sou · GMB3141d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt lag har dock auktoriserade fackföreningar och deras medlemmar immunitetsskydd mot straff- ansvar och skadeståndsskyldighet under vissa förutsättningar. Ett beslut om strejk skall föregås av en medlemsomröstning. Fredsplikt föreligger endast om det uttryckligen framgår av kollektivavtal. Lockout är en tillåten åtgärd om arbetsta- garna får återgå till sitt arbete när lockouten är över. Sympatiåtgärder är tillåtna under vissa förutsättningar. Varsel om stridsåtgärd skall lämnas i förväg. -EDLINGSINSTITUT: ,ABOUR 2ELATION #OMMISSION ,2# . -EDLARNAS BEFOGENHETER: Medlingsverksamheten bygger på frivillighet. Med- larna har inga formella befogenheter. 3TATLIGA INGRIPANDEN: Förekommer inte. SOU 1998:141 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM 145 vandling från jordbruks- till industriland. Ännu så sent som var av de förvärvsarbetande sysselsatta i jordbrukssektorn, inbegripet skogsbruk och fiske. var andelen och . Denna strukturomvandling har skapat "överflyttningsvinster" i ekonomin, vilka givit väsentliga bidrag till den totala BNP-tillväxten. Utvecklingen har emellertid inte gått spikrakt fram. Från slutet av 1950- talet växte BNP i god takt, med . från tillväxtsynpunkt klarade skenbart väl den världsom- fattande recession, som följde oljekris. note- rades en BNP-tillväxt på , men förstärktes balansproblemen. Landet hade stora offentliga underskott, stora bytesba- lansunderskott och hög inflation. Att tillväxten kunde fortgå i hög takt ut, trots den internatio- nella recessionen, berodde till stor del på ökade offentliga utgifter. Ersätt- ningsnivåerna i socialförsäkringssystemen mer än fördubblades under loppet av , som de offentliga vård- och utbildningssys- temen byggdes ut. Det var alltså fråga om en "överbryggningspo litik" av samma typ som försökte föra . De finansiella konsekvenserna blev emellertid större i . Den totala offentliga sek- torns underskott (inkl. ränteutgifter) växte hastigt och låg sedan kvar på en nivå av av BNP eller däröver ända . Den offent- liga bruttoskulden uppgick då till av BNP. Bytesbalansunderskott av storleken av BNP var ett normalt inslag för del, men underskotten kunde betraktas som tolerabla med tanke på det parallellt fortgående inflödet av direktin- vesteringskapital. växte emellertid underskotten alltmer och nådde ohållbara nivåer, av BNP i genomsnitt . Det var terms-of-trade, alltså förhållandet mellan export- och importpriser, som försvagades. Orsaken till detta var i sin tur främst oljeprisstegringarna. minskade underskotten, men de fanns kvar ännu till 1988 och utlandsupplåningen växte. Bytesbalansen belastades således även av allt större ränteutgifter. I oljeprishöjningarnas spår tog också inflationen fart, liksom i de flesta andra europeiska länder. Den avtog första hälft, men inte så snabbt som i t.ex. . Ökningstakten i närings- livets lönekostnader var första hälft drygt 3 procenten- heter snabbare än de nuvarande 15 EU-ländernas genomsnitt. hade skillnaden varit ännu något större. Visserligen kunde ungefär hälften av relativlöneökningen kompenseras med högre produktivitetstillväxt, men lönebildningen var ändå inte förenlig med en stabil effektiv växelkurs. , som 1979 hade anslutit sig till EMS för att slippa den kopplingen till den devalveringsbenägna brittiska valutan, tvingades självt att devalvera. 146 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM TERH¤MTNINGEN UTVECKLINGEN SEDAN TALETS MITT I detta läge enades regeringen, fackföreningsrörelsen och arbetsgivarna om att en samsyn och ett samarbete måste till för att vända utvecklingen. Resultatet blev inte bara en "förhandlad inkomstpolitik" för att styra lönebildningen, utan också uppgörelser mellan de tre parterna om den ekonomiska politiken, inbegripet skatter, avgifter och sociala förmåner. En ledstjärna för fortsättningen blev den gemensamma strävan att komma med i och att därför uppfylla kriterierna i . Vissa tecken på en mer harmonisk