sou · GMB343 · 1999-01-01 00:00:00 — Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt förutsättningarna att, bl.a. genom olika frivilliga organisationer och informella grupper, främja sociala nätverk som främst innefattar socialt utsatta och isolerade grupper. Därvid kommer även att beaktas möjligheterna att anknyta detta arbete till det stöd som utgår från stat och kommuner för olika former av förnyelsearbete i bl.a. storstädernas socialt utsatta och segregerade förortsområden. Kommittén avser att anlägga ett långsiktigt perspektiv som utgår från de boendes, myndigheters och frivilliga organisationers vardag snarare än specifika försöksprojekt eller kampanjer. (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL 271 Hälsorisker som gäller fysiska miljöer är inte på samma sätt som gäller för sociala riskfaktorer förknippade med bostadsområdens olika attrak- tivitet. Här redovisas kortfattat med material från bl.a. Miljöhälsoutred- ningens betänkande (SOU 1996:124) några hälsorisker som gäller inne- resp. utemiljön i bostadsområden. Innemiljöns betydelse för hälsan har uppmärksammats alltmer . Radon, fukt och mögel, tobaksrök, husdammskvalster m.m. är riskfaktorer för cancer, allergi och annan överkänslighet. Föräldrars rökning, fukt- och mögel, pälsdjur i hemmet och bristande ventilation i bostaden innebär risker för astma och luftvägssjukdomar hos små barn. Irritation i ögon, näsa och hals samt en känsla av torrhet i hud och slemhinnor, hudrodnad, hudutslag och trötthetskänsla drabbar personer som bor i s.k. sjuka hus. Höga halter av radon i bostäder och lokaler bedöms som en stor hälsorisk i innemiljön, särskilt för personer som röker. I utemiljön i tätorter är vägtrafiken den största källan till luftförore- ningar och medför irritation eller sjukdomar i luftvägarna för astmati- ker, barn, äldre och personer med sjukdomar i andningsorganen. Buller från framför allt vägtrafiken, men även störande grannar i innemiljön, är också ett problem som kan skapa stress och sömnrubbningar. Bris- tande tillgång till grönområden för rekreation anses påverka män- niskors psykiska välbefinnande negativt. Kommittén avser att belysa förutsättningarna för en god livsmiljö i bostadsområdena beträffande innemiljö, luftföroreningar, buller, grön- och rekreationsområden. I detta ingår att klargöra hur nämnda faktorer bevakas i planeringsprocesser som gäller ny- och omb yggnad av bostä- der och närmiljöer inkl. vägar. Vidare ingår att utifrån erfarenheter som vunnits i samband med Agenda 21-arbete i kommuner, kommundelar och bostadsområden redovisa möjligheter att utveckla ett lokalt enga- gemang för en god och hälsosam livsmiljö. Särskild uppmärksamhet kommer därvid att ägnas åt de boendes och de frivilliga organisationer- nas roll i arbetet för miljön. I direktiven till den betonas att de för- slag till mål och strategier som kommittén utarbetar skall vara vägle- dande för hur man kan främja en god och jämlikare hälsoutveckling. Detta bör ske dels inom ramen för olika typer av hälsopolitiska mål, dels i ett mer samlat generellt hälsopolitiskt jämlikhetsperspektiv. 272 (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL Skäl för att under en samlad rubrik lyfta fram behovet av hälsopoli- tiska jämlikhetsstrategier vid utformningen av morgondagens svenska hälsopolitik är bl.a. att detta möjliggör en mer samlad beskrivning av de ofta strukturella förändringar som krävs för att främja en god och jämlikare hälsoutveckling. Det typiska för de grupper i vårt samhälle som har en mindre gynnsam hälsoutveckling än övriga i samma ålder är att de har många riskfaktorer . Det är den samlade livssituationen – inte en eller två specifika riskfaktorer – som gör att arbetare och deras barn i dagens löper en risk att drabbas av ohälsa än tjänstemän och deras barn. 10 Denna överrisk uppskattas till beroende på typ av sjukdom eller skada. Detta fordrar en analys utifrån dessa gruppers samlade livsvillkor. Det är också i detta perspektiv de bästa