sou · GMB351d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Detta innebär att de skolor som inte uppnått en volym som motsvarar av deras respektive ingångsvärden och av de deltagarveckor de tilldelats inom den särskilda ut- bildningsinsatsen riskerat att få lämna ifrån sig resurser till andra skolor. gjordes en viss omfördelning från skolor som inte nått upp till sina volymer till skolor som legat över sina volymer (, 1998). 7.3.4 Kunskapslyftsvolymen hos statens skolor för vuxna Statens skolor för vuxna har inom tilldelats särskilda statsbidrag till drygt 300 000 gymnasiepoäng . SSV i har givits extra stöd till 113 400 gymnasiepoäng och SSV i har fått extra stöd till 189 000 gymnasiepoäng. Skolorna har 18 månader på sig att pro- ducera de nämnda utbildningsvolymerna och en avstämning redan efter den första terminen kan ge en felaktig indikation om den mer långsiktiga volymen inom . De gymnasiepoäng som registeras under en termin är de poäng som erhållits på avslutade kurser. För att poäng ska registreras krävs därför att de studerande varit igång med sina studier ett tag, vilket inte alltid är fallet med de individer som registrerats som Kunskapslyftsstuderande under an- dra . Detta förhållande gör att det inte är särskilt intres- 158 – statsbidrag, krav och volym sant att jämföra utbildningsvolymerna i med utbildningsvolymer . Vid SSV i kom utbildningen inom igång sent under terminen och det gjorde att få kurser hann avslutats innan årsskiftet. Det var många studerande som där inte påbörjade sina studier inom förrän i slu- tet av november. avslutades vid SSVH kurser om sammanlagt 116 270 gymnasiepoäng, vilket omräknat till måttet helårsplatser om 756 poäng är 307 stycken platser (116 270 poäng dividerat med 756/2 är cirka 307). Av dessa var det endast 4 250 gymnasiepoäng – 11 platser – som tillhörde . (, 1998) Individernas finansiering vid studier 159 8Individernas finansiering vid studier De som studerar inom vuxenutbildningen kan finansiera sina studier på olika sätt. Till de vanligaste hör att olika former av studiestöd an- vänds och att individerna hel- eller deltidsarbetar parallellt med sina studier. Andra får ekonomisk hjälp av sin partner eller sina föräldrar. Dessutom finns det studerande som finansierar sitt uppehälle med andra bidrag eller ersättningar från stat och kommun än studiestöd. (SCB, 1997a) I det här kapitlet beskrivs några av de finansieringskällor som fun- nits tillgängliga för den som vuxenstuderar på grundläggande och gymnasial nivå. Först beskrivs några studiestöd varvid störst utrymme ägnas åt Särskilt utbildningsbidrag. Sedan be- skrivs under vilka förutsättningar en individ kan studera och samti- digt erhålla arbetslöshetsersättning, Utbildningsbidrag respektive socialbidrag. I samband med att infördes skedde en mycket viktig förändring när det gäller studiefinansiering för studier på grundläg- gande och gymnasial nivå. Vid sidan av de gamla studiestöden Sär- skilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA), Särskilt vuxenstu- diestöd (SVUX) och Studiemedel finns nu också Särskilt utbild- ningsbidrag (UBS). Särskilt utbildningsbidrag, UBS, är ett studiestöd som kan ges till studerande som är berättigade till arbetslöshetsersättning vid studi- ernas början. Den större delen av de tillgängliga medlen inom studie- stödet, , ska gå till personer som är anmälda som ar- betslösa och arbetssökande vid arbetsförmedlingen. Den resterande delen av det tillgängliga stödet kan gå till personer som innehar en anställning. För att en anställd ska kunna få UBS krävs att vederbö- randes arbetsgivare åtar sig att anställa en långtidsarbetslös istället. 1 Information om urvalsregler för Särskilt utbildningsbidrag finns i kapitel 9. 