sou · GMB324d4 · 1999-01-01 00:00:00 — Totalt omfattar undersöknings- och FoU-verksamheten inom området fisk och fiske 350 årsarbetskrafter. Detta inkluderar DFU men också DMU samt forskning vid olika universitet och institut. Utarbetande av strategi för dansk fiskeriforskning har ett förslag t ill strategi för dansk fiskeriforskning utar- betats i syfte att utgöra en samlad strategi för de kommande 5-10 åren. Denna skall utgöra ett fundament för ministeriets och forskningsrådens nationella och internationella arbete, d.v.s. för prioriteringar och finansi- ering av FoU-verksamheten samt ge riktlinjer för hur forskningsmiljöer skall organiseras. Arbetet med att utarbeta en nationell strategi började med att ett udvalg, Strategiudvalget (SU), bestående av representanter för forsk- ningsråd, DFU, Miljö- och tillsattes. Som grund genomfördes en internationell utvärdering av den offentliga fiskeriforsk- ningen. Tre internationella paneler bildades för respektive område: ·fiskeriekonomi, fiskeriförvaltning och redskapsteknologi; Utvärderingsarbetet omfattade forskningens organisation, kvalitet och relevans samt samarbetsformer nationellt och internationellt. Efter panelernas rapportering anordnades en offentlig hearing varpå Strategi- utvalget med hjälp av tre fackgrupper utarbetade strategier för respektive område. Strategiudvalget framhöll att det övergripande målet för fiskeri- forskningen är att bidra till att upprätthålla och utveckla en e konomiskt och ekologiskt bärkraftig fiskerisektor. Enligt Strategiutvalgets uppfatt- ning bör framtida dansk fiskeriforskning prioritera dels utveckling av bättre förvaltningssystem dels utveckling av effektiv och kvalitetsoriente- rad utnyttjande av fångsterna. För att utveckla bättre förvaltningssystem krävs enligt Strategiutvalgets uppfattning i hög grad att samhällsveten- skaplig, speciellt ekonomisk kunskap beaktas samt att den biologiska rådgivningen inte enbart baseras på beståndsuppskattningar utan i högre grad även omfattar tvärdisciplinära ekosystemanalyser. För ett bättre utnyttjande av fångsterna anser Strategiutvalget att ett helhetsperspektiv behövs, d.v.s. att FoU-arbetet med produkten fisk omfattar hela kedjan från fångst till bord. Mot denna bakgrund identifierade Strategiutvalget ett antal forskningsområden som bör prioriteras: ·Utveckling av bättre beståndsuppskattningsmetoder ·Ökad kunskap om de ekologiska sambanden ·Ökad förståelse för av olika förvaltningsmodellers biologiska, ekono- miska och sociala effekter ·Utveckling av mer selektiva fångstmetoder ·Bättre utnyttjande av fångst (minimering av discards och högre ut- nyttjandegrad av råvaran) ·Utveckling av kvalitetsparametrar för produktkontroll Strategiutvalget utarbetade också förslag om överordnade princip- er för hur forskningsinsatserna bör organiseras och prioriteras för att uppfylla ovanstående målsättningar. I detta sam- manhang framhålls att det är nödvändigt att den vetenskapliga nivån håller internationell klass på alla nivåer, d.v.s. såväl teoretiska, metodut- veckling och på det empiriska området samt att de enskilda forskarnas kunskaper är sådana att tvärdisciplinär forskning möjliggörs. Vidare framhöll Strategiutvalget att forskningsmiljöer av tillräcklig storlek bör skapas för att verksamheten skall vila på hög vetenskaplig nivå och för att kontinuitet i verksamheten skall upprätthållas. Det framhölls vidare att organisationsformerna bör främja såväl grundläggande som använda- rorienterad tillämpad forskning för att säkra ett rådgivningsunderlag av högsta kvalitet. Enligt Strategiutvalget var följande punkter viktiga att beakta: ·Det är nödvändigt att grundläggande och strategisk forskning har hög prioritet som kopplingen till den tillämpade forskningen sä- kerställs, i första hand genom att utveckla samarbetet mellan univer- sitets- och sektorsforskningen, ·Starka fackliga miljöer bör utvecklas kring ett antal kärnområden så att tillräcklig bredd och djup uppnås. Prioriteringar skall baseras på