förutsättningarna finns att på ett övergripande plan analysera och ange riktlinjer för avvägningen mellan generella och selektiva insatser för olika riskgrupper. En viktig del av en hälsopolitisk jämlikhetsstrategi är även att utveckla behovsba- serade generella insatser. Det kan exempelvis gälla fördelning av medel till olika geografiska områden där hänsyn tas till resp. områdes sociala struktur. Detta ger – inom en given total resursram – ökade möjligheter att i socialt utsatta områden avsätta mer tid och resurser inom t.ex. mödra- och barnhälsovården, förskolan och skolan för att hjälpa, stödja och stimulera barn med särskilda problem. En samlad hälsopolitisk jämlikhetsstrategi ger också de bästa förut- sättningarna att analysera problem och utvecklingsmöjligheter när det gäller att beskriva och följa hälso- och riskutvecklingen för barn, kvin- nor och män med olika social bakgrund. Inom ramen för en sådan stra- tegi är det också naturligt att utveckla former och metoder för hälso- konsekvensbedömningar av t.ex. ekonomiska och sociala förändringar (t.ex. arbetslöshet, inkomstskillnader och förändringar i välfärdssyste- men). Sist men inte minst finns i vissa fall goda skäl att utforma sär- skilda hälsopolitiska strategier som utgår från vissa gruppers speciella livsvillkor och behov, t.ex. kroniskt sjuka, vissa invandrargrupper samt hemlösa och andra socialt utsatta grupper. Mot denna bakgrund och med hänsyn till kommittens uppdrag att särskilt beakta möjligheterna att förbättra hälsans villkor för utsatta grupper avser kommittén att lyfta fram idéer såväl övergripande som i vissa fall gruppspecifika hälsopolitiska jämlikhetsstrategier. 10 3OCIAL 3TRUCTURE AND #HILDRENtS ,IFE #HANCES. (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL 273 Kommittén avser att belysa folkhälsostrategier ur ett barn- och ung- domsperspektiv. Ett starkt skäl för detta är de första levnadsårens mycket stora betydelse för den fysiska och psykiska hälsan också i ett längre livsperspektiv. Det är vidare naturligt att lyfta fram barn- och ungdomsperspektivet i arbetet med nationella hälsomål med tanke på den långa tradition som finns i vårt land när det gäller en samlad syn på barns och ungdomars hälsa. På nationell nivå finns dock ännu inte några uttalade hälsomål och samlade strategier med fokus på barn och ungdomar. Behovet av att lyfta fram detta område har ökat ge- nom att hälsoutvecklingen för barn och ungdomar – och då i synnerhet när det gäller barn och ungdomar från socialt utsatta familjer – har präglats av ett antal orosmoln. Andelen skolbarn med psykiska problem och med allergier har ökat. I många familjer har föräldrar drabbats av arbetslöshet vilket på olika sätt kan ha medverkat till att barnen utsatts för påfrestningar. Användningen av tobak ökar hos flickor. Vidare ökar den andel ungdomar som prövat narkotika. Det dominerande häl- soproblemet för barn och ungdom utgörs dock fortfarande av skador. De sociala skillnaderna i ohälsa bland barn och ungdomar är alltjämt markanta. Det är mot den bakgrunden viktigt att inom ramen för en generell folkhälsostrategi ägna särskild uppmärksamhet åt hälsans villkor bland barn och ungdomar i socialt eller på annat sätt särskilt utsatta miljöer och situationer. Viktiga delar i en barn- och ungdomsstrategi är bl.a. mödra- och barnhälsovården i dess roll att stärka och utveckla föräldraskapet och att under graviditeten motverka t.ex. rökning och alkoholbruk. Försko- lan, med dess inriktning på kvalitetskrav och tillgänglighet oberoende av social bakgrund och livssituation, spelar självfallet också en viktig roll i sammanhanget. Detsamma gäller givetvis skolan med dess sär- skilda möjligheter att medverka till en god och jämlikare hälsa (se nedan). Fritids- och kulturverksamheten är också centrala områden med dess möjligheter att främja hälsa och skapa förutsättningar för gemen- skap och delaktighet. Skolan har av tradition en viktig roll när det gäller att främja hälsa bland barn och