160 Individernas finansiering vid studier Den person som tas in som ersättare under studierna behöver inte ha samma tjänst som den som tillfälligtvis studerar. Det är tvärtom möj- ligt att omfördela arbetsuppgifterna inom arbetsplatsen och bereda plats åt vikarien där det bäst passar. Särskilt utbildningsbidrag är ett relativt förmånligt studiestöd ef- tersom det ger ett bidrag som motsvarar en persons arbetslöshetser- sättning. Stödet har stora likheter med Utbildningsbidrag som ges vid deltagande i aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder (se avsnitt 8.3). Inga pengar lånas, utan hela det belopp som utgår vid Särskilt utbildningsbidrag är ett bidrag. Särskilt utbildningsbidrag kan lämnas under högst 12 heltidsmånader, men en förändring på den här punkten har utlovats. aviserade reger- ingen att frågan kommer att behandlas i den ekonomiska vårpropo- sitionen. Eftersom Särskilt utbildningsbidrag beloppsmässigt är lika stort som arbetslöshetsersättningen, kommer studiestödet att bli lägre för dem som arbetat deltid före studiernas början än för dem som haft heltidsarbete. En individ kan aldrig få ett högre belopp med Särskilt utbildningsbidrag än det belopp som erhålls som arbetslöshetsersätt- ning, även om studierna är av större omfattning än tidigare arbete. Den som har arbetat deltid före arbetslösheten och väljer att studera på deltid får lika hög ersättningsnivå med UBS som vid arbetslöshet förutsatt att studierna har samma omfattning som tidigare arbete. Om studierna har mindre omfattning än den tidigare deltiden så minskas bidraget i motsvarande mån. Studier med Särskilt utbildningsbidrag jämställs i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring med arbete. Detta innebär att studier med Särskilt utbildningsbidrag kan ge ny ersättningsperiod om studierna fullföljs. Det innebär också att den som hoppar av stu- dierna utan giltig anledning riskerar att bli avstängd från sin a-kas- sa . För att få UBS måste den studerande bedriva studier som omfattar av heltid och fylla lägst och högst det år studierna börjar. Dessutom måste den studerande sakna slut- betyg från treårig gymnasieutbildning eller motsvarande, alternativt sakna motsvarande kunskaper eller ha särskilda skäl. Särskilt utbildningsbidrag ges för studier på folkhögskola och stu- dier inom den kommunala vuxenutbildningen. Studierna ska ha en sådan inriktning att de kan vara en del av en utbildningsgång som le- der fram till kunskaper motsvarande grundskoleutbildning eller en treårig gymnasieskoleutbildning. UBS ges också för orienterings- kurser inom och statlig vuxenutbildning och motsvaran- Individernas finansiering vid studier 161 de kurser inom folkhögskolan. (SFS 1996:1654, med senare änd- ringar) CSN har fastställt att UBS ges vid folkhögskolestudier om den studerande läser en sådan allmän kurs som främst är avsedd för dem som saknar grundskole- eller gymnasieutbildning. De allmänna kur- serna ska innehålla ett brett urval av allmänna ämnen. Även allmän- na kurser med särskild profil vid folkhögskola berättigar normalt till UBS. CSN kräver då att de särskilda profilkurserna omfattar högst av den totala studieomfattningen. Har de en större omfatt- ning dras den del som överstiger av från kursens totala timtal när studiestödet ska beräknas. För så kallade särskilda kurser vid folkhögskolorna 1 gäller att de normalt inte ger rätt till Särskilt utbildningsbidrag. Vissa delar av så- dana kurser kan dock berättiga till UBS om de har en sådan inrikt- ning som i annat sammanhang skulle berättiga till bidraget. (CSNFS 1997:6 12 §) 8.1.2Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (SVUXA) ges till arbetslösa som är arbetssökande och inte har kunnat erbjudas ett lämpligt arbe- te. De måste ha arbetat under minst tre kalenderår tidigare och fylla minst det år studierna börjar och vara högst vid studie- start. SVUXA ges för studier på grundskole- och gymnasieskolenivå och för studier på orienteringskurs under sammanlagt högst sex ter- miner. För gymnasieskolestudier beviljas stöd för sammanlagt högst två terminer. Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa är inte lika förmånligt som UBS eftersom bidraget endast utgör av individens ersätt- ning från arbetslöshetskassa. För att komma upp till ett belopp som motsvarar hela ersättningen från arbetslöshetskassan får individen låna resterande inom SVUXA. En annan skillnad mellan studiestöden är att SVUXA till skillnad från UBS inte ger ny ersätt- ningsperiod i arbetslöshetsförsäkringen. Tiden med SVUXA är istäl- let överhoppningsbar tid inom arbetslöshetsförsäkringen om studier- na varit på heltid. Den som arbetat deltid och därför har en ersättning från arbetslöshetskassa som motsvarar deltid har möjlig- het att få SVUXA för heltidsstudier. Om personen väljer att studera på heltid räknas dagpenningen upp till motsvarande heltid. SVUXA kan ges även till dem som inte är medlemmar i en arbets- löshetskassa. Ersättningen beräknas då efter lägsta dagpenning. 1 Specialinriktade, yrkesinriktade kurser. 162 Individernas finansiering vid studier der uppgick lägsta dagpenning till per dag fem da- gar för den som tidigare heltidsarbetat. Motsvarande belopp är . (CSN, 1997a, 1997b, 1998a) Särskilt vuxensstudiestöd, SVUX, riktar sig inte i första hand till ar- betslösa som SVUXA gör. Dessutom finns några andra mindre skill- nader mellan stöden. För att få SVUX måste man ha förvärvsarbetat under minst fyra kalenderår och vara högst (ingen undre gräns) vid studiernas början. En annan skillnad är att SVUX ger lägre er- sättning än SVUXA för den som inte är medlem i en arbetslöshets- kassa. (CSN, 1997a, 1997b, 1998a) Studiemedel kan bland annat användas för studier på grundskole- nivå, gymnasienivå och högskolenivå. Det kan också användas för orienteringskurser. Studiemedel kan man få från och med hösttermi- nen det år man fyller . gäller att man högst får vara när studierna börjar men om det finns särskilda skäl kan man vara upp till . Studiemedel gav 1997 ett bidrag på skat- tefritt och möjlighet att låna maximalt . Detta gav totalt 1997. är de maximala beloppen i bidrag, i lån och därmed totalt. Inom arbetslöshetsförsäkringen är studier på heltid med Studiemedel överhoppningsbar tid. Den som studerar med studiemedel på grundskolenivå och/eller gymnasienivå, och sedan fortsätter med studiemedel på högskoleni- vå i minst tre terminer, har rätt få en del av det tidigare lånet avskri- vet. Avskrivning sker med halva lånet för högst sex terminer på grundskole- och gymnasienivå. (CSN, 1997a, 1997b, 1998a) 8.1.5Studiestöd för heltids- eller deltidsstudier Studiestöden UBS, SVUXA, SVUX och Studiemedel kan alla ges i olika omfattningar. Det som bestämmer hur många procent av hel- tidsstöd som en person är berättigad till, beror på hur många studie- stödspoäng som personens studier ger. fastställer dessa studiestödspoäng och hur detta går till beskrivs i bi- laga 2. genomfördes en förändring som innebär att de stu- Individernas finansiering vid studier 163 derande kan läsa färre kurser än tidigare, alternativt kurser som ger färre gymnasiepoäng, och ändå komma upp i tillräckligt många stu- diestödspoäng för att få fullt studiestöd (se bilaga 2). Pressen på CSN ökade kraftigt inför och till följd av ett ökat antal studerande på både gymnasial och eftergymnasial nivå. var det hela 800 000 personer som erhöll studiestöd och antalet låntagare var 1,2 miljoner. Trots stora an- strängningar hade CSN mycket svårt att hinna med det stora inflödet av ansökningar. Handläggningstiderna blev emellanåt oacceptabelt långa och den stora arbetsbördan gjorde det också svårt att hinna med telefonsamtal från de studerande. er- farenhet från sina kommunbesök och andra kontakter är att många studerande haft bekymmer i sina kontakter med Centrala studie- stödsnämnden. Den utredare som har sett över situationen hos CSN har föreslagit att CSN ska tillföras utökade resurser och regeringen överväger nu vilka åtgärder som ska vidtas (Utredningen om översyn av , 1998; , 1998). Som grundregel gäller att arbetslöshetsersättning inte får lämnas till personer som deltar i utbildning. Under vissa förutsättningar kan dock studier och arbetslöshetsersättning förekomma (SFS 1997:238 10 §). I de flesta fall krävs då att den studerande parallellt med studierna söker arbete och står till