forskningens relevans d.v.s. till aktuella och förväntade behov. Dess- utom måste forskningen kvalitet värderas. Endast sådan forskning som kan leva upp till internationell standard bör utföras, ·Mot bakgrund av allt mer komplexa frågeställningar är integrerade, tvärdisciplinära lösningar nödvändiga. Följande organisatoriska aspekter bör enligt Strategiutvalget beaktas för att uppnå de övergripande målsättningarna: ·Forskningsinsatserna bör koncentreras till färre miljöer genom sam- manslagningar eller samlokalisering av institutioner, ·Om samarbete inte kan organiseras fysiskt kan ett annat sätt vara att upprätta samarbetsavtal eller eventuellt att upprätta icke fysiska cent- ra. ·För att uppnå t illräcklig kritisk massa kan en nationell forskningsspe- cialisering behövas och att lokalisering och organisering av forsk- ningsmiljöer främjar samarbete. Dessutom bör respektive institutions forskningsprofil göras tydlig så att överlappande arbete begränsas. ·För att tillgodose rekryteringen av forskare bör kandidat och forskar- utbyte ske. Exempel på detta är att en gemensam professur mellan DFU och har inrättats. ·Deltagande i internationellt arbete bör prioriteras. Detta säkrar bl.a. tillgången till de senaste forskningsresultaten och bidrar till att kvali- tetssäkra den egna forkningen. Till detta hör även att öka publicering- en av resultat i internationella tidskrifter. Som ovan redovisats är den avgjort största fi- nansiären inom fiskeriforskningen.. insatser på fis- keriområdet har i allt högre grad fokuserats till prioriterade områden genom programbeviljningar. Strategiutvalget föreslår att denna ut- veckling fortsätter men framhåller att det bör övervägas att utnyttja en del av programbeviljningarna i form av aftalsbeviljningar för att erhålla flexibilitet och ge ökade möjligheter att styra användningen. Enligt Strategiutvalget är den i fragmenterade institu- tionsstrukturen ett centralt problem vilket har medfört att forskningsmil- jöerna i flera fall inte utgör tillräcklig kritisk massa. Enligt Strategiutval- gets uppfattning krävs mot denna bakgrund en omorganisation av dansk fiskeriforskning med fokusering på den institutionella strukturen för att stärka existerande samarbeten och främja nya. Med anledning av detta har en omorganisation innebär: ·Den fiskeriforskningen som tidigare utgjordes av tre enheter inom DFU, vid DMU och en institution vid har ombildats. Den består nu av en enda enhet inom DFU som är placerad i närheten av DMU och . ·Den limniska fiskeriforskningen bedrivs vid en enhet inom DFU, två avdelningar vid DMU samt vid . vid DFU och DMU ligger i samma ort vilket ger goda samarbetsmöj- ligheter, ·Akvakulturforskningen i är spridd, inte samordnad och med många institutioner involverade. Strategiutvalget rekommenderar att i det fall akvakulturen prioriteras två forskningsgrupperingar skapas, en näringsorienterad och en miljöinriktad, ·Vad gäller fisksjukdomar finns tre institutioner SVS, KVL och . Ett samarbetsavtal existerar redan på området vilket möjliggör arbetsdelning och att d ubbelarbete begrän- sas, ·Redskapsforskningen är av begränsad omfattning och bedrivs fram- förallt vid DIFTA men även DFU har börjat bygga upp en enhet. Strategiutvalget anser att resurserna bör samlas och organiseras inom DFU. ·På området fiskeriekonomi är fyra institutioner aktiva med delvis oli- ka inriktningar. Den största institutionen är StrategiutvalgetC som dock endast i liten omfattning används av det administrativa systemet på grund av dess organisatorisk tillhörighet. har därför beslutat att etablera en egen enhet vid SJFI. Strategiutvalget anser att denna uppbyggnad bör ske i kontakt med StrategiutvalgetC och att ett avtal ingås om att samordna arbetsuppgifter, ·Ett flertal aktörer arbetar med FoU kring förädling med en avdelning inom DFU som största aktör. Av övriga större utförare finns Dan- marks tekniska högskola, Lanbrukshögskolan och DIFTA med verk- samhet inom området. Samarbete på området sker mellan