ungdomar. Den tydligaste delen av den moderna sko- lans folkhälsoarbete är hälsoundervisningen kring alkohol, narkotika, tobak och sex- och samlevnadsfrågor. Ett problem ur folkhälsosyn- 274 (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL punkt är dock att själva hälsoundervisningen – hur bra den än är – utgör en ytterst liten del av skolans vardag och att den involverar allt för få vuxna i skolan. Det kan t.o.m. vara så att andra delar av skolans verksamhet och miljö motverkar hälsoundervisningens budskap. En pedagogik som innebär att eleverna inte upplever meningsfullhet i skolarbetet och som de inte kan påverka, en fysisk miljö som signalerar att de som finns i skolan inte är värda att satsa på, skolmat som inte är god och näringsriktig, stress, konflikter och mobbning – allt detta är förhållanden som motverkar hälsan i stället för att utveckla en hälso- främjande jordmån. Skolor med en uttalad inriktning att förbättra förutsättningarna för en god hälsa har utvecklats under beteckningen hälso- främjande skolor. Idéerna har vuxit fram parallellt bl.a. i och . I har allt fler skolor på olika sätt lyft fram hälsofrå- gorna i skolans vardag och i undervisningen. Detta – i kombination med skolans stora potentiella betydelse i ett folkhälsoperspektiv – är kommitténs främsta skäl för att särskilt lyfta fram skolan som en arena för folkhälsoarbete och vidareutveckla idén om hälsofrämjande skolor. Utgångspunkten för en hälsostrategi med skolan som arena bör vara att det är eleverna som tillsammans med lärare, föräldrar och andra resurspersoner drar upp riktlinjerna för arbetet och för vilka områden som skall prioriteras. Viktiga frågor i sammanhanget är bl.a. att ut- veckla arbetsformer som ökar elevernas inflytande och självkänsla, som främjar ett gott kamratskap och som skapar förutsättningar för för- äldrainflytande och föräldramedverkan. Den fysiska och psykosociala arbetsmiljön i skolan är självfallet av grundläggande betydelse. Andra viktiga delar handlar om att med utgångspunkt i elevernas egna intres- seområden och frågor utveckla en god hälsoundervisning, att säkra bra skolluncher samt idrott och lek som främjar glädje och gemenskap. Skolhälsovården liksom övrig elevvård är ytterligare viktiga verksam- heter i sammanhanget. Ett hälsofrämjande arbete i skolan förutsätter insatser på både natio- nell och lokal nivå. I den nationella läroplanen och de nationella kurs- planerna anges vissa övergripande mål för skolans folkhälsoarbete. Det är kommunens uppgift att i den kommunala skolplanen lägga fast lokalt anpassade mål och strategier för att få till stånd ett hälsofrämjande ar- bete. På motsvarande sätt måste de enskilda skolorna i sina reguljära verksamhetsplaner lägga grunden till ett hälsofrämjande arbetssätt. Det finns skäl att på både nationell och lokal nivå tydliggöra behovet av resurser och kompetens när det gäller insatser för barn med behov av särskilt stöd, t.ex. barn med läs- och skrivsvårigheter. En grundläggande utgångspunkt för kommitténs syn på skolan som arena för folkhälsoarbete är insikten att de barn som inte mår bra inte (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL 275 heller lär bra. En hälsofrämjande skola är därför ett gott stöd för att uppnå skolans kunskapsmål. Ålderspensionärerna i – cirka 1,6 miljoner människor – är i likhet med resten av befolkningen en heterogen grupp med avseende på hälsa, ekonomiska resurser och kulturell bakgrund. Äldregruppens livs- situation och hälsa är generellt sett god. Det stora flertalet behåller häl- san högt upp . Flertalet äldre klarar sig också utan särskilda vård- och omsorgsinsatser. Med stigande ålder tilltar dock ålderskrämporna och olika demenssjukdomar blir allt vanligare. Hälsosituationens förändring med stigande ålder kan exemplifieras med att andelen äldre som har långvarig sjukdom med svåra besvär eller drabbas av olycksfallsskador ökar från i åldern 65–69 till i åldern 80–. Rörelseförmågan och den kraft som behövs för att lyfta, gripa