arbetsmarknadens förfogan- de. Arbetslöshetsersättningen ges därmed för arbetslösheten, inte för studierna. I detta avsnitt beskrivs något om de villkor som måste vara uppfyllda för att arbetslöshetsersättning ska kunna förekomma i kombination med studier. Inledningsvis bör nämnas att de människor som uppbar arbetslös- hetsersättning 1997 antingen erhöll kontant arbetsmarknadsstöd, KAS, eller ersättning från arbetslöshetskassa. upphörde KAS och ersattes av ett grundbelopp i arbetslöshetsförsäk- ringen. ersatte den så kallade inkomstbortfallsförsäkring- en ersättning från arbetslöshetskassa. Både ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen (tidigare a- kassa) och grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen (tidigare KAS) 164 Individernas finansiering vid studier är förknippade med vissa krav på aktivitet och så var fallet även un- der 1997. För att få en inkomstrelaterad arbetslöshetsförsäkring krävs att man har varit i arbete och att man är medlem i en arbetslös- hetskassa. För att få grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen krävs att individen är minst och har arbetat i viss utsträck- ning eller avslutat heltidsstudier som berätti- gar till studiesocialt stöd. KAS utgick med . Grundbeloppet är något högre, det uppgår till för den som heltidsarbetat eller avslutat studier. 8.2.1Hel ersättning när heltidsarbete söks Om en person bedrivit heltidsstudier vid sidan av sitt heltidsarbete och arbetet upphör kan personen fortsätta att studera och få arbetslöshetsersättning. Det är av naturliga skäl ganska få perso- ner som kan utnyttja denna möjlighet. För att få arbetslöshetsersättning måste den arbetslöse söka nytt heltidsarbete parallellt med heltidsstudierna, och vara beredd att av- stå från studierna om det nya arbete som erbjuds inte går att kombi- nera med studierna. Det går att även påbörja studier på deltid efter det att man har bli- vit arbetslös och få full arbetslöshetsersättning . Det gäl- ler då att personen inte uppbär studiestöd och att han/hon söker ett heltidsarbete. Dessutom måste den arbetslöse intyga att han eller hon är beredd att avbryta sina studier om dessa hindrar honom eller henne från att ta ett heltidsarbete. (SFS 1997:349 22 e §, ersatt av SFS 1997:835 16 § från ) 8.2.2 Arbetslöshetsersättning och orienteringskurser En arbetslös person som har arbetslöshetsersättning kan gå en orien- teringskurs för att få en uppfattning om hur det är att studera och få oförändrad arbetslöshetsersättning . Kursen ska medverka till väl underbyggda beslut om studie- och yrkesval, ge ökade studietekniska färdigheter och möjlighet att prova på olika ämnen. Dessutom kan orienteringskursen användas för att ge tillfälle till bedömning av en elevs kunskaper. (SFS 1997:350 3 b § för KAS och 1997:349 22 c § för a-kassa, ersatta av SFS 1997:835 14 § från ) Individernas finansiering vid studier 165 8.2.3Arbetslöshetsersättning och halvtidsstudier med studiestöd Om en person har arbetat på deltid och studerat på deltid med något studiestöd kan arbetslöshetsersättning lämnas när personen blir ar- betslös. Arbetslöshetsersättning för deltid ges när personen söker ett nytt arbete på deltid. kan personen fortsätta att bedriva sina deltidsstudier med deltidsstudiestöd. (SFS 1977:349 22 f §, er- satt av SFS 1997:835 17 § från 980101) öppnades en möjlighet att börja studera på deltid med ett studiestöd som innebär bidrag och söka arbete och få arbetslöshetsersättning för resterande deltid. Ersättning lämnas i detta fall under förutsättning att utbildningen utgör ett led i den sökandes individuella handlings- plan, utbildningens omfattning inte överstiger av en normal heltidsanställning, utbildningen på deltid inte avses pågå än , den sökande inte redan deltar i en utbildning med studiestöd, den sökanden söker och kan ta ett arbete som motsvarar av en normal heltidsanställning. Denna sistnämnda regel om deltidsersättning i kombination med ny- startade deltidsstudier upp till halvtid gäller . (SFS 1997:350 3 f § för KAS och 