sou · GMB392 · 1999-01-01 00:00:00 — Många frågor av betydelse för småföretag hanteras emellertid inom andra DG, t.ex. (industripolitik, industrins konkurrens- kraft etc.), DG IV Konkurrensfrågor (inklusive statsstöd), DG V Arbetsmarknad (inklusive Den sociala dimensionen och sociala frågor), DG VI Jordbruk, DG XI Miljöfrågor och DG XXIV Konsumentfrågor. I jämförelse med den svenska departementsorganisationen bör man särskilt notera att DG XXIII har ett mer samlat ansvar för små- företagsfrågor inkl social ekonomi. Vi upplever ansvaret i det svenska i dessa frågor som mera splittrat. Det finns också mycket som talar för att DG XXIII kommer att öka i betydelse, bl.a. småföretagsfrågornas ökade betydelse, inte minst när det gäller entreprenad- och upphandlingsfrågor, den ökande vikt som fästs vid den sociala ekonomin samt att UEAPME synes stödja DG XX III vad avser behovet av ökat inflytande och mer resurser. EU-medlemskapet innebär att det ställs stora krav på omställning och utveckling av den svenska statens arbete med många frågor som tidigare hanterats i mer slutna nationella fora och där staten själv hade det slutliga avgörandet i sin hand. Strategiska frågor blir härvid bl.a. att i ett mycket tidigt skede identifiera nationella svenska intressen, forma en samsyn i landet kring dem och bygga allianser med andra länder inom EU och med intressegrupper som arbetar på europeisk nivå. Svenska staten bör vara den som samlar och driver strategiska intressen av nationell karaktär i EU, tillsammans med olika svenska intressegrupper. I detta avseende kan förutsättningarna för svenska statens agerande närmast liknas vid olika lobbygruppers arbetssätt, dvs. tidig information och tidig påverkan. Vi tycker oss förmärka att kommer in alltför sent i beslutsprocessen, och att man driver en passiv linje, t.ex. att skriva remissvar på vit- och grönböcker i stället för att själv och tillsammans med svenska intresseorganisationer driva nya och egna frågor redan på kommitté- och programstadiet. Idealet kan sägas vara att agera i ett så tidigt skede att vi själva ser till att för angelägna områden för EU-ställningstagande kommer på agendan medan frågor som vi inte vill skall bli föremål för EU-beslut inte aktualiseras. är primärt organiserat för att bereda ärenden som skall beslutas av regeringen. Den strategiska kapaciteten – att i ett tidigt skede identifiera viktiga framtidsfrågor och utforma en linje i dessa – finns i den svenska förvaltningsmodellen i myndigheterna. De svenska intresseorganisationerna har varit mycket snabbare att anpassa sitt arbete till de förändrade förutsättningar som EU-medlem- skapet innebär. De svenska intresseorganisationerna har i många fall ett väl fungerande EU-arbete, såväl i sina europeiska strukturer som separat. Det gäller t.ex. , , , , , , m.fl. Dessa strukturer bör vara en tillgång för när det statliga arbetet med EU-frågor utvecklas. Ett framgångsrikt svenskt arbete för att initiera och påverka EU-beslut förutsätter att den strategiska kapaciteten finns i . EU- arbetet måste vidare bli en fråga av högsta prioritet inom . Ansvaret att i mycket tidiga skeden identifiera och driva svenska intressefrågor, att skapa nationell samsyn och bygga inter- nationella allianser bör ligga på politisk ledningsnivå i departementen. Den svenska förvaltningsmodellen med starka och självständiga fackmyndigheter – och där mycket av den strategiska kapaciteten ligger inom verken – förvärrar dessutom den i hela EU väl kända tendensen att myndigheterna inom sina områden dels påverkar EU:s regelgivning för att driva upp kraven, dels vid implementeringen av EU-regler har en tendens att gå längre än vad som i realiteten krävs. EU-arbetet måste bli en fråga av högsta politiska prioritet inom . Den strategiska kapaciteten – att i tidigt skede identi- fiera viktiga framtidsfrågor och utforma en linje i dessa – bör utvecklas och prioriteras i . Ansvaret att i mycket tidiga skeden identifiera och driva svenska intressefrågor bör ligga på politisk ledningsnivå i departementen. Fram- gång förutsätter ofta att frågor identifieras innan den formella processen påbörjats i kommissionen samt att en samsyn tidigt etableras