och vrida avtar vidare . Kvinnor får tidigt problem i dessa avseenden. Nästan var fjärde kvinna har problem i 65–och och däröver har problemet ökat nästan trefaldigt. Kroppens behov av rörelse kvar- står . För att behålla rörelseförmågan snarare ökar än avtar kroppens behov av kontinuerlig fysisk aktivitet. Med stigande ålder blir energibehovet lägre, vilket leder till att kravet på matens sammansätt- ning ökar då en mindre mängd mat skall tillgodose i stort sett samma näringsbehov. Näringsproblem hos äldre som bor i särskilda boendeformer har uppmärksammats . Dagens yngre äldre (65–) är psykiskt och fysiskt vitalare än jämnåriga för ett par årtionden sedan. Mycket tyder på att de äldre som är aktiva och har olika intressen, t.ex. intresse av att läsa och delta i kurser, bibehåller sina funktioner bättre än fysiskt och psykiskt inaktiva personer. Kommande generationer pensionärer har längre utbildning, fler har ATP, fler av kvinnorna har förvärvsarbetat, fler kommer att vara bosatta i tätorter. På vilket sätt detta kommer att påverka deras liv som pensionärer är svårt att säga men man kan anta att de kommer att kunna leva ett ganska friskt liv jämfört med tidigare generationer. Enligt kommitténs mening är insatser som bidrar till att bevara eller stärka hälsan hos äldre människor och som ökar förutsättningarna för äldre att leva ett självständigt liv med god livskvalitet en viktig uppgift för folkhälsoarbetet. Övergången från ett yrkesaktivt liv till pensio- närstillvaron bör belysas med avseende på detta. Vidare bör äldres sociala nätverk och de frivilliga organisationernas roll uppmärksam- mas. Även förhållanden som berör äldre människors trygghet i varda- 276 (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL gen bör belysas. Social isolering bland äldre bör uppmärksammas Regeringen har givit i uppdrag att underlag som redovisar nationella och internationella erfarenheter av vilka möjligheter som finns att arbeta sjukdomsförebyggande och häl- sofrämjande bland äldre människor och bedöma möjliga effekter för individ och samhälle av olika insatser. Utifrån denna redovisning och mot bakgrund av de bedömningar som har redovisats ovan avser kom- mittén att formulera nationella mål för folkhälsoarbete riktat till äldre och att belysa folkhälsostrategier från ett äldreperspektiv. 10 Vårt fortsatta arbete 6¥R BED¶MNING : Kommittén vill lägga stor kraft på att fortlöpande förankra olika förslag. Arbetet med nationella hälsomål och strate- gier skall bedrivas stegvis. Varje steg skall diskuteras och förankras innan nästa steg i processen mot hälsomålen tas. planerar kommittén att lägga fram förslag till preliminära mål och strategier. skall de slutliga förslagen före- ligga. Kommittén skall arbeta utåtriktat och i en bred dialog med be- rörda. Här är t.ex. debattskrifter, skuggrupper och hearingar viktiga instrument. Vi har i kapitel 8 diskuterat några utgångspunkter och principer för vårt fortsatta arbete med nationella folkhälsomål och strategier. I detta ka- pitel skall vi försöka ge en bild av hur vi rent konkret kommer att ar- beta och hur den samlade utredningstiden för Nationella folkhälso- kommittén skall disponeras. Som redan framhållits betonas i våra direktiv vikten av att arbetar både utåtriktat och processinriktat. Ambitionen är att involvera och engagera många olika berörda organ i vårt arbete. Detta gäller t.ex. myndigheter, kommuner och landsting, organisationer som verkar inom folkhälsoområdet samt forskningen. En angelägen del av vårt uppdrag är att successivt för- ankra olika delar av det kommande måldokumentet. En viktig förut- sättning för att ett sådant processinriktat arbete skall bli framgångsrikt är att alla dem som berörs av målarbetet har en någorlunda klar bild över hur arbetet skall bedrivas och när olika saker skall ske. Det är mot den bakgrunden angeläget att vi här redovisar en plan för vårt fortsatta arbete. Vår plan har som utgångspunkt att arbetet i Nationella folkhäl- sokommittén skall avslutas . Då skall våra slutliga förslag och bedömningar när det gäller nationella folkhälsomål och strategier föreligga. Naturligtvis är planen på detta stadium ytterst pre- liminär. Med all säkerhet kommer den att under arbetets gång få revide- ras i flera avseenden. 