sou · GMB325d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Som framgår av ovanstående tabell skulle en utveck- lingsgaranti kosta mellan 1 till beroende på hur dyra de åtgär der som ska ingå i garantin blir. Statskontorets beräkningar utgår från a tt av alla personer som har socialbidrag av arbetsmarknadsskäl skulle omfattas samt att den genomsnittliga åtgär dstiden är , vilket är genomsnittstiden för samtlig a arbetsmarknadspolitiska åtgär der. Utvecklingsgarantins för delar är att den begränsar tiden i öppen arbetslöshet oc h hindrar människor från att fastna i långa perioder av passivt bidragsberoende. Dess nackdel är just möjligheten till en åtgär d, vilken skulle kunna min- ska människors motivation att söka arbete . Det kan också vara svårt att hitta åtgär der med bra kvalitet till ytterligare en stor grupp arbets- lösa. Redan i da g är det svår t att hålla bra kvalitet på arbetsmark- nadsåtgär derna. Den statliga för sörjningsg arantin kostar staten närmare 3 miljar- der kr, men leder till en nästan lika stor besparing för kommunerna. För sörjningsg arantin skulle öka hushållens disponib la inkomster , men vinsten är koncentrerad till vissa hushåll. Inkomsterna för ensamstående utan bar n ökar med 10 pr ocent. Inga förändr ingar skulle omfatta barnhushållen. Där emot tjänar unga människor på för sörjningsg arantin. Personer får 30 pr o- cents hög re disponibel inkomst och personer ungefär 20 procents hög re disponibel inkomst. Vinsterna är också koncentrerade till storstäderna. I och borg ökar hushållens 46 Ekonomi och för sörjning SOU 1998:25 disponibla inkomst med i genomsnitt . I vinner hushållen inte mer än r iksgenomsnittet. För sörjningsg arantins för - delar är att den dels ökar tr yggheten vid arbetslöshet, dels att en ökad behovsprövad ersättning spar pengar. Nackdelen är att den minskar motiven att arbeta för a tt kvalificera sig till den allmänna arbetslöshetsför säkringen. för svinner också en del av kommunernas motiv att hjälpa dem att etablera sig på arbetsmark- naden. Att låta kommunerna sköta ett utg iftsområde på löpande räk - ning, medan staten betalar, kan dessutom bli kostsamt eftersom kommunerna inte längre har motiv att hålla nere utgifterna. En statlig grundför säkring är en dyr affär för sta ten, medan kom- munerna skulle kunna tjäna betydande belopp genom minskade socialbidragskostnader och ökade ska tteintäkter. Grundför säkringen medför nämlig en en kraftig förbättr ing av inkomsterna i vissa hushåll som delvis lever på socialbidrag. En ersättning på ökar i g enomsnitt hushållens disponibla inkomster . Förbättr ingen blir stör st för unga, ensamstående utan barn. Ensamstående utan barn får hög re disponibel inkomst. Personer ökar sina disponibla inkomster med . Personer ökar sina disponib la inkomster med . För delen med en statlig grundför säkring vid arbetslöshet är a tt alla arbetslösa har en g rundtrygghet. Dess nackdel är den riskerar bli en medborgarlön som i pr aktiken utgår till alla, även till de som egentligen inte vill ha ett arbete. Eftersom ersättningens storlek inte beror av hushållets övr iga inkomster kostar grundför säkringen rela- tivt mycket. Ytterligare ett problem är att om ersättningen är så hög som finns det inte heller något skäl för per soner med små till den allmänna arbetslöshets - för a tt acceptera även tillfälliga anställningar med låga löner är a tt ett halvårs arbete ger rätt till arbetslöshetser sättning. Det skälet för svinner om alla som sök er arbete kan få arbetslöshetser sättning. Om staten skulle ta över en del av eller hela kostnaden för social - bidragen skulle det bli det fråga om regleringar i statsbidragen till kommunerna och i utjämningssystemet mellan kommunerna. Statskontoret har beräknat de fulla konsekvenserna av ett statligt övertagande av hela socialbidragskostnaden på sju storstadskom- muner. Alla storstadskommuner, för utom , skulle tjäna ekonomiskt på en sådan omläg gning. Detta beror på konstruk- tionen av kostnadsutjämningen i statsbidrags- och