med relevanta svenska intressenter. Dessutom måste tidigt allianser byggas med andra länder och intressegrupper på europeisk nivå. bör prioritera arbetet med att utveckla sin plattform för EU- arbetet. En intressant möjlighet är att redan nu medvetet inrikta planeringen inför det svenska ordförandeskapet på småföretagspolitik. Detta ordförandeskap skulle – om denna inrikt- ning väljs nu – kunna profileras offensivt på Entreprenörskap och småföretagande samt Social Ekonomi. Det kan här anmärkas, att , Föreningen i , (), , Röda Korset samt bl.a. och redan kungjort sitt intresse att stå för värdskapet vid den för Social Ekonomi . En lämplig fortsättning på en sådan inriktning är att regering och riksdag antar ett ramprogram för småföretagsfrågor och närbesläktade frågor, t.ex. tjänstesektorns utveckling. Viktiga inslag i arbetet med att utforma EU-arbetet mer proaktivt kan bl.a. vara att stärka den strategiska kapaciteten i . Ett viktigt led i en starkare strategisk kapacitet är mer öppna former för dialog med småföretag och aktiva inom småföretagssfären, t.ex. genom en ERFA-grupp. DG XXIII – Index of SME policy issues ·The mission of Enterprise Policy Think small first: ·European Economic Interest Grouping ( EEIG): the REGIE network ·Evaluation of the Impact of Community Legislation ·Improving and simplifying the business environment for business start-ups Taxation, InternalMarket and financial aspects ·Round Table of Bankers and SMEs Open invitations to tender ·The European Observatory for SMEs Other Sites of Interest to SMEs ·Other governments and agencies ·Commerce2000 Call for Tender ·The Growth and Environment pilot programme ·EASDAQ (Capital Market for SMEs) Exporting outside the EU Certification, Quality, Energy – the SAVE Programme , presentationsmaterial och broschyrer samt intervjuer, 1998 et al., Förändring och förnyelse, Kooperativa studier Amini, H, Borovkova P, , Svensk producentkooperation utanför lantbruket, Rapport 76, , 1994 Boetius, M, Ta vara på kraften. En idébok om arbetsliv för en ny tid, Utbildningsförlaget och , 1997 , Rapport (97) 610, Om samordningen av stöd- åtgärder för små och medelstora företag och hantverksföretag, 1997 , Växtkraft mål 4 Utvärdering, 1997 Fondelius, C, Lärande nätverk för arbetsutveckling, 1995 , , och , Liber-Hermods 1982 Hirschmann, A O, Exit, Voice and Loyalty, 1997 Hjertqvist, J, Tjänstemarknaden måste bli mer genomskinlig, 1998 Hörnell, E, Reitberger G, Den felande länken – modeller för kompetens- höjning av små och medelstora företag, 1995 , P-O, Demokrati och delaktighet genom kooperation; uppsats i SOU 1996:162 På medborgarnas villkor , P-O, Kooperationens nya väg, , betänkande 1997/98:LU3, Den kooperativa företagsformen Lantbrukskooperativ årsbok 1997, LRF 1997 , H: Utveckling av IT-baserade poolbildningar för virtuella företag, PC/Fax Gruppen, 1996 Loord-Gynne, U, , Vad blev det av de enskilda alternativen? En kartläggning av verksamheten inom skolan, vården och omsorgen, Ds 1995:25, på uppdrag av Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi vid , 1995 , T, Turismutveckling, Tenanco (arbetsrapport), 1997 , J, Framgångsrika småföretagsregioner i , på uppdrag av , 1992 , J, Den sociala ekonomin – medborgarna, , , 1994 Perrow, C, , , 1986 , R D, Den fungerande demokratin. Medborgarandans rötter i , 1996 Reitberger, G, Arbetsrapport, , 1997 RRV F 1993:23, Utvärdering av stödet t ill lokala kooperativa utvecklings- centra SOU 1996:31, Attityder och lagsiftning i samverkan, Betänkande av Företagskooperativa utredningen Statskontoret 1997:17, Stöd till kooperativ utveckling , J, Utbytesrelationer mellan köpare och säljare i et al., Kooperation och välfärd, Kooperativa studier, 1996 Strömkvist, U, Utvärdering av ett regionalt utvecklingsprogram med stöd till 22 konsortier, 1997 , K, Farmartjänsten – ny kooperation inom lantbruket, EFI 1995 , H, , Den sociala ekonomins bidrag till lokal sysselsättning – en forskningsrapport, och , 1996 PC/Fax Gruppen Ordförande: , kommun direktören , Bankdirektören , AB Industrikredit Förbundsordföranden , (avliden ) Personalchefen , Keyline och Direktören , direktören , , Tekn.dr. Lantbrukaren , Bleckenstad,