sou · GMB383 · 1999-01-01 00:00:00 — Något liknande händer när industrisamhället nu övergår i ett postin- dustriellt samhälle. Den rena industriproduktionen är och förblir viktig. I själva verket ökar den i omfång medan antalet anställda blir allt färre. Utvecklingen blir möjlig med hjälp av rationaliseringar och robotise- ring. Parallelliteten är uppenbar; industrialiseringen ökade jordbrukets produktivitet, datorisering industrins. De ekonomiska epokerna över- lagrar varandra. Ännu är det inte möjligt att kunna konstatera om överensstämmel- sen är komplett. Övergången från jordbruks- till industrisamhälle sked- de naturligtvis inte utan konvulsioner. Men de som blev utan arbete i jordbruket kunde i stort sett få sysselsättning inom den växande indust- rin som åtminstone kunde anställa alla som fanns att få. När nu industrin behöver allt färre människor skulle i princip tredje sek- torn ta över, men det tycks inte ske lika smidigt. DU och utbildning överhuvudtaget spelar en viktig roll i omställningen. Dels för att göra människor anställningsbara men dels möjligtvis också för att förbereda dem för ett meningsfullt liv trots arbetslöshet under kortare eller . Vad som är av speciellt intresse för DU, och i någon mån också för annan utbildning är hur användningen av skalfördelar, dock i förändra- de former, tycks överleva övergången till ett postindustriellt samhälle. Skalfördelar innebär, som sagt, att storskalig produktion sänker pro- duktionskostnaderna eftersom sådana kostnader, som är oberoende av produktionsnivå, kan spridas över ett allt större antal producerade en- heter. Industrialismens epok uppvisar vad man skulle kunna kalla klas- siska skalfördelar eller stordriftsfördelar. Väldiga anläggningar mass- producerade standardprodukter för masskonsumtion, något som blev möjligt genom långt driven specialisering, arbetsfördelning och löpan- de bandtillverkning. Att pressa styckkostnader genom att sprida fasta kostnader över många enheter är i högsta grad aktuellt även i det postindustriella sam- hället, t.o.m. i form av vad vi ovan kallat klassiska stordriftsfördelar. Massproduktion för masskonsumtion är emellertid inte längre idealet, det som kanske allra bäst uttrycktes av : Man får välja vil- ken färg man vill på bilen bara man väljer svart. är det möjligt inte bara att välja färg utan också inredning, motorstyrka, extrautrust- ning, m.m. En given bilmodell kan på så sätt levereras i ett förvånans- värt stort antal varianter. Det är inte längre massproduktion för masskonsumtion som gäller utan flexibel produktion för individuell konsumtion. Dessutom kan olika modeller, t.o.m. olika märken, sättas samman av identiska komponenter, t.ex. bottenplattan. Tricket ligger i att utnyttja de möjligheter som en modern nätverks- ekonomi erbjuder. Det innebär att stordriftsfördelar, i sin ursprungliga betydelse, i avsevärd omfattning överges och ersätts med vad som på engelska heter economies of scope alltså breddens eller mångfaldens ekonomi. Det handlar alltså om mångfaldsfördelar i stället för stor- driftsfördelar. Det finns all anledning att vid den ekonomiska analysen av DU med IT ta med nätverksekonomi och mångfaldsfördelar. För det första där- för att all utbildning, således även DU med eller utan IT, i den mån den utbildar med avsikt att förbereda för samhället, rimligen måste ta hän- syn till dessa viktiga inslag i den moderna samhällsstrukturen. All ut- bildning med hjälp av IT borde, för det andra, ge eleverna nyttiga erfa- renheter av ett nätverkande arbetssätt. som man lär ett inne- håll lär man också ett bra sätt att komma åt detta i ett informationssam- hälle. För det tredje slutligen har nätverksansatser ett betydande värde för uppläggning/planering och organisation av DU med IT liksom för den metodik som kan vara lämplig. Det är t.ex. min avsikt att försöka visa hur mångfaldsfördelar i utbildningen kan uppnås genom denna form för lärande. DU med IT speglar på ett intressant för att inte säga fascinerande