1997:349 22 g § för a-kassa, ersatta av SFS 1997:835 18 § från 980101) 8.2.4Arbetslöshetsersättning och studier efter ansökan hos regeringen Ytterligare en möjlighet finns när det gäller att studera med bibehål- len arbetslöshetsersättning. Från första till sista finns möjlighet att starta projekt som innebär att arbetslösa på något sätt aktiveras och inte står till arbetsmarknadens förfogande som de får arbetslöshetsersättning (Prop. 1996/97:150, bet 1996/97:AU13, 1996/97:FiU20, rskr 1996/97:236). Projekten ska vända sig till arbetslösa som uppbär arbetslöshetsersättning. Perso- ner med en svag ställning på arbetsmarknaden, såsom ungdomar, långtidsarbetslösa, äldre, arbetshandikappade och utomnordiska medborgare ska prioriteras. Projekten får inte medföra snedvridning av konkurrens och inte heller inlåsningseffekter eller undanträng- 166 Individernas finansiering vid studier ning av reguljär sysselsättning. Arbetsförmedlingsnämnder, kommuner, fackförbund och ideella föreningar är exempel på sådana organisationer som kan ansöka hos regeringen om att få utnyttja möjligheten att starta den här typen av projekt. fanns avsatta för ändamålet och finns . Som exempel kan nämnas att en kommun skulle kunna ansöka om att få möjlighet att låta personer som är studera inom vuxenutbildningen med bibehål- len arbetslöshetsersättning. var det dock ytterst få orga- nisationer som inkom med ansökningar om projekt. (Arbetsmark- nadsdepartementet, 1997b, 1997c) Utbildningsbidrag ges till arbetssökande som deltar i arbetsmark- nadsutbildning, arbetsplatsintroduktion, datortek eller starta-eget- verksamhet samt personer som är inskrivna vid arbetsmarknadsinsti- tut. Den som är berättigad till arbetslöshetsersättning eller är utför- säkrad får ett utbildningsbidrag som motsvarar det belopp som skul- le ha lämnats vid arbetslöshet. Övriga har per utbildningsdag, vilket är lika mycket som ges i bidrags- delen vid studiefinansieringsformen Studiemedel (AMS, 1998). För den enskilde individen kan Utbildningsbidrag lätt blandas samman med Särskilt utbildningsbidrag eftersom bidragen har snar- lika namn och reglerna för dem i princip är lika. Båda kan ges en person studerar och Utbildningsbidrag och Särskilt utbild- ningsbidrag är dessutom beloppsmässigt lika stort för den som är be- rättigad till arbetslöshetsersättning. Gemensamt är också att studier med båda bidragen återkvalificerar till ny ersättningsperiod i arbets- löshetsförsäkringen. Utbildningsbidrag är dock en finansiering under en arbetsmark- nadspolitisk åtgärd , medan Särskilt utbildningsbidrag är ett studie- stöd som söks av den enskilde för reguljära studier. En annan skill- nad är att beslut om Utbildningsbidrag tas av arbetsförmedlingen el- ler länsarbetsnämnden, och det är som betalar ut bidraget. Särskilt utbildningsbidrag administreras i sin helhet av . Socialtjänstlagen anger att en individ har rätt till bistånd av social- försörjning och sin livsföring i övrigt om hans be- Individernas finansiering vid studier 167 hov inte kan tillgodoses på annat sätt (SFS 1997:313 6 §). Enligt principerna i lagen måste den enskilde i första hand tillgodose sitt behov genom egna inkomster, till exempel från arbete. Väljer indi- viden att studera ska han eller hon i princip klara sig på de studiestöd som finns. Den enskildes försörjningsbörda kan dock innebära att in- dividen behöver söka socialbidrag som ett komplement till studie- stödet. Socialbidrag är ett individuellt behovsprövat sista skydds- nät som är tänkt att användas i tillfälliga situationer när de generella transfereringssystemen inte räcker till. Den långvariga och höga arbetslösheten , i kom- bination med de senaste årens förändringar i socialförsäkringssyste- men, har dock inneburit en kraftig ökning av socialbidragen och sto- ra påfrestningar för kommunernas ekonomi. Nya socialbidragstaga- re har successivt tillkommit som det blivit svårare att ta sig ur socialbidragsberoendet. Det finns numera många arbetslösa män- niskor som varken är berättigade