av ohälsa/sjukdomar och/eller där en anmärkningsvärt stor ökning av vissa typer av ohälsa/sjukdom hos gruppen i fråga kan konstateras. Diskussionen kring val av målgrupp bör även relateras till före- komsten av vissa riskfaktorer (t.ex. hög frekvens av en viss riskfak- tor eller flera riskfaktorer hos målgruppen). 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET 239 +RITERIER RELATERADE TILL OJ¤MLIKHET I H¤LSA SAMT OJ¤MLIKHET I EX PONERING F¶R RISK Ett ytterligare kriterium för val av målgrupp är ojämlikhet i fråga om förekomst och utveckling av sjuklighet och dödlighet samt i fråga om utsatthet för riskfaktorer. Det kan handla om vissa grupper vars hälsa försämras eller inte förbättras i lika stor utsträckning som andra gruppers. Det kan också handla om grupper där utsattheten för en eller flera riskfaktorer ökar eller inte minskar lika mycket som hos andra grupper. 8.6.3Kriterier för val av hälsoproblem Det finns flera olika indikatorer och mått för att utifrån ett folkhäl- soperspektiv bedöma den relativa betydelsen av olika sjukdomar och därmed kunna bedöma vilka åkommor som har karaktären av "folksjukdom". Det är viktigt att väga samman olika faktorer efter- som vissa typer av sjukdomar kan vara mycket betydelsefulla ur ett perspektiv (t.ex. hög dödlighet), men inte ur ett annat (t.ex. sjuk- skrivningsfrekvens).