278 6¥RT FORTSATTA ARBETE 10.1Arbetet skall ske i tre steg I enlighet med våra direktiv kommer vi att lägga ner stor kraft på att försöka åstadkomma en så stark förankring som möjligt av det som skall utgöra ett samlat nationellt mål- och strategidoku- mentet för folkhälsopolitiken. Ett sätt att uppnå detta är att dokumentet utarbetas i steg och att det skall ges reella förutsättningar att ingående pröva, diskutera och förankra varje steg innan nästa steg i processen mot nationella hälsomål tas. Vår ambition är att arbeta på ett sådant sätt. I korthet och starkt schematiskt uttryckt tror vi att det kan ske på följande sätt. Steg ett i vårt arbete är detta s.k. inriktningsbetänkande. Syftet med betänkandet är att ange en allmän inriktning eller ram för det fortsatta arbetet och att redovisa några utgångspunkter och principer som vi be- dömer skall vara vägledande i formulerandet av nationella hälsomål och strategier. Kommittén avser att i egen regi skicka ut betänkandet på en bred remiss. De synpunkter vi får in i remissomgången kommer självfallet att utgöra ett viktigt underlag inför det fortsatta arbetet. Steg två i processen är att i ett särskilt betänkande redovisa kom- mitténs preliminära bedömningar och förslag om nationella hälsomål och strategier. Innan vi är mogna att åstadkomma ett sådant dokument fordras naturligvis ett omfattande och fördjupat analysarbete i en rad avseenden. Bl.a. krävs ett omfattande och systematiskt arbete när det gäller att få underlag för vilka faktorer – sjukdomar, hälsorisker, skyddsmekanismer och målgrupper etc. – som skall prioriteras och ut- göra grundstenarna i nationella hälsomål. En annan viktig del som krä- ver ett fördjupat arbete är att skissa på strategier och instrument som fordras för att målen skall kunna realiseras. Även här behövs ett ut- vecklat kunskapsunderlag. Vi räknar med att en betydande del av detta fördjupade analysarbete skall kunna ske i ett antal arbetsgrupper som knyts till kommittén. Som påpekats har kommittén inlett arbetet med en kartläggning av folkhälsoarbetet i den offentliga sektorn. Skälen för detta är dels att vi tror att det finns ett allmänt behov av en samlad be- skrivning av den offentliga sektorns folkhälsoarbete, dels att en sådan översikt är nödvändig för kommitténs arbete med att utforma strategier och instrument för det framtida folkhälsoarbetet. Avsikten är att detta arbete skall slutföras och redovisas i ett särskilt kartläggningsbetänkande. Kommittén planerar vidare att påbörja arbetet med en fördjupnings- studie avseende kommunernas och landstingens folkhälsoarbete. Av- sikten är här att, i förhållande till redan befintliga studier inom 6¥RT FORTSATTA ARBETE 279 området, få en uppdaterad och vidgad information om kommunernas och landstingens folkhälsoarbete. Kommittén gör bedömningen att ett betänkande med preliminära förslag om nationella hälsomål och strategier bör kunna presenteras . Vår avsikt är att även detta betänkande med pre- liminära hälsomål och strategier skall bli föremål för en bred remissbe- handling. Därigenom kan vi få direkta synpunkter inför de slutliga ställningstagandena i kommittén. Ett annat sätt att åstadkomma en bred diskussion och skapa förutsättningar för förankring är att kommittén anordnar ett antal regionala konferenser kring de preliminära förslagen om hälsomål och strategier. Sådana regionala konferenser skulle, med den angivna tidsplanen, kunna genomföras . Det tredje och sista steget i kommitténs arbete är att redovisa de samlade förslagen och bedömningarna om nationella folkhälsomål och strategier. Vi räknar med att detta skall ske i kommitténs slutbetän- kande som, om gällande tidsplan skall hålla, måste avlämnas under vå- ren . Det blir