sätt ett postindustriellt samhälle. Liv, arbete och lärande spränger de gränser för tid och rum som vi vant oss vid. I det postin- dustriella samhället kan man både lära och arbeta på distans och på de tider som passar en själv bäst. Internet kan ge information både för ar- bete, lärande och fritid, osv. Här finns varken utrymme för eller anledning till en mera uttöm- mande beskrivning av ett postindustriellt samhälle, speciellt som ett sådant ingalunda kan specificeras särskilt noggrant, eftersom det fortfa- rande bara är i början av sin utveckling. Framtiden har alltjämt över- raskningar i beredskap, osäkerhetens tid är i hög grad vår. Syftet är att skissera tillräckligt mycket av detta samhälle för att ge en bakgrund till nätverksekonomi och skalfördelar/mångfaldsfördelar. En viktig anled- ning till att ta upp dessa företeelser är att utvecklingen av DU, och för den delen open learning överhuvudtaget, ägt rum bl a med den mäk- tiga drivkraft som kommer sig av förhoppningar om minskade kostna- der per elev. Man har med andra ord trott på möjligheten att öka kost- nadseffektiviteten, inte minst genom att utnyttja skalfördelar. Min tes är att detta är möjligt men snarare då i form av mångfaldsfördelar än som klassisk stordrift. För att förstå begreppet mångfaldsfördelar måste vi göra en liten ut- vikning som handlar om kunskapers betydelse i ett modernt samhälle och hur detta mer och mer utvecklas till ett nätverkssamhälle. Därefter återvänder vi till DU med IT för att skärskåda möjligheterna att där använda mångfaldsfördelar för att åstadkomma effektivitet. Mest utmärkande för det postindustriella samhället är betydelsen av kunskap och kunskapsrelaterade företeelser, t.ex. utbildning, forskning och ett kunskapsintensivt näringsliv. Det postindustriella samhällets viktigaste egenskaperna brukar sammanfattas i termen K-samhälle, där K står för Kunskaper, Kreativitet, Kommunikation och Kvalitet. Pro- duktionen blir alltmer kunskapsbaserad. Behoven av nya kunskaper och kreativ kunskapstillämpning är avgörande för arbete och liv i det nya samhället. Kvalitet ökar i betydelse på bekostnad av kvantitet; kultur- och upplevelsekonsumtion värderas högt. Företag, organisationer och privatpersoner utnyttjar i ökande omfattning alltmer sofistikerade sys- tem för kommunikation, inklusive såväl fysiska färdmedel som tele- och dataförbindelser. Förändringen från industrisamhälle till kunskapssamhälle innebär en tempohöjning; den långsamma världen blir den snabba. Dynamik och komplexitet ökar inom politik, ekonomi och kulturliv, ja i alla människolivets skiftningar och yttringar. Du påverkas i ditt yrke, som förälder, i dina nöjen, i arbetet med hus och hem, i föreningslivet, etc. Teknikutvecklingen driver på, främst IT, men även andra tekniska framsteg, oftast dock i kombination med datorer. Bilar, snabbtåg, mas- todontfärjor (som med katamaranskrov kan uppnå en för båtar avsevärd fart) samt flyg gör det möjligt för allt fler att förflytta sig allt längre, oftare och snabbare. Något som också utnyttjas alltmer av affärsmän och andra yrkesmänniskor såväl som av turister, och andra privatrese- närer. Framför allt är det naturligtvis datortekniken som snabbar upp pulsen i samhället. På gott och ont. Den ökar produktivitet och välfärd men tenderar också att bredda kunskaps- och inkomstklyftor, perfek- tionera utsugningen av tredje världen samt underlätta brutaliseringen av nöjesindustrin, annat att förtiga. Informationsteknik är inte något nytt även om förkortningen IT är det. Allt samhällsliv fordrar utbyte av tankar, samarbete, lagring av information och möjligheter att hämta upp den ur lagret. Detta har varit ett kraftfullt motiv till förbättringar över tiden av tekniker för flöden, lagring, åtkomst och strukturering av information. Från muntlig tradi- tion över skrivkonst och till telefoner, faxar och datorer. Alla dessa förändringar i tekniken för att bevara, överföra och kombi- nera information har satt sina spår i