utjämnings- systemet. Ekonomi och för sörjning 47 Den svenska fattigdomen finns i storstädernas utsatta stadsdelar. Oavsett vilka definitioner vi använder för a tt fånga fattigdomens utbredning så blir resultatet alltid det samma, det vill säga att den stör sta gruppen fattiga människor bor och lever i de utsatta stadsde- larna. Det är där vi finner den högsta andelen invånare med en dis- ponibel inkomst under norm för existensminimum och med ekonomiska svårigheter, såsom avsaknad av kontantmargi- nal och svårigheter att klara löpande utg ifter. Där finner vi också den lägsta materiella standarden. Få har tillgång till bil, fritidshus eller möjlighet a tt åka på semester inom eller utom landet. Vi har även konstaterat att klyftorna mellan olika gruppers arbets- inkomster drastiskt har öka t . Arbets- inkomsterna förbättr ades högst marginellt i de utsatta stadsdelarna under dessa år, medan befolkningen i storstädernas övr iga stadsdelar har kunnat tillgodoräkna sig en inkomstförbättr ing på drygt 10 pro- cent. Inkomstökning en i de utsatta stadsdelarna har helt varit förbe - hållen männen, medan kvinnorna har fått vidkännas en inkomst- minskning på . Inkomstklyftan mellan kvinnor i dessa stadsdelar och kvinnor i övr iga storstadsstadsdelar har vidgats kraf- tigt , från . Äv en om klyftan mellan olika gruppers arbetsinkomster har öka t, så har skillnaderna i deras disponibla inkomster inte öka t under peri- oden –1995. Detta visar att de sociala transfereringssystemen har en förhållande vis tillfredsställande för delningspolitisk träffsä- kerhet. Hög arbetslöshet, minskade inkomster och ökade bostadskostna- der har drivit upp social- och bostadsbidragsberoendet oerhör t mycket i de utsatta stadsdelarna. var socialbidragsberoendet högt i dessa stadsdelar, men det har öka t ytterligare . Kostnaderna för socialbidr agen har där- med öka t högst väsentligt. Den g enomsnittliga kostnadsökning en i storstäderna var –1995. I hela riket var den motsvarande ökning en . De tre storstadskommunernas – , borgs och Malmös – andel av rikets totala kostnad för socialbidr ag uppgick till , trots att av rikets befolkning är bosatta där. Den ekonomiska kris som nu genomlevt har bokstavligen varit ett stålbad för socialför säkringssystemen och de generella bidragssystemen. Hög arbetslöshet oc h för sämrade ersättningsnivå- 48 Ekonomi och för sörjning SOU 1998:25 er för a-kassa, sjukpenning, föräldr apenning samt lägre bostads- och barnbidrag har öka t befolkningens socialbidragsberoende och i syn- nerhet i de utsatta stadsdelarna. Ytterligare ett skäl till de ökade soci - albidragskostnaderna är att många av de flyktingar som kom till har haft små möjligheter a tt skaffa sig ett arbete och istället tvingats till att leva på socialbidrag. Problemen med det hög a socialbidragsberoendet i de utsatta stadsdelarna är sannolikt stör re än att de skulle kunna lösas enbar t av ökad tillväxt oc h sysselsättning. Det visar inte minst erfarenheterna då ekonomin gick för högv arv och det rådde mer eller mindre full sysselsättning, men likväl var socialbidragsberoen- det osedvanligt högt i de utsa tta stadsdelarna. När konjunkturen nu vänder uppåt ig en riskerar därför en stor g rupp människor i de utsat- ta stadsdelarna att bli kvar i ett fortsatt socialbidragsberoende. Vi presenterar fyra alternativa modeller på hur kommunerna skall kunna avlastas kostnaderna för socialbidr ag som betalas ut av arbets- marknadsskäl. Det för sta alternativet är en utvecklingsgaranti till alla arbetssökande med socialbidr ag. Utvecklingsgarantin är i princip den samma som gäller sskiftet för alla arbetslösa under . I de kommuner som åtar sig utvecklingsgarantin ska ingen arbetslös som lever på socialbidrag vara öppet arbetslös läng re än . Detta alternativ avlastar för visso inte kommunerna några socialbi- dragskostnader, men staten finansierar åtgär derna. Det andra alter- nativet är en statlig för sörjningsg aranti som ska betalas ut till alla som söker arbete, men som inte