ekonomisk utveckling hade i och för sig kunnat skönjas , när den första på detta sätt utarbetade strategin började tillämpas. Bytesbalansunderskottet hade reducerats, löneutvecklingen hade börjat närma sig normalt europeiskt snitt etc. Men tillväxten var påtagligt nedpressad, mätt efter historisk irländsk standard, och den registrerade arbetslösheten var , högsta näst . Det offentliga underskottet låg envist kvar i närheten av av BNP. I sistnämnda tre avseenden har framgångar registrerats, som åtminstone delvis måste tillskrivas de nya samarbetssträ- vandena på de ekonomiska och sociala fälten i det irländska samhället. Budgetunderskottet nedbringades snabbt genom en mycket stram finans- politik. De offentliga investeringarna minskade och skatteindrivningen effektiviserades. Det ledde till att budgetunderskottet reducerades till av BNP . Det har legat kvar i närheten av denna nivå. har dock ett mindre överskott registre- rats. Tillväxten i har verksamt bidragit till att sysselsättningen i landet ökat. Antalet sysselsatta har vuxit med 1987. Den registrerade arbetslösheten har fallit till från, som nämnts, . har haft fördel av att en växande del av totalbefolkningen utgjorts av personer i de s.k. arbetsåldrarna . Andelen äldre har ännu inte ökat, såsom i och många andra europeiska länder. Även inom är befolkningen påfallande ung. Ett minskat barna- födande har dessutom medfört att andelen barn i den irländska befolk- ningen sjunkit. De enskildas och samhällets försörjningsbörda har häri- genom temporärt minskat, men i ett långt perspektiv har man möjligen gjort sig beroende av invandring för att trygga försörjningen av de äldre i samhället. Traditionellt har haft nettoutvandring, men har ett visst invandringsöverskott registrerats. Tillväxten i den irländska ekonomin är fortfarande mycket hög. BNP- tillväxten bedöms bli mycket betydande även 1998 och 1999, även om 1997 års 10-procentiga uppgång inte kan fortsätta. Tillväxten överstiger vad som bedöms vara den långsiktigt uthålliga. beräknar att den faktiska BNP kommer att bli ett par procent högre än SOU 1998:141 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM 147 &AKTARUTA ".0 OCH NATIONALINKOMST I )RLAND BNP-tillväxten i ett land brukar oftast approximativt likställas med tillväxten i nationens samlade reala inkomster. Som både irländska myndigheter och m.fl. framhåller, är detta inte korrekt för ett land som , där en stor del av näringslivet är utlandsägd. , främst inom den högteknologiska industrin, beräknas svara för av industriproduktionen och av sysselsättningen. Vinsterna från denna verksamhet förs till stor del ut ur landet och utgör inte en inkomst för den irländska nationen. Vidare sker en syste- matisk försämring av landets terms-of-trade, förhållandet mellan export- och importpriser. Detta speglar hög produktivitetstillväxt i de multinationella före- tagen, resulterande i prisminskningar för deras produkter. En given exportvolym får därför en avtagande köpkraft vad gäller både produkter som importeras och som produceras inhemskt för hemmamarknaden. Dessa faktorer tillsammans gör att bruttonationalinkomsten, BNI, har vuxit lång- sammare än bruttonationalprodukten, BNP. (Den svenska termen "bruttonational- produkt" är missvisande och svarar på engelska mot '$OMESTIC 0RODUCT 'Härmed avses den produktion som åstadkoms inom landets territorium, inte den produktion som åstadkoms av vederbörande nations produktionsresurser, såsom det svenska ordet felaktigt anger. En adekvat svensk benämning vore i stället "inhemsk bruttoprodukt".) Den disponibla nationalinkomsten påverkas vidare bl.a. av storleken på nettotransfereringarna från utlandet. har tillväxten i disponibla nettonationalinkomst reducerats genom att transfereringarna i form av bidrag från EU minskat i omfattning. disponibla nationalinkomst har således, särskilt , vuxit klart långsammare BNP (dvs. Inhemsk bruttoprodukt (BNP) Bruttonationalinkomst (BNI) 148 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM