sou · GMB3108 · 1999-01-01 00:00:00 — ·följa och återrapportera forskningen på det arbetsmarknadspolitiska området, bl.a. genom att delta i forskningsseminarier ·bistå departementsledningen med utredningar och underlag bl.a. till regeringssammanträden, anföranden, överläggningar med andra departement etc ·bistå med underlag och analyser till budget- och övrigt propositionsarbete ·delta i departementets arbete med EU, övriga internationella organisationer samt bilaterala kontakter. US utför eget analysarbete men deltar också i diskussioner med andra enheter då dessa lägger ut uppdrag på utomstående organisationer. Dessa är främst () och () åt vilka uppdrag ges i regleringsbrev eller särskilda beslut. Departementet bedömer att IAU kommer att anlitas mera framöver efter hand som institutet byggs upp. Uppdrag lämnas ibland också till RRV och Statskontoret. Det är vanligt att departementet anlitar forskare vid högskole- och universitetsinstitutioner för analys- och utvärderingsuppdrag. Detta är nödvändigt för att avlasta US. Departementet anser att det är viktigt att US på olika sätt har nära kontakter med forskarvärlden. Normalt lämnas inte renodlade analys uppdrag till kommittéer. Inte heller anlitas konsulter. Däremot förekommer det att sådana institut som anlitas för kartläggnings- och uppföljningsuppdrag utan krav på SOU 1998: 108 I syfte att bättre kunna bedöma effekter av politiska förslag kommer sekretariatet att ta fram modeller för långsiktiga pr ognoser och i samarbete med , och arbeta med input- och output-modeller. Vidare ingår i uppgifterna utveckling av hanteringen av AMS databaser och andra statistikdatabaser. En viktig uppgift är arbetet med att intensifiera och konkretisera arbetet inom EU på sysselsättningsområdet inom ramen för det nya sysselsättningskapitlet i Amsterdamfördraget. Sekretariatet omfattar sex personer inkl en assistent. En analysenhet som US bör enligt departementet inte överstiga sju personer. Dessa bör främst vara ekonomer. Enligt våra sagesmäns uppfattning är det mycket väsentligt att ha tillgång till en egen analysfunktion inom departementet, framför allt en egen kompetens