samhällsutvecklingen. Vad dato- rerna på lång sikt kommer att betyda vet vi inte säkert, men mycket kan vi skönja . Att snabbheten har ett värde är odiskutabelt. Företag får konkur- rensfördelar om de är tidigt ute med nyheter, har korta leveranstider och snabbt kan få fram information om, till och från sina kunder. Även myndigheter, andra organisationer och privatpersoner har fördelar av snabb access till och smidig hantering av information. De nya och ef- fektivare möjligheterna till samarbete och kontaktskapande leder till stora förändringar i organisationen av politik, ekonomi och kultur (inklusive utbildning), men även den fysiska planeringen av t.ex. boen- de och kommunikationer påverkas. Hela infrastrukturen förändras, den materiella såväl som den immateriella i form av värderingar, lagar och regler, kunskaper och kompetens. Det postindustriella samhället kännetecknas sammanfattningsvis av vad som på engelska kallas networking, något som jag har tagit mig friheten att översätta med nätverkande. I nästa avsnitt är avsikten att närmare beskriva de egenskaper som ett nätverkande samhälle har, med särskild tonvikt på sådana kännetecken som är av stor betydelse för utbildningssystemet och, inte minst, DU med IT. Benämningen nätverk används ofta om datorer sammankopplade till ett nät. Som framgår an- vänder vi här termen nätverk i en vidare betydelse. I ett nätverkande samhälle med högt uppdrivet tempo är en decentrali- serad organisation den mest effektiva. För att möta individuella kund- behov måste produktionen vara flexibel och snabbt omställbar. Detta gynnar ett decentraliserat beslutsfattande och små produktionsenheter. Något motsvarande gäller offentlig verksamhet, där behoven varierar från region till region och rentav från kommun till kommun, något som tillsammans med strävan efter ökad demokrati motiverar ett omfattande lokalt inflytande. I den snabba världen måste det vara rimligt mellan beslut och handling, varför långa beslutsvägar och flerstegs in- formationskanaler är av ondo. Man har helt enkelt inte tid att låta in- formation vandra tjänstevägen till ett avlägset centrum, och centralt fattade beslut sippra ner till verkstadsgolvet, skolklas- sen, daghemsavdelningen eller vad det nu kan vara. För den informa- tion som är så viktig att den måste upp respektive ner, jämnar man vä- gen genom att gynna platt organisation på bekostnad av tröga hierarkier med många nivåer. Ett annat sätt att vinna tid är att minimera tiden för lagerhållning av varor, vilket också medför att dyra lagerkostnader minskar. Man efter- strävar att hålla varor i produktionen eller under transport, men natur- ligtvis inte heller det än nödvändigt. Där flyger vårt lager som det stod i en annons för flygtransport. Internationalise- ring och globalisering är andra viktiga trender. Orsakerna är många och komplexa men ett motiv är strävan att vidga nätverken för ökad om- sättning, (större marknader), kunskapsförmedling och kreativa kontak- ter. Internationalisering innebär kontakter och samarbete mellan orga- nisationer som fortfarande har en tydlig nationell tillhörighet. Globali- seringen betyder däremot att respektive organisation är på- tagligt och otvetydigt nationell. Är ABB svenskt, schweiziskt, tyskt, eller vad? Tendenser mot väldiga globala koncerner som uppstår genom upp- köp och fusioner tycks motsäga tesen om decentralisering men så är inte fallet. Som regel är dessa, i och för sig stora, koncerner inom sig starkt decentraliserade och består av ett stort antal bolag med sinse- mellan stor självständighet och i sin tur ofta uppdelade i självständiga produktionsenheter. Koncernernas storlek beror i första hand inte på klassiska stordriftsfördelar, utan på att det ger fördelar i fråga om forskning och utveckling, marknadsföring samt kunskapshantering. Man kan väl också tillägga att storlek ger ekonomisk makt. Vi åter- kommer till den skenbara paradoxen att decentralisering ofta tycks vara beledsagad av en samtidig centralisering. Ett