den potentiella nivån; det s.k. produktionsgapet är alltså negativt. Bud- geten är expansiv och omfattar både skattesänkningar och utgifts- ökningar i enlighet med vad som framförhandlats mellan regeringen och olika intressenter i samhällslivet. Det finns ett inflationstryck i ekonomin, och överhettningstendenser kan iakttas både på arbetsmarknaden och bostads- och fastighetsmarknaderna. Efter att ha varit i union med blev gradvis självständigt första hälft. Ett självständig- hetsavtal ingicks med britterna 1921 och republiken bildades . Officiellt var det dock först , som lämnade det brittiska sam- väldet och blev helt självständigt. Mot bakgrund av den långvariga an- knytningen är det naturligt att rättsordningen på många sätt är besläktad med den engelska rätten. Den irländska arbetsrätten har emellertid också vissa utmärkande drag, som helt skiljer sig från arbetsrätten i Storbritan- var det en uppgift för THE ,ABOUR #OURT (Ar- betsdomstolen) att lösa tvister vid avtalsförhandlingar. Traditionellt skiljer man i de inte på intressetvister och rättstvister. Den irländska arbetsdomstolen har därför haft en annan roll än den svenska. uppstod det ofta konflikter i samband med avtalsför- handlingar. Arbetsdomstolen blev kraftigt överbelastad och det tog tid innan parterna fick tillgång till medlare eller skiljemän. Efter långvariga förhandlingar mellan regeringen och arbetsmarknadens parter infördes det en ny )NDUSTRIAL 2ELATIONS !CT (lag om förhål- landet mellan arbetsmarknadens parter). Den innebar viktiga förändringar i sättet att hantera intressetvister. Den mest betydelsefulla reformen var inrättandet av ,ABOUR 2ELATIONS #OMMISSION, som har till uppgift att främja bättre samverkan mellan arbetsmarknadens parter. Utöver att erbjuda förlikningsmän bedriver kommissionen ett förebyggande arbete med rådgivning, konsu ltinsatser, uppföljning och forskning. Arbetsdomstolen kan fortfarande kopplas in för att medverka i förlikningen av intressetvister. Skiljedomar förekommer dock endast om båda parter så önskar. SOU 1998:141 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM 149 +ORT OM G¤LLANDE R¤TT En bärande princip för kollektivavtalsförhandlingarna är att de skall bygga på frivillighet Förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare regleras genom kollektivavtal om det kan ske frivilligt. Det saknas lagstöd för förhandlingsrätten. Liksom i uppkommer förhandlings- och konflikträtt genom bestämmelser om immunitet. Så länge fackförening- arna följer vissa i lag föreskrivna regler, när de vidtar stridsåtgärder, har de och deras medlemmar ett immunitetsskydd, som innebär att de varken kan dömas för något brott eller bli skadeståndsskyldiga till följd av stridsåtgärden. Genom stridsåtgärder kan organisationerna alltså få för- handlingar till stånd. Fackföreningar får bildas fritt och arbetstagare har rätt att vara med i dem eller stå utanför. Föreningarna och deras medlemmar får emellertid inte något immunitetsskydd förrän de har registrerats och fått en NEGOTIA TING LICENCE (förhandlingslicens). För att få en sådan licens måste de ha ett visst antal medlemmar, visa att de har bestämmelser i sina stadgar om att en stridsåtgärd skall föregås av en hemlig omröstning samt deponera en summa pengar som beräknats efter antalet medlemmar.Varje år måste fackföreningen på nytt uppge sitt medlemsantal, så att det går att kontrol- lera att den deponerade summan alltjämt överensstämmer med reglerna. Kollektivavtal är i praktiken bindande. Det står visserligen inte i lag att kollektivavtal skall vara bindande, men i domstolarnas rättstillämpning har de dock ansetts vara bindande. I enskilda anställningsavtal brukar det göras en hänvisning till det vid varje tid gällande kollektivavtalet. Det enskilda anställningsavtalet hämtar på så sätt sitt innehåll från kollek- tivavtalet. Utvecklingen går inte i riktning mot en starkare reglering. I stället betonas den traditionella frivilligheten mer och mer. Det finns vissa möjligheter att