har rätt till ersättning från den all - männa arbetslöshetsför säkringen eller har någon annan för sörjning . För sörjningsg arantin ska vara obeskattad och anpassad till hushål- lets behov och inkomster, dvs. Beloppet ska motsva- ra riksnormen för socialbidr ag med tillägg för bar n och bostadskost- nader. Det tredje alternativet är en statlig grundför säkring som också ska betalas ut till alla som söker arbete, men som inte har rätt till ersättning från den allmänna arbetslöshetsför säkringen. Beloppet ska vara beskattat och lika för varje individ oberoende av för sörj - ningsbör da och hushållets ekonomi. Det fjärde alternativet innebär att alla kostnader för socialbidr agen för s öv er till staten. Socialbidragen kan även i fortsättningen administreras av kommu- nernas socialkontor på uppdrag från staten. Vilken modell är lämpli - gast för de utsa tta stadsdelarna? Denna fråga ska vi återkomma till i del 3. Folkhälsan i storstädernas utsatta stadsdelar 49 6Folkhälsan i storstädernas utsatta stadsdelar När jag eftersinnar orsakerna till sjukdomar och omåttlig död bland allmogen och sämre-hopen i städerna, så ställa sig i första rummet Fattigdom, Elände, Brist på brödfödan, Ängslan och Misströstan. Synsättet är påfallande modernt, även om detta yttrande går tillbaka till upplysningstiden. , som var initiativtagare till den svenska dödsorsaksstatistiken, sade detta . Hälsan är socialt differentierad Begreppet hälsa har i ett historiskt perspektiv snabbt förändrats. innebär begreppet hälsa betydligt mer än frihet från sjukdom. Hälsobegreppet inbegriper välbefinnande i ett fysiskt, psykiskt och socialt perspektiv. Människan ska fungera och må bra. Socialt nät- verk, status i samhället, meningsfull sysselsättning och god fritid är faktorer som har betydelse för välbefinnandet. Men detta är långt ifrån vad alla kan uppnå. Hälsan är fortfarande socialt differentierad. De individer som har de sämsta arbetena, inkomsterna, bostäderna och utbildningarna tenderar fortfarande att ha sämst hälsa. I sägs att: Olika hälsorelaterade beteenden – levnadsvanor – har starkt samband med individens livsvillkor och sociala position. Levnadsvanorna påverkas av kultur och traditio- ner och varierar med bland annat ekonomiska villkor, arbetslöshet, utbildning och socioekonomisk tillhörighet, socialt nätverk och känslan av sammanhang. Man talar då om strukturellt betingade levnadsvanor.2 I vårt delbetänkande Att växa bland betong och kojor (SOU 1997:61) och i underlagsrapporten städer (SOU 1997:118) kunde vi visa att storstadsbefolkningens hälsa följer det gängse 1Bäck A: Tal om farsoter som mest härja bland rikes allmoge. , , 1756. 2Folkhälsorapport , , sid 224. 50 Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar SOU 1998:25 socioekonomiska mönstr et, dvs. att de välbeställda är vid g od hälsa, medan hälsan hos de mindre bemedlade grupperna i städerna är avsevärt sämre. I de utsatta stadsdelarna är medellivslängden läg re, alkoholkonsumtionen hög re, kost- och motionsvanorna sämre i jäm- för else med övr iga stadsdelar. k onstaterar ett entydigt samband mellan å ena sidan bristande sociala resurser såsom lågt socialt deltagande, dåligt emo- tionellt stöd oc h belastande psykosocial arbetsmiljö oc h å andra sidan dålig hälsa i stadens utsa tta stadsdelar. I samma rapport visa- de det sig att medellivslängden var lägst i de områden som betec k- nas som låginkomstområden. Skillnaden i medellivslängd för kvin - nor var mellan områden med högst r espektive lägst medellivslängd och för männen v ar denna skillnad . Stadsdelen hade den lägsta medellivslängden för kvinnor oc h näst lägsta för män. Stor a skillnader konstaterades också vad gäller upp- levd hälsa, risken att drabbas av vissa skador och olika hälsorisker. Grunden för dessa skillnader ansågs v ara den sociala situationen. I Folkhälsorapporten från uppmär ksammade man att sociala skillnader i dödlighet oc h för ekomsten av vissa sjuk- domar ökade . I Folkhälsorapporten fanns inga tecken på att