DFU, KUL och DTU vilket underlättas av att de är lokaliserade till samma områ- de. Strategiutvalget framhåller att detta bör fortsätta men att verk- samheten vid DIFTA överförs till DFU. Vidare anser Strategiutvalget vad gäller den framtida fiskeriför- valtningen att denna bör grundas på både biologisk och ekonomisk råd- givning. DFU har som ansvarig för rådgivningen till offentliga myndig- heter en koordinerande roll att fylla i detta sammanhang. Strategiutvalget föreslår att en koordinerande enhet för fiskeriförvaltning bildas vilken integrerar och samordnar forskningsinsatserna på enskilda institutioner. fiskeriunders fiskeriundersøgelser (DFU) Som sektorsforskningsinstitution utför DFU undersökningsverksamhet, forskning och övrig kunskapsinsamling på fiskeriområdet i syfte att sva- ra för rådgivning till , andra offentliga myndigheter och internationella organ samt fiskerinäringen. Institutionens verksamhet omfattar alla led från att beräkna resurserna av fisk och skaldjur, studier av deras miljö, utnyttjande i form av fiske och odling till förädling av Målet är att FoU-verksamheten skall bidra till förståel- sen av systemets enskilda delar och deras samverkan och därmed skapa en helhetssyn på utnyttjandet av de levande resurserna i hav och i söt- vatten. Undersöknings- och FoU- verksamheten utförs inom fem avdelningar med sammanlagt 280 anställda varav cirka 100 är forskare. Totalt om- sätts cirka 160 m iljoner DDK. Verksamheten omfattar tre insatsområ- den, havsmiljö och fiskeri, sötvatten och förädling. Arbetet omfattar forskning och rådgivning vad gäller det eko- systemet med speciell inriktning mot utnyttjande av resurserna. Detta innefattar miljöns betydelse för fiskeproduktionen och fiskets påverkan på bestånden och ekosystemet. Den totala budgeten är beräknad till och inkluderar följande områden: ·databas och monitoring, hydrografiska och kemiska fiskeridata, fis- kestatistik och provfisken, . ·planktonbiologi, fysiska, kemiska och biologiska processer i fria vat- tenmassan, 3 miljonerkronor ·fiskebiologi; rekryterings- och reproduktionsbiologi, 7.2 miljoner kro- nor ·fiskebiologi; tillväxt och dödlighet, ·sjukdomar, vilda och odlade bestånd, ·marin fiskevård, identifiera miljövillkor som verkar begränsande för bestånden i kustområdet inklusive effekter av utsättningar, 6,6 miljo- ner kronor ·metodik för beståndsuppskattningar och redskapste knologi, 0,9 miljo- ner kronor ·fiskerimodeller, utveckling av fiskeribiologiska och socioekonomiska modeller, ·fiskets påverkan på ekosystemet, genom t.ex. bifångster, ·fiskeriförvaltning, studera effekter av olika förvaltningsmodeller, ·rådgivning miljö, om fiskets miljöpåverkan och miljöns inverkan på bestånden, ·rådgivning; fiskeri, hur fisk och skaldjursbestånden skall utnyttjas inklusive arbetet inom ICES, . Arbetet omfattar undersökningar av bestånd i sjöar och rinnande vatten samt rådgivning för reglering av både yrkes- och fritidsfiske. De totala resurserna uppgår till 35 miljoner och fördelas på följande områden: ·fiskevård och fiskbiologi, optimera beståndsvården, t.ex. olika utsätt- ningsstrategier och öka kunskapen om fiskars biologi och roll i eko- systemet, ·bärkraftigt fiske på lax, utveckla förvaltningssystem för långsiktigt nyttjande, ·genetik hos fiskpopulationer, kartering av bestånd; effekter av utsätt- ningar, Arbetet omfattar FoU kring fångstbehandling, bearbetning och förädling av fiskeprodukter med fokusering på råvarans egenskaper och använd- ningsområden, kvalitetssäkring med avseende på färskhet och hygien. Resurserna uppgår t ill som fördelas på följande områden: ·fångstbehandling, behandling ombord av både industri och konsum- fisk, ·färsk och fryst fisk, utveckling av helfiskutnyttjande och produktkva- litet, ·konservering av fisk och skaldjur, nya metoder, ökad kvalitet, ·utnyttjande av industrifisk och biprodukter, utveckla produkter som fiskmjöl, fiskolja m.m., ·kvalitetsstyrning och analys, utveckling av nya metoder för att be- stämma