allmängiltigförklara kollektivavtal genom att registrera dem i Arbetsdomstolen och att sedan bötfälla arbetsgivare som inte iakttar avtalen. Det har dock blivit alltmer sällsynt att så sker. Enligt obligatoriska stadgebestämmelser får fackföreningen inte med- verka i strejk utan föregående medlemsomröstning. De får sålunda inte organisera, delta i, ställa sig bakom eller stödja en stridsåtgärd utan att beslut om detta har fattats genom hemlig omröstning bland alla medlem- mar, som rimligen kan beröras av åtgärden. Kravet på omröstning gäller både för en egen stridsåtgärd och för en sympatiåtgärd till förmån för någon annan. Bestämmelserna i stadgarna skall lämna fritt utrymme för fackföreningens ledning att avstå från stridsåtgärder, även om en majoritet av de röstande är för en stridsåtgärd. För det fall flera fackföreningar överväger en stridsåtgärd, skall stadgarna utformas så att den ändå inte får 150 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM vidtas om inte en samlad majoritet av samtliga röstande har varit för att åtgärden vidtas. Om fackföreningen är organiserad i )#45 skall stadgarna utformas så att strejken, för att få vidtas, även skall ha tillstyrkts av den organisationen. Den immunitet som gäller för en auktoriserad fackförening och dess medlemmar är relativt omfattande. I fråga om fackliga stridsåtgärder, som har vidtagits i enlighet med bestämmelserna om sluten omröstning, inklu- derar den skydd mot åtal och skadeståndskrav på grund av intrång i handel eller affärer, kontraktsbrott eller påverkan av en annan person för att förmå denne att bryta mot ett anställningskontrakt. Immuniteten omfattar enbart föreningen och medlemmar i den fackförening, som är inblandad i stridsåtgärden. Varsel om stridsåtgärd skall lämnas i förväg. Underlåtenhet att varsla påverkar inte immuniteten. Däremot kan stridsåtgärden förbjudas vid vite genom ett domstolsbeslut. Det kan under vissa förutsättningar ske både då varsel inte har lämnats och då beslut om stridsåtgärden inte har fattats vid sluten omröstning. Det kan också ske om stridsåtgärden har medfört skadegörelse, olaga intrång, m.m. Utpostering av strejkvakter () är tillåten så länge dessa går fredligt till väga och utposteringen endast sker för att lämna information om stridsåtgärden eller på fredligt sätt förmå andra att stödja den. också i allmänhet tillåtet att utpostera strejkvakter på en annan arbetsplats än den egna ( SECONDARY PICKETING), om det är rimligt att anta att den andre arbetsgivaren agerar på ett sätt som kan försvaga verkningarna av den egna stridsåtgärden. Endast sådana arbetstagare som deltar i stridsåtgärden och deras fackliga företrädare får uppträda som strejkvakter. Även arbetsgivare kan vidta stridsåtgärder. Lockout är tillåten förutsatt att berörda arbetstagare får återgå i arbete när lockoutperioden är över. Förhandlingssystemet kännetecknas alltså av inkomstpolitiska uppgörel- ser. har det varit en obruten period med samhällskontrakt mellan arbetsmarknadens parter, jordbrukarna och staten. Det första samhällskontraktet benämndes programmet för nationell återhämtning. Uppslutningen kring de inkomstpolitiska uppgörelserna avspeglas i be- nämningarna på överenskommelserna som i tur och ordning kallats, Pro- grammet för ekonomisk och social utveckling, Programmet för konkur- renskraft och arbete och det nu gällande avtalet Samverkan för delaktighet, sysselsättning och konkurrenskraft. SOU 1998:141 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM 151 De ekonomiska utgångspunkterna för förhandlingarna utarbetas inom ett vetenskapligt råd under ledning av staten och parterna och .ATIONAL %CO NOMIC AND 3OCIAL #OUNCIL .