nätverkande samhälle är gränsöverskridande, inte bara i den up- penbara, ovan antydda geografiska innebörden av att överskrida grän- ser mellan t.ex. nationer. I en snabb, rörlig och komplex värld tenderar också andra gränser att bli suddiga. Mellan utbildning och arbete ex- empelvis; livslångt lärande innebär inte enbart att människor återvänder till skolan utan också att de lär i arbetet eller . Personliga gränser mellan arbete och fritid, lärande och förströelse, osv., blir mer eller mindre diffusa. Produktion och konsumtion kommer i många fall att sakna klara avgränsningar. Konsumenter samarbetar med produ- center; de blir medproducenter genom att ta emot och själva bearbeta halvfabrikat eller moduler för individuellt kombinerade slutprodukter (). Stormarknader innebär att konsumenterna övertar en del av transportarbetet. Gränser mellan offentligt och privat blir oklar; s.k. gränsorganisationer uppstår med både privata och offentliga funktioner. Många ideella organisationer har den karaktären, t.ex. Röda Korset, Amnesty och . En icke obetydlig del av u- landsbistånd går via kyrkornas missionsarbete. Privatisering skapar också gränsorganisationer i form av företag som visserligen är juridiskt och organisatoriskt privata men som ändå behåller särdrag som van- ligtvis gäller offentlig verksamhet, framför allt – men inte bara – finan- sieringen. Gränser mellan utbildningsinstitutioner och andra organisationer, t.ex. företag och myndigheter bryts också upp. Skolor samarbetar med företag genom att utnyttja företagens expertis inom olika områden. I stället för att bygga upp egna institutioner med dyrbar utrustning som är svår att hålla modern, kan skolor helt eller delvis förläggas till före- tagsmiljö. Myndigheter kan på motsvarande sätt samverka med skolor. Företag kan för övrigt också tillgodogöra sig skolors expertis genom att lägga ut uppdrag, framför allt till högskolor men det finns även exem- pel på gymnasieskolor som står till tjänst på detta sätt. En speciell och viktig form är uppdragsutbildning där företag använder sig av skolors pedagogiska och ämnesmässiga expertis, något som i många fall lämp- ligen kan ske med hjälp av DU och IT. Nätverk betyder alltmer i produktionen av varor och tjänster. Det har gått så långt att konfigurationer i nätverk ibland säger mer om verk- samheter än företags, myndigheters och andra organisationers formella Det s.k. virtuella företaget är extremexemplet. Ett sådant fö- retag saknar egen produktion; även sammansättning, marknadsföring och leveranser kan lejas ut till andra företag. Det är fråga om ett ren- odlat kunskapsföretag och de kunskaper, som dess medarbetare besit- ter, handlar i hög grad om nätverk och nätverksarbete. De vet var de lämpligaste producenterna finns, vad konsumenterna vill ha och hur de bästa kombinationerna av kompetenser kan skapas för att få bästa re- sultatet till lägsta pris. Ett virtuellt företag består av affärsidé, varumärke och vad man skulle kunna kalla projektledning. Projektet är kombinationer i nätverk, där produktutvecklare, tillverkare och leverantörer samverkar för att förverkliga slutprodukterna, som får det virtuella företagets varumärke. Genom att utnyttja nätverkens möjligheter och flexibilitet kan man också få god ekonomi i processen. Det är grunden i vad vi ovan kallat mångfaldsfördelar. Till bilden hör också goda kundkontakter, att på- verka, för att inte säga manipulera, kunderna är viktigt liksom att fånga upp idéer från dem. Ofta blir produkterna bärare av en livsstil, mer el- ler mindre kommersiellt skapad. Produktionen av DU med IT skulle med fördel kunna drivas vir- tuellt. Förutsättningarna finns i form av en arena med många aktörer och komplexa relationer. Ett stort antal reella eller potentiella kursan- ordnare, materialproducenter och informatörer, m.m., ska samordnas sinsemellan och med konsumenterna, som kan vara företag, andra or- ganisationer och naturligtvis enskilda studerande. Det finns med andra ord