denna trend hade brutits. I Längre liv och bättre hälsa från Sta tens beredning för utvär de- ring av medicinsk metodik (SBU) framkom att en genomgående tendens i befolkningsstudier kring ohälsans för delning är att vissa grupper (lågutbildade, yrkesverksamma inom vissa yrken, invandra- re, arbetslösa) oftar e än andra drabbas av ohälsa och att det i dessa grupper finns en ansamling av hälsor isker såsom rökning , fysisk inaktivitet, dåligt socialt stöd , svagt socialt nätv erk och dålig ek o- nomi.3 I samma rapport konstateras att klasskillnaderna i ohälsa bland kvinnor tycks vara mindre än bland männen. Det kan bero på att forskningsresultaten när det gäller t.ex. klasskillnader i ohälsa för kvinnor ibland varit mer svårtolkade, otydliga och mindre sam- stämmiga än för män. Detta kan oc kså bero på att traditionella för - klaringsmodeller vad gäller klasskillnader inte tillräc kligt tar hänsyn till mäns och kvinnors olika livsvillkor, olikheter beträffande arbets- förhållanden, familjesituation, sociala relationer, ekonomiska till- gångar, med mera. Orsakerna till klasskillnader i ohälsa b land kvinnor kan således delvis v ara andra än b land män. 3 ; Är det möjligt a tt minska könsskillnader i dödlighet r espektive sjuklighet? Artikel i liv och bättre hälsa – en rapport om prevention, dering av medicinsk metodik (SBU); nr 132, 1997, sid 183. Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar 51 ningarna för a tt kunna kombinera för vär vsarbete och familjeliv påv erkar antagligen kvinnors hälsa mer än mäns. På vilk et sätt kvin - nor i olika samhällsklasser har möjligheter/för utsättning ar att klara av balansgång en mellan flera roller, torde äv en ha betydelse för de klassbundna hälsoskillnader na bland kvinnor.4 I vårt delbetänkande om Egenmakt (SOU 1996:177) konstaterar vi att den ökade segregationen ökar känslan a v utanför skap och hopplöshet. De ned dragningar som skett i trygghetssystemen gene- rerar oro inför fr amtiden. Känslan av att inte själv förf oga över de verktyg som behövs för a tt förbättr a sin situation, känslan av att vara utlämnad åt opåv erkbara krafter samverkar negativt. Vi återger i samma delbetänkande olika forskningsresultat som tyder på att undertryckta känsloreaktioner av ilska och ångest och oför måga att hantera motgångar och frustrationer tillsammans för ut- säger risk att utveckla cancer. Medan ilska, fientlighet och aggressi- vitet på motsvarande sätt för utsäger risk för hjär t-kärl-sjukdomar. Båda dessa folksjukdomar beror till en stor del av människors oför - måga att av egen kraft styra sina egna reaktioner och därmed i sitt eget intresse framkalla önskade oc h undvika oönskade konsekven- ser. En annan indikation på befolkningens hälsa i de utsatta stadsde- larna som vi också uppmär ksammade i delbetänkandet Att växa bland betong och kojor (SOU 1997:61) och i underlagsrapporten städer (SOU 1997:118) var det så kallade ohälsotalet. Begreppet anger antalet ersatta dagar per individ i den för säkrade befolkningen under . Denna variabel beräknas på antalet da gar som ersätts med sjukpenningför säkring, arbetsskadeför säkring, sjukbidrag och för tidspension och för delas på antalet sjukpenning- för säkrade och för tidspensionärer samt oc kså på r eha- biliteringspenning. Ohälsotalet har minskat per för - säkrad . Ohälsotalen är där emot myck- et hög a bland befolkningen i de utsatta stadsdelarna. Man bör då vara medveten om att ohälsotalet bara anges utifrån de för säkrades situation. De oför säkrade finns inte med, eftersom de står utanför för säkringssystemet. I till exempel stadsdelarna och i borg var ohälsotalet , medan genomsnittet för borg låg på 50,4 da gar. Både och har en bef olkning med många arbetslösa oc h för tids- pensionerade, hög andel invandrare, låg andel högutbildade oc h 4 ; Är det möjligt a tt minska könsskillnader i dödlighet r espektive sjuklighet? Artikel i liv och bättre hälsa – en rapport om prevention, dering av medicinsk metodik (SBU); nr 132, 1997, sid 183. 