produkters hållbarhet, . Finansieringen av verksamheten vid DFU utgörs till av institutionsanslag och externa anslag. Den största delen av de externa anslagen utgörs av programbeviljningar (), d.v.s. medel från , forskningsrådsmedel (), bl.a. medel från den så kallade Fiskevårdsfonden,samt medel från internationella organ främst EU (). Institutionsmedlen används till fasta kostnader såsom drift av la- boratorier, forskningsfartyg, och administration. Forskningen har oftast blandad finansiering från flera finansiärer. I och med att verksamheten i allt högre utsträckning efter omorganisationen 1995 finansieras med ex- terna medel, vilka söks i konkurrens med andra utförare, har inriktningen på verksamheten blivit alltmer forskningsinriktad. För att motverka ris- ken för att verksamheten blir mindre relevant har ledningen för som uppgift att se till att projekt bara söks inom de prioriterade målområdena. En arbetsplan utarbetas . Olika frågeställningar formuleras i form av projekt med budget, uppställda delmål och beräkning av när dessa skall vara uppfyllda. Avrapportering av projekten sker regelbundet under projektets gång i syfte att upprätthålla kvalitet och effektivitet. Resultatet av verksamheten är helheten, d.v.s. vad de enskilda projekten tillsammans producerar. För att uppfylla målsättningarna knyts även kontakter med andra utförare både inom landet och i internationella pro- jekt, t.ex. olika EU-projekt. DFU:s ledning svarar för att utarbeta och sedan genomföra arbetsplanen efter godkännande av styrelsen. Sektorsforskningen inom fiskerisektorn var fram till integrerad i ministeriet, , Fisheries and Food (MAFF). I en strävan att utveckla självständiga myndigheter som utsätts för konkurrens och på så sätt öka effektiviteten i form av högre kvalitet och lägre kostnader inom FoU-verksamheten, skapades , Environment and Aquaculture Science (). Vid sidan av sker FoU-verksamhet inom området fisk och fiske vid i första hand uni- versiteten, främst vid och , men också vid Authoroty (SFIA) och vid SOAEFDs laboratorium i . MAFF finansierar under ett övergångsskede fortfarande största delen av verksamhet genom direkta anslag, men motsvarande av MAFF:s totala budget för föregångare upphandlas ge- nom anbud där olika forskningsutförare ansöker om medel i konku rrens. hade varje enhet vid MAFF ansvar för sina forsknings- frågor. behandlas samtliga forskningsfrågor i en speciell forsknings- enhet inom MAFF. Denna enhet gör prioriteringar av inkomna ansök- ningar utifrån vetenskapliga kriterier och utifrån den av ministeriet upp- ställda forskningsstrategin (se nedan). Enheten svarar också för uppfölj- ningar av beviljade projekt i form av interrimsrapporter och slutredovis- ning efter projektets avslutande. De flesta projekt inom fiskeriforskningen finansieras helt av MAFF men i vissa fall bedrivs projekt i samarbete med andra departe- ment vilka då ingår som delfinansiärer. Detta är speciellt vanligt vad gäller projekt som har anknytning till miljöområdet vilka ofta drivs i samverkan med . När det gäller EU-finansierade projekt, bistår forskningsenheten vid MAFF forskarna med råd och att fylla i och komplettera ansöknings- handlingar för att underlätta möjligheterna att erhålla medel. I strategidokumentet anges ministeriets allmänna mål för den offentligt finasierade FoU-verksamheten. Dokumenten innehåller även planering, för koordination och utförande samt en strategi för respektive sektor som innehåller detaljerade forskningsprogram. Ministeriet har organiserat ett strategiforum vars syfte är att va- ra ett forum för synpunkter mellan olika forskningsfinansiärer. Detta forum identifierar områden där samarbete och gemensamma insatser behövs för att uppnå uppställda mål. Målsättningen är att granska beho- vet av FoU-insatser inom sektorn och att uppnå en effektiv samordning mellan olika departement och olika forskningsråd. Därmed förväntas mängden överlappande verksamhet minska. Syftet är också att fylla eventuella luckor i den