%3# . Rådet publicerar en ekonomisk rapport, som parterna har ställt sig bakom. Rapporten innehåller bedöm- ningar om bl.a. finanspolitik och skatter, lönebildning, arbetsmark- nadspolitik och utbildning samt om behovet av strukturomvandling i näri- ngsliv och offentlig sektor. När det senaste avtalet förhandlades inbjöds förutom arbetsmark- nadens parter även andra organisationer. Det gällde exempelvis organisa- tioner som företräder arbetslösa, lokala intresseorganisationer samt orga- nisationer för små och medelstora företag. Avtalet innehåller, förutom överenskommelser om skatter och löner, även åtgärder inom områdena för socialpolitik, arbetsmarknadspolitik, näringspolitik och jordbrukspolitik. Lönefrågorna regleras i ett utkast till kollektivavtal om löner och anställ- ningsvillkor mellan arbetstagarorganisationen )#45 och motsvarande arbetsgivarorganisationer. Utkastet fogas som en bilaga till samhällskon- traktet. Avtalet skall gälla i de fall lokala parter inte kommer överens om något annat och skall träda i kraft när tidigare gällande avtal löper ut. )"%#, som deltar i de inkomstpolitiska upp- görelserna, har många medlemsföretag som inte erkänner fackliga organi- sationer, och som följaktligen inte heller binds av avtalet i samhällskon- traktet. Parter i de lokala avtalen är på arbetstagarsidan de enskilda med- lemsförbunden i )#45. Nivåerna i samhällskontrakten blir i praktiken vägledande även för de företag som inte sluter kollektivavtal. De avtals- reglerade lönerna har därmed även dämpat löneutvecklingen i de företag som inte sluter kollektivavtal. De fackliga organisationerna har accepterat att kollektivavtal förutsätter frivillighet, men eftersträvar att fler företag skall sluta kollektivavtal. Det är framför allt utlandsägda företag, som inte sluter kollektivavtal. De fackliga organisationerna menar att värdet av sysselsättning och investe- ringar är viktigare för medlemmarna än att riskera att företagen avstår från att etablera sig i . I avtalet anges procentuella ökningar av baslönerna samt vissa låglöne- garantier. Det nu gällande avtalet innebär löneökningar på . Därutöver finns möjlighet för de lokala parterna att under det andra avtalsåret förhandla om att höja vissa grupper av löntagare med ytterligare högst av baslönen. Lokala parter har även rätt att förhandla om införande eller förbättringar av pensions- och sjukförmåner i de fall ett visst företag erbjuder väsentligt sämre sådana förmåner än vad som gäller 152 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM på arbetsmarknaden i övrigt. Vid tvister som uppstår med anledning av kollektivavtal skall parterna gemensamt vända sig till ,ABOUR 2ELATIONS #OMMISSION om de inte har överenskommit om annat sätt att lösa tvister. Vidare anges att strejker eller andra konfliktåtgärder inte får vidtas av fackliga organisationer, anställda eller arbetsgivarorganisationer angående frågor som är reglerade i avtalet. Det finns inget förbud för arbetsgivare att höja lönerna för enskilda indi- vider utöver vad som anges i avtalet. Antalet strejker har minskat väsentligt jämfört med tiden före samhälls- kontrakten. har antalet strejker varierat mellan 30 och 50 och antalet dagar, som har förlorats i strejker, varierat mellan 24 000 och 200 000 . Antalet ärenden hos medlingsinstitutet är stort och uppgår till ca 1 500 . Av dessa handlar över hälften om löner och anställningsförmåner. Många andra tvister rör omstrukturering och omor- ganisationer. strävar efter att minska antalet ärenden bl.a. genom att åstadkomma förbättrad samverkan mellan lokala parter. drabbades av ekonomiska pro- blem. För att komma till rätta med problemen har stora förändringar av den ekonomiska politiken genomförts med början . bestämde sig parterna på arbetsmarknaden för att genomföra omfattande förändringar av lönebildningen i syfte att möjliggöra en förbättring av sysselsättningsläget. En viktig del var den överenskommelse, som träffa- des mellan parterna i Wassenaar , om att sträva efter förbundsvisa kollektivavtal med låga nominella löneökningar i utbyte mot gradvisa förkortningar av arbetstiderna. Hårdvalutapolitiken i kombination med de omfattande reformerna av de offentliga välfärdssystemen och sänkningen av den nominella löneut- vecklingen fick till följd att obalanserna i ekonomin efterhand avtog. har den