52 Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar SOU 1998:25 medelinkomsten i befolkningen ligger klart under kommungenom- snittet. I en nyligen genomför d enkätundersökning i svara- de trots detta drygt häften att de är nöjda med sin hälsa, boende och fritid. Många var däremot missnöjda med sitt arbete eller sin ekono- mi. Dessa upplevelser skiljer sig dock åt mellan män oc h kvinnor och beroende på civilstånd, utbildningsnivå och om de svarande har svensk- eller invandrarbakgrund. Kvinnorna mår betydligt sämr e än männen. Frånskilda och änkor/änklingar mår sämr e än gifta och ogifta, lågutbildade sämr e än högutbildade . Invandrare mår sämr e än svenskar.5 Erfarenheter från visar att ökande klas - skillnader för sämrar kvinnors hälsa mer än mäns, eftersom fattigdo- men breder ut sig snabbare bland kvinnor och barn. Bland de mest utsatta finns många invandrarkvinnor, långtidsarbetslösa, ensamstå- ende mödr ar och kvinnor i arbetaryrken.6 I pågående Malmöstudie Sociala vär den i olika sociala världar framgår att av Malmös tio stadsdelar är Rosen - gårdsborna minst nöjda med både sin fysiska oc h psykiska hälsa. Spridningen på svaren är emellertid stor, vilket innebär att delar av befolkningen i mår bra. Han konstaterar också att i mår yngre bättre psykiskt än äldr e. I är sambandet omvänt. Där mår yng re något sämre psykiskt än äldr e. Sambandet mellan psykisk hälsa och kön är lite star kare. I samtliga stadsdelar mår kvinnorna sämre psykiskt än männen. Sämst psykiskt i förhål - lande till männen mår kvinnor na i Husie och . I dessa två stadsdelar har den psykiska hälsan en tydlig könspr ofil. Ytterligare en annan indikation på hälsotillståndet i en stadsdel, som delvis sammanhänger med ohälsotalet, får man genom att stu- dera andelen personer som erhållit sjukpenning i 30 eller fler dagar . I underlagsrapporten städer (SOU 1997:118) framgick att den genomsnittliga andelen personer som fick sjukpen- ningersättning uppgick till i de utsatta stadsdelarna. Den högsta andelen hade bostadsområdena Går dstensberget i borgs kommun och Södr a i kommun samt i Söder tälje kommun med 15,3 pro- cent. 5 – en inter nationell stadsdel, En hälsobeskrivning om invånarnas hälsa och välbe- finnande i , borgs stad, Primärvården, 1997. 6 ; Är det möjligt a tt minska könsskillnader i dödlighet r espektive sjuklighet? Artikel i liv och bättre hälsa – en rapport om prevention, dering av medicinsk metodik (SBU); nr 132, 1997, sid 184. SOU 1998:25 Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar 53 Arbetslösheten är en f ara för folkhälsan Arbetslöshet är inte enbar t ett samhällsproblem, utan i allra högsta grad ett folkhälsoproblem. I delbetänkandet om Egenmakt (SOU 1996:177) lyfte vi fram att den hög a arbetslösheten ska par oro över att få ekonomin att gå ihop. Öv er i de utsatta områdena uppger i vår studie att de har svårigheter att klara löpande utg ifter. Sysslolösheten, känslan av att inte vara behövd , verkar negativt. Den struktur och känsla av sammanhang som ett arbete ger indivi- den för svinner vid arbetslöshet. Känslan a v vanmakt breder ut sig. med flera talar i boken om bland annat inlärd hjälplöshet som begränsar för mågan att påver- ka sin egen framtid. Arbete innebär arbetsidentitet, sociala kontakter och integra- tion i den socio-ekonomiska strukturen. Arbetslöshet vidmakthåller isolerade positioner och karakteriseras av frånvaro av strukturella bindningar. För utom den strukturella orsaken till politisk likgiltig- het kan en psykologisk process, kallad inlärd hjälplöshet, främja apatin. För mång a ungdomar innebär arbetslöshet a tt för lora kon- trollen öv er sitt eget liv. Möjligheter na att bestämma och påv erka sin egen framtid är begränsade . Man kan exempelvis söka arbeten men resultatet kommer an på andra.7 Den enskilda människan som tvingas stå utanför en arbetsg emen- skap kan lätt isolera sig och därmed ökar svår igheterna att komma in på arbetsmarknaden. Detta ökar oc kså riskerna för en för sämrad hälsa, vilket i sin