ett behov av förmedlande och samordnande funktioner, som utförs av personer med nätverkskunskaper. Deras uppgifter består i att kom- binera kompetenser i nätverken för utveckling och leverans av de ut- bildningssatsningar som intressenterna, inklusive samhället, behöver. Därtill bör de sträva efter god ekonomi, något som nätverkandets flexi- bilitet ger goda förutsättningar för. Nätverk kan ge upphov till just den mångfaldsekonomi som vi tidigare talat om och som vi återkommer till. Det är inte bara sofistikerad teknik som medför ökat behov av kun- skaper och lärande. Utvecklingen av nätverkande med komplexa inter- aktioner leder också till ett samhälle som måste vara genomsyrat av lärande och där kompetens, kreativitet och kunskaper är och i än högre grad blir av vital betydelse. Detta lärande samhälle tar sig många ut- trycksformer; lärande organisationer, livslångt lärande och lärandestyr- ning är några exempel. I ett statiskt samhälle koncentreras lärandet, åtminstone det i skolor och andra läroanstalter formaliserade, till barn- och ungdomsåren. Industrisamhällets accelererande teknikutveckling medförde att detta traditionella mönster blev omodernt. Behov uppstod av att uppgradera obsoleta kunskaper. Lösningen på problemet blev återkommande utbildning. I ett postindustriellt samhälle är behovet av lärande akut och ständigt närvarande. Konceptet har blivit det livslånga lärandet. Det räcker inte längre att då och då återvända till ett formellt eller informellt lärande. En avancerad teknologi kräver ett mer eller mindre oavlåtligt lärande för att lära nytt – t.o.m. lära av gammal och oanvändbar kunskap. Därtill är lärandet integrerat med produktionspro- cesser och arbetsliv överhuvudtaget. I ett nätverkande samhälle är ett kontinuerligt lärande ett villkor för att saker och ting ska fungera. Detta nödvändiga lärande är inte bara individuellt utan också kol- lektivt. Det handlar i hög grad om laglärande. Människor lär sig till- sammans att utveckla gemensamma ansträngningar, att samarbeta och att kommunicera, och inte minst att genomföra förändringar, något som i det flexibla, nätverkande samhället mera är en ständigt pågående pro- cess än en temporärt uppdykande företeelse med begränsad varaktighet. Lärande organisationer är sådana som präglas av kontinuerlig kompe- tensutveckling där ledarskapet inriktas mot att skapa goda förutsätt- ningar för både kollektivt och individuellt lärande. I en sådan omgivning förändras också styrningsvillkor och styrning. I en statisk miljö har ordergivning och regelstyrning varit den gällande principen. I takt med att Taylorism och tröga hierarkier inte klarade av att hänga med i utvecklingens svängar introducerades målstyrning. kan karaktäriseras som mjuk ordergivning: Jag bestämmer vad du ska göra, men du får själv avgöra hur det ska gå till. Målstyrningen håller förmodligen i många organisationer på att ersättas med något som skulle kunna kallas själv- eller samstyrning. I denna spelar lärande- eller kunskapsstyrning en stor roll. Dels blir lärandet i sig ett styrin- strument, dels förutsätts medlemmarna i en organisation, med lärande som grundbult, kunna fatta de kloka beslut, som bäst uppfyller visioner och affärsidéer. Målen beslutas gemensamt och i samarbete mellan or- ganisationens ledning och medarbetare. Organisationen blir radikalt decentralistisk. 1.6.6Litet är vackert men det är stort också! lanserades småskalighet som ett botemedel för de sociala nackdelar som förknippades med industrisamhället. Man ville i Schu- machers anda skapa ett mänskligare samhälle med hjälp av omfattande decentralisering till ett mera lokalt präglat samhällsliv. Hans berömda bok kom ut . Den småskalighet som vi nu ser utvecklas i nätverkssamhället har en mera ekonomisk motivering, åt- minstone när det gäller genombrottet inom produktionen. Det beror på att effektiva nätverk radikalt ändrar förutsättningarna för konkurrens mellan företag. Det blir möjligt att skräddarsy produkter efter