ekonomiska utvecklingen förbättrats ytterligare och betraktas numera av många som ett av mest framgångsrika länder. SOU 1998:141 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM 153 3TORA BALANSPROBLEM UNDER TALET Till skillnad från många andra europeiska länder var tillväxten i den nederländska ekonomin relativt god under större delen av . Den ekonomiska tillväxten stimulerades, dels av de investeringar som gjordes för att utvinna gas i den nederländska delen av , dels av en kraftig utbyggnad av den offentliga sektorn. En viss tillfällig dämpning av BNP- utvecklingen inträffade visserligen med det var först tre sista år som tillväxten i ekonomin påtagligt försämrades, som ett underskott i bytesbalansen efterhand upp- kom. Intäkterna från exploateringen av gastillgångarna i användes i stor utsträckning till att öka de offentliga åtagandena. De offentliga transfereringssystemen, där ersättningsnivåerna var kopp- lade till löneutvecklingen inom industrin, b yggdes efterhand ut. Stora satsningar gjordes dessutom på utb yggnaden av offentligt finansierad sjukvård och kraftigt subventionerade bostäder till den del av befolk- ningen, som hade de lägsta inkomsterna. Den offentliga sektorns utgifter som andel av BNP ökade med under loppet av en tioårsperiod. försämrades den offentliga sektorns finansiella sparande från ett litet överskott till ett underskott på av BNP . Trots den relativt goda ekonomiska utvecklingen försämrades sysselsätt- ningen på den nederländska arbetsmarknaden stadigt talet. Det ledde till att andelen sysselsatta bland befolkningen i för- värvsaktiv ålder var nere på en nivå, som med un- dantag för , var klart lägre än i övriga här studerade länder. Den dåliga sysselsättningsutvecklingen sammanhängde bland annat med en omfattande ökning av antalet förtidspensionärer, vilket i sin tur på ett påtagligt sätt bidrog till försämringen av de offentliga finanserna. I likhet med de flesta andra europeiska länder var de nominella löneök- ningarna höga i . Till skillnad mot i Sve- rige och andra länder kulminerade emellertid löneökningstakten . , har den nominella löneökningstakten i sjunkit snabbare än i något annat av de åtta europeiska länder som utred- ningen specialstuderat. 154 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM !RBETSGIVARORGANISATIONER: 4HE &EDERATION OF $UTCH %MPLOYERS 6./ .#7 är den största huvudorganisationen. En annan huvudorganisation är THE $UTCH &3MALL AND -EDIUM "USINESS -+" .EDERLAND Inom jordbrukssektorn finns även THE &EDERATION OF $UTCH &ARMERS ,4/ .EDERLAND !RBETSTAGARORGANISATIONER: 4HE &EDERATION OF $UTCH 4RADE 5NIONS &.6 är den största huvudorganisationen övriga är t HE #HRISTIAN .ATIONAL 5NION &EDERA #.6 OCH THE &EDERATION OF 7HITE #3ENIOR 3TAFF -(0 . /RGANISATIONSGRAD: . 4¤CKNINGSGRAD AV KOLLEKTIVAVTAL: . &¶RHANDLINGARNA: Förhandlingsrätten är inte lagreglerad och någon förhandlings- skyldighet förekommer inte. Förhandlingarna präglas av ett institutionaliserat samråds- och samarbetsförfarande som pågår kontinuerligt i nationellt inrättade organ, såsom THE &OUNDATION OF ,ABOUR och THE 3OCIAL AND %CONOMIC #OUNCIL Flertalet arbetstagare har sina anställningsvillkor reglerade i kollektivavtal på förbundsnivå och i kollektivavtal på företagsnivå. +ONFLIKTR¤TT: Rätten till stridsåtgärder är inte lagreglerad utan bestäms i rätts- praxis. Domstolarna tillämpar en proportionalitetsprincip som innebär att åtgärden endast är tillåten i rimlig omfattning som en sista utväg då föregående avtal löpt ut och förhandlingsmöjligheterna är uttömda. En stridsåtgärd som strider mot gäl- lande kollektivavtal är inte tillåten. Det saknas rättspraxis i fråga om rätten till lockout och rätten till sympatiåtgärder. Någon skyldighet att varsla om konflikt finns inte. -EDLINGSINSTITUT: Det finns inget medlingsinstitut. -EDLARNAS BEFOGENHETER: Frågan är inte aktuell. 3TATLIGA INGRIPANDEN: Enligt en lag kan ministern för Social- och anställningsdepartementet tillfälligt upphäva ett nytt kollektivavtal.