därefter en fråga för regeringen att bedöma hur det fortsatta arbetet skall bedrivas. En stor del av kommitténs arbete har haft formen av utåtriktade aktiviteter, där syftet varit att involvera och engagera så många som möjligt i arbetet med nationella hälsomål. Detta har skett på flera olika sätt. Kommittén har beslutat att fortlöpande utarbeta och publicera sär- skilda debattskrifter som belyser olika ämnesområden av stor betydelse för folkhälsan. Syftet med skrifterna är att stimulera till en bred och livaktig debatt inom folkhälsoområdet. I skrifterna medverkar ett antal kunniga och engagerade författare som redovisar sin uppfattning inom ett visst aktuellt område. publicerades kommitténs fyra första debattskrifter. Dessa hade följande rubriker: ·Arv & miljö – Hur påverkas folkhälsan? ·Tillitsbristsjukdomar – Myt eller verklighet? ·Svensk alkoholpolitik – Välmotiverad eller förlegad? ·Tobaken – Folkhälsans största fiende? Kommittén avser att fortsätta arbetet med att publicera debattskrifter även . planeras utgivning av skrifter som bl.a. skall uppmärksamma följande områden; 280 6¥RT FORTSATTA ARBETE folkhälsoinsatser med inriktning på äldre, psykisk hälsa/ohälsa samt klass- och könsskillnader i hälsan. Kommittén planerar vidare att genom hearingar, "rundabordssamtal" eller liknande sammankomster belysa olika områden som är väsentliga för folkhälsan. Inriktningen här är att engagera främst organisationer och liknande i arbetet med nationella hälsomål. Genom hearingarna ges organisationer och föreningar möjligheter att inför kommittén utveckla sin syn i en specifik hälsofråga. I en del fall kan det vara lämpligt att även företrädare för myndigheter, kommuner och landsting samt forskningen inbjuds att delta. Hearingarna kommer att genomföras framförallt . Vi räknar då med att bl.a. belysa områden som psykisk ohälsa, barns och ungdomars hälsa, tobak, alkohol-/drogfrågor, invandrares hälsa, kvinnors hälsa, kost/motion, folkhälsoinsatser med inriktning på personer med funktionsnedsättning eller kronisk sjukdom samt arbetsmiljörelaterad ohälsa. Vi har också ambitionen att genom seminarier eller liknande arran- gemang, gärna anordnade i samarbete med andra intressenter, belysa viktiga folkhälsofrågor. Sådana konferenser har genomförts kring ämnesområdena psykosociala risker i arbetslivet samt om folk- hälsoarbete med inriktning på äldre. I det kommande arbetet räknar vi med att andra områden skall belysas på detta sätt. Vi anser att det är angeläget att organisationer, föreningar och lik- nande, men även verksamheter som på mer professionell basis verkar inom folkhälsoområdet, ges möjligheter att fortlöpande följa och på- verka arbetet i . Mot den bakgrunden tillskrev kommittén drygt 300 organisationer och föreningar, och aktualiserade frågan om att bilda skuggutredningar eller skuggrupper till . Syftet var att skapa förutsättningar för ett mer systematiskt och samordnat påverkansarbete gentemot kommittén. För att underlätta arbetet i skuggrupperna har kommittén beslutat att ställa material, som utarbetas inom kommittén och som har karaktären av bakgrunds- eller faktamaterial, till gruppernas förfogande. Gensvaret på vår skrivelse till organisationerna har varit mycket positivt. har skuggrupper eller liknande bildats inom en rad områden; inom tobak- resp. alkoholområdet, för kostfrågor samt sex- och samlevnad. Även kvinnoorganisationer, pensionärsorganisationer, handikapporganisationer och invandrarorganisationer har bildat skuggrupper för att följa kommittéarbetet. Det är angeläget att det successivt kan utvecklas ändamålsenliga former för kontakter mellan skuggrupperna och kommittén. Beslut vid regeringssammanträde . En parlamentarisk kommitté tillkallas med uppgift att utarbeta förslag till nationella mål för hälsoutvecklingen. Målen skall vara vägledande för samhällets insatser för att främja folkhälsan, förebygga ohälsa, minska hälsorisker samt förhindra förtida och undvikbar funktionsnedsättning, sjuklighet och död.