kun- dernas behov utan att därför återvända till någon sorts hantverksmässig tillverkning. Ett sätt är att tillverka i moduler, som kan kombineras för individu- ell efterfrågan. Ett stort antal underleverantörer specialiserar sig var och en på någon eller några av dessa moduler. Genom att tillverka åt många företag kan man behålla fördelen av långa serier. Men även i relativt begränsad skala kan produktiviteten vara hög genom specialise- ring på en liten detalj i ett större sammanhang. En annan väg till eko- nomisering i produktionen är att investera i utrustning med mångsidig användbarhet, något som blivit möjligt med hjälp av teknikutveckling, framför allt datorer. Samma maskiner kan snabbt ställas om till pro- duktion av olika saker. Hög kunskapsnivå och effektiva informations- flöden med stor kapacitet är nödvändiga ingredienser för att ovan skis- serade produktionssystem ska kunna fungera och dessutom uppvisa god ekonomi. Ytterligare en möjlighet ligger i att använda anläggningar av olika slag till mer än en verksamhet. Industribyar är en variant av detta. utnyttjar närheten till varandra och till någon gemensam till- gång, t.ex. en högskola med forsknings- och uppdragskapacitet. Kul- turhus kan samla en stor mängd olika aktiviteter, bibliotek kan bli in- formationscentra med tillgång till andra media än böcker, hotell kan bli konferenscentra, om den ordinarie beläggningen är för liten. City- terminalen i betjänar buss-, tåg-, bil- och flygtrafik, samti- digt som anläggningen härbärgerar tjänsteföretag, restauranger, kios- ker, m.m. Mångfaldsfördelar kan också skapas genom att en produkt kan användas på olika sätt; dels kan den enskilde konsumenten ha flera användningar för den, dels kan olika konsumenter utnyttja den på olika sätt. Du väljer själv budskap i TVn, eller om du vill använda datorn till spel, till att surfa på nätet, till släktforskning eller något annat. TVn har många användningsområden, datorn likaså, och snart kombineras de i en box där utbud av spel, information och nöjen förenas. Och utbild- ning! Sammanfattningsvis kan det konstateras att economies of scope, mångfaldsfördelar håller på att ersätta economies of scale, stordrifts- fördelar. Hur kan detta vara förenligt med uppkomsten av världsom- spännande koncerner med omsättningar som övergår de flesta national- staters? Låt vara att de fungerar i hög grad decentraliserat; stort måste ändå vara vackert på något sätt och centralisering ser ut att förekom- ma med decentralisering. Svaret ligger i kunskapsproduktionens och kunskapshanteringens mycket höga kostnader som likväl har karaktären av en- gångskostnader. När kunskaper väl är framtagna kan de användas och återanvändas gång på gång utan att ta slut. Förbrukade blir de först när de är obsoleta. Kreativ verksamhet, som forskning och utveckling, kostar stora pengar, men när medicinen, bilmodellen, tillverkningspro- cessen, vad det nu handlar om, väl finns framtagen, så lönar det sig att sprida dessa kostnader över så många tillverkade enheter som möjligt. Kunskaper kan användas ständigt på nytt tills de blir föråldrade och måste ersättas med nya kunskaper. Behov av förnyelse jämte förhoppning om ännu mer konkurrens- kraftiga produkter driver fram ny forskning och ny utveckling, men det är en annan historia. Losec kostade stora summor att utveckla, men medicinen har tillverkats i så stora mängder att utvecklingskostnaden per pillerburk förmodligen är näst intill försumbar. ut är emellertid kunskapen fri och kan användas av andra företag. Där- för fortsätter att lägga ner pengar på att utveckla nya mediciner. Biltillverkning är ett annat exempel; att utveckla en ny bilmodell är en så pass omfattande och dyrbar historia, att det inte lönar sig att göra det för att producera några tusen exemplar. För att inte priset per bil ska bli avskräckande högt så måste modellen tillverkas i ett mycket stort antal. Lägg märke till att kunskapsproduktionen som sådan inte är eller behöver vara storskalig.