till ersättning från inkomstbort- fallsförsäkring eller grundbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen, ef- tersom arbetslöshetsersättning är förknippat med vissa krav på tidi- gare arbete. var det cirka 750 000 personer som omfattades av socialbidrag. Många av de vuxna socialbidragstagarna är i behov av komplette- rande utbildning för att kunna få ett arbete. Kommunerna ser det ofta också som angeläget att socialbidragstagarna får en kompetensut- veckling så att de kan ta sig ur sitt socialbidragsberoende. Därför är kommunerna ofta positiva till aktiva åtgärder, men inte utan förbehåll. De är oroliga för att alltmer få ta över kost- naden för studerandes uppehälle från staten. 8.4.1Olika principer för olika studier Den som uppbär socialbidrag och vill börja studera får sin försörj- ning finansierad på olika sätt beroende på studiernas nivå och om studierna sker inom det reguljära utbildningsväsendet eller inom ar- betsmarknadsutbildningen. När en socialbidragstagare som inte är berättigad till arbetslöshetsersättning deltar i arbetsmarknadsutbild- ning erhåller han eller hon per utbildningsdag i Utbild- ningsbidrag. Detta belastar inte kommunen, men kommunen kan komplettera med socialbidrag om detta anses behövas. En kommun kan kräva att en socialbidragstagare deltar i arbetsmarknadsutbild- ning för att inte mista sitt socialbidrag fortsättningsvis. Arbetsföra personer som uppbär socialbidrag ska stå till arbetsmarknadens för- fogande och acceptera de åtgärder som arbetsförmedlingen erbjuder. Studier på grundläggande nivå inom det reguljära utbildningsom- 168 Individernas finansiering vid studier rådet tillåts i normalfallet med socialbidrag som finansiering, efter- som dessa studier ses som en förutsättning för att erhålla ett arbete. Eftersom den som uppbär socialbidrag är skyldig att själv bidra till att bli självförsörjande sker studier på grundläggande nivå oftast i samförstånd mellan individen och kommunen. Vid studier på gymnasienivå och högskolenivå inom det reguljära utbildningssystemet har man oftast ansett att socialbidrag inte kan vara den huvudsakliga inkomstkällan, om inte en behovsprövning visar att det finns särskilda skäl för detta. I den mån studiestöden inte räcker till för vissa individer som läser på gymnasial eller högre nivå kan kommunen välja att komplettera med socialbidrag. Frågan om socialbidrag ska kunna användas som huvudsaklig in- komstkälla vid studier på gymnasial nivå inom den reguljära utbild- ningen eller inte aktualiserades i kommunerna . Antalet utbildningsplatser utökades som Särskilt utbild- ningsbidrag förbättrade studievillkoren för dem som är berättigade till arbetslöshetsersättning. För dem som står utanför arbetsmarkna- den förändrade dock inte det nya studiestödet situationen. Den framväxande diskussionen har bidragit till att några kommu- ner förändrat sin syn på socialbidrag och studier på gymnasienivå. Tyvärr finns ingen sammanställning att tillgå som visar hur vanligt det ena eller det andra agerandet är i landets kommuner. Följande ex- empel kan dock visa på den variation som finns: I kommun har man bestämt sig för att låta socialbi- dragstagarna studera på gymnasienivå med till viss del bibe- hållet socialbidrag. kräver att de studerande söker bidragsdelen i något av de aktuella studiestöden, men inte lånede- len. Med studiestödets bidrag som grund kompletterar sedan kom- munen med socialbidrag upp till socialbidragsnormen. (, 1998) En liknande konstruktion som i finns i , men där finns också möjlighet för socialbidragstagarna att få kurslitteratu- ren betald. Inom gäller att vuxenstudier på gymnasial nivå inte kan finansieras med socialbidrag och undantag från denna re- gel kan endast göras om det finns särskilda skäl. Särskilda skäl kan exempelvis vara att studierna ingår som en planerad del i en långvarig rehabilitering eller att studier med socialbidrag anses vara den absolut enda möjligheten för en viss individ. (, 1998) Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte 169