offentligt finansierade verksamheten. Ministeriet finansierar sådan FoU som stödjer ministeriets mål- sättningar inom följande övergripande insatsområden: 2.skydda miljön på land och till havs, 3.förbättra ekonomin inom jordbruk, fiske och beredningsindustri, Olika aspekter på forskning inom fiskerisektorn ingår framförallt i insatsområde 2 och 3. Följande programområden med direkt anknytning till fisk och fiske finns lax och sötvattensfiske, havsfiske och akvakultur. Arbetet inom programområdet lax- och sötvattensfiske bedrivs mot bak- grund av dels att bibehålla och vidareutveckla fisket genom olika typer av regleringsåtgärder dels för att skydda bestånd av olika sötvattensarter i linje med internationella åtaganden, t.ex EU:s habitatdirektiv och över- enskommelser inom och . För detta krävs tillförlitliga be- ståndsuppskattningar, speciellt för lax- och öringbestånd men också forskning för att öka förståelsen av arternas ekologi, fysiologi, beteende och vandringar. Föl- jande forskningsinriktningar finns: ·Studier av lax- och öringstammars reproduktion och exploaterings- grad. Sambandet mellan lekbeståndets storlek och rekrytering stude- ras för olika stammar. Vandringsmönster och beteende i samband med lek kartläggs genom olika märkningsförsök. ·Betydelsen av biotoppåverkan för lax- och öringbestånd. Påverkan av olika mänskliga aktiviteter på lekmiljöer studeras och strategier för lämpliga fiskevårdsåtgärder utarbetas. ·Kemiska substansers påverkan på beteendet hos lax och öring. Bety- delsen av kemiska föroreningar på laxfiskars olfaktion-system, d.v.s. att med hjälp av luktsinnet hitta tillbaka till rätt vattendrag vid lekvandring m.m. undersöks. Mot bakgrund av minskande bestånd av havsö- ring studeras födoval, tillväxt och överlevnaden under öringens havs- fas. Ett nytt område i vilket ålbeståndets storlek skall övervakas och olika faktorers eventuella påverkan på beståndet studeras. Med avsikten att utveckla en effektiv och konkurrenskraftig fiskerisektor och bevara fiskresurserna bedrivs forskningsverksamhet för att ge underlag för lämpliga förvaltningsåtgärder. Olika arters biologi och hur olika omgivningsfaktorer påverkar bestånden studeras liksom olika fiskeritekniska/ekonomiska aspekter som fiskefartygens fångstkapacitet, selektivitet i redskap, fiskets miljöpåverkan m.m. I och med försämrade statistiska data från det kommersiella fisket riktas insatser mot alternati- va sätt att utföra bestånduppskattningar inklusive att utveckla matema- tiska modeller, ny undersökningsmetodik m.m. Mycket av arbetet be- drivs inom ramen för ICES verksamhet. Forskning inom följande projektområden pågår: ·Vandringar och populationsförhållanden. Fiskars vandringsmönster studeras för att lämpliga förvaltningsstrategier skall kunna vidtas vad gäller att särskilja olika bestånd och t.ex. upprätta s kyddsområden, fiskestopp m.m. ·Interaktioner mellan arter. Mot bakgrund av att födoväven i havet är komplex där en fiskart utgör både byte och predator för andra arter utvecklas modeller vilka tar hänsyn till predationsförhållandena i syfte att bättre kunna uppskatta storleken på och utvecklingen av oli- ka bestånd. ·Omgivningsfaktorers påverkan på fiskbestånden. Påverkan av både biologiska och icke biologiska faktorer på rekryteringen studeras, speciellt överlevnaden på ägg- och larvstadiet. Framförallt studeras betydelsen av förändrade oceanografiska och klimatologiska förhål- landen för t.ex. planktonproduktionen och därmed fisklarvernas möj- ligheter att överleva. ·Selektivitet i redskap. I syfte att minska fångsterna av icke önskade arter och yngre individer av målarten studeras möjligheter till separa- tion av fångsten med hjälp av selektiva maskstorlekar i trålen. Studier av trålningens påverkan på bottnarnas djursamhällen pågår samt av omfattningen av bifångster inom både garn och trålfisket. Mot bakgrund av den utveckling som skett vad gäller odling av lax, öring och ostron som skett i är den fortsatta forskningsin- satserna