tur leder till ökade samhällsk ostnader. I antologi genom arbete (SOU 1996:151) återges en undersökning av 262 ALU-sysselsatta i en stör re sydsvensk kommun. Artikelförfattarna; , n Söderf eldt och menar att arbetslöshetens sociala oc h medicinska konsekvenser är väl kända a v arbetslöshetsf orskningen. Långvarig arbetslöshet r iskerar att verka nedbrytande på individen och kan indirekt leda till sjukdom eller utlösa en la tent liggande sjukdom. Olika undersökning ar har visat att allvarliga hälsoproblem kan uppkomma. De ekonomiska och moraliska konsekvenserna är mindre väl belysta, hävdar artikelförfattarna. De arbetslösa i ar tikelförfattarnas undersökningsg rupp skattade sin hälsa som betydligt sämr e än personerna i referensgruppen som hade arbete. Av invandrarna upplevde sin hälsa som mycket sämre eller i stort sett sämre än sina yrkesverksamma jämn- 7 Rantakeisu U, och C; Ungdomsarbetslöshet. Vardagsliv och samhälle, . 54 Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar SOU 1998:25 Av inföd da svenskar upplevde sin hälsa som myck- et sämre än jämnår iga yrkesverksamma. De yngre 18–och medelålders 40–angav i hög re utsträckning än övr iga att deras hälsa var mycket sämre eller i stort sett sämre än yrkesverksamma jämnår iga. Mellan 82–av dessa besvärades nästan eller av magont, huvudvärk eller sömn - besvär. Enligt artikeln har av de i undersökning en som sökt socialbidr ag en negativ bild av socialbidragstagaren. Av de som inte sökt socialbidr ag hade en negativ bild. Att leva på socialbidrag utsätter individen för stor a psykiska påfrestningar. Dessa påfrestningar ställs på sin spets när indi viden ska besöka . En majoritet av de tillfrågade uttryckte att de upplevde det för nedrande att behöva ansöka om socialbidr ag. Författarna skriver vidare; Resultatet i denna undersökning tycks ge stöd åt h ypotesen att ju allvarligare den ekonomiska påfrestningen är under arbetslöshet, desto stör re är r isken att drabbas av ohälsa och sociala problem. Vanligt är a tt man upplever både arbetslösheten oc h behovet av att få socialbidrag som skamligt. Detta ger ett visst stöd åt anta gandet att upplevelsen av skam i kombination med ekonomisk påfrestning ger upphov till stressrelaterade symtom. Denna form av stress kan benämnas – social stress. Konsekvenser av ekonomisk och social stress å ena sidan och arbetsrelaterad stress å den andra uppvisar stora likheter. Möjligheter na till vad som kan kallas kontroll öv er och i en situation påv erkar välbefinnandet. Det är viktigt för män - niskor att kunna påv erka och ha kontroll öv er livssituationen öv er- huvudtaget. Forskning visar att känslan a v att kunna bemästra den situation som man befinner sig i är viktig för hälsan. När arbetslösheten stig er, så minskar sjukskrivningarna Detta beror inte på att arbetslösa sjukskr iver sig i mindre utsträck- ning, utan på att de som fortfarande har arbete generellt minskar sin sjukskrivning när konjunkturerna blir sämre. Därmed inte sagt att de är mindre sjuka. En hög arbetslöshetsni vå på den or t där individen bor spelar in, oavsett om individen själv är dr abbad.9 De som har arbete i de utsatta områdena sjukskriver sig däremot oftare i jämfö - relse med andra i övr iga stadsdelar. 8SOU 1996:151 Bidrag genom arbete, sid 56–57. 9Marklund S, Risk-frisk-faktorer, Riksför säkringsverket, 1997:6. Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar 55 Visserligen minskar risken för arbetsskador vid arbetslöshet, men de flesta mått på sjukdom oc h ohälsa, såsom nedsatt psykisk för må- ga och tobak- och alkoholkonsumtion, ökar vid arbetslöshet. Individer som är eller har omfattande tidigare egen arbetslöshetser - farenhet har i allmänhet en stör re risk att bli långvarigt sjukskrivna.10 Att bedöma hälsositua tionen i de utsatta stadsdelarna endast på grundval av de sjukpenningför säkrade säger inget om den grupp som är oför säkrade i området som generellt är mycket hög . Vi vet väldigt lite om hur hälsosituationen är för de som är oför säkrade.