riktade mot sådana potentiella arter för odling som har ett högt marknadsvärde, bl.a. vissa fiskar men också skaldjur. Forskning som omfattar förbättrad teknik, förebyggande och behandling av sjuk- domar m.m. sker i samarbete med näringen medan offentliga medel sva- rar för merparten av undersökningar vad gäller vattenbrukets miljöef- fekter och sjukdomsspridning hos både vild och odlade fisk. Totalt om- sätts . Följande forskningsområden pågår: ·Odling av fiskar. Studier pågår i syfte att övervinna svårig- heterna med hög dödlighet under fiskens larvstadie. I första hand stu- deras födosammansättningens betydelse för överlevnad. Vidare stude- ras temperaturens och könsdifferentieringens betydelse för tillväxten. ·Odling av skaldjur. Studier av musselodling pågår, bl.a. studeras uppdragning i kläckningsanlä ggningar och åtgärder för att öka till- växten med hjälp av olika odlingsbetingelser. Undersökningar om nedsmittning av musslor både vad avser virussjukdomar och alggifter pågår, bl.a. utvecklas metoder för att upprätta ett övervakningspro- gram för att minska hälsoriskerna. För att minimera påverkan av sjukdomar på både odlade och vilda bestånd pågår forskning för att öka förståelsen av olika typer av sjukdomsutbrott. Biologin hos de sjukdomsalstrande organismerna studeras och ny teknik utvecklas för att erhålla snabb diagnos liksom utveckling av ny antibiotika och nya behandlingsme- toder. Indirekt kan FoU som har att göra med fisk och fiske även ingå i and- ra programområden, t.ex. ingår fiskets miljöeffekter i programområdet: vattenmiljö. En avsikt med att göra FoU-verksamheten mer självständig är att verksamhet helt skall bedrivas i konkurrens med andra utförare. Övergången från att ha varit helt integrerad i ministeriet till en självständig enhet sker dock stegvis. Inledningsvis skall motsvarande av den totala budgeten upphandlas i konkurrens. Avsikten är att denna andel successivt skall öka. De uppgifter som utför för MAFF utgörs dels av be- ståndsuppskattningar och rådgivning om lämpliga fångstuttag, dels av olika forsknings- och utvecklingsinsatser. Omfattningen av verksamheten dimensioneras genom att en vissa medel avsätts i ministeriets budget. Inom denna ram prioriteras därefter FoU-verksamheten utifrån den av ministeriet utarbetade forskningsstrategin. Det arbete som utförs för MAFF utgör den största delen av verksamhet. Uppdragsverk- samhet för andra avnämare utförs utöver den som kontrakterats med departementet. , Fisheries and Aquaculture service, , som antog sitt nya namn och blev en egen myndighet , var tidigare en del av MAFF. Myndigheten svarar för forsknings och undersökningsverksamhet samt rådgivning inom både och söta vatten. har fyra "kontor" (i vilka ingår laboratorier) med olika huvud uppgifter. finansieras ännu till största delen av MAFF men även andra departement bidrar med medel liksom även utanförstående finansiärer. Totalt omsätter ca . Inriktningen är att ska arbeta i helt öppen konkurrens. Övergången sker dock stegvis. F.n. har MAFF och ett "memorandum of understanding", ett slags avtal, dock ej kontrakt i egentlig mening utan en skriftlig överenskom- melse mellan regeringen och myndigheten om vad den ska utföra. Detta kontrakt är ett förstadium till ett avtal mellan myndigheten och regering- en som planeras att utfärdas efter en övergångsperiod då myndigheten kan konkurrera om tjänster och kan fungera självständigt. I en bilaga till avtalet finns en förteckning över uppgifter. Arbetet som utförs för MAFF.s räkning är mest omfattande men även externa tjänster utförs inom de områden som har kompetens t.ex. marint fiske, fiskodling, sötvattensfiske och akvatisk miljö. Denna del av verksamheten finansieras också till viss del av MAFF, ca 1 miljon brit- tiska pund. De uppgifter som ingår i memorandum och som utförs helt för MAFF delas in i a) FoU-insatser och b) rådgivning inklusive be- ståndsuppskattning. Fish III:s budget för är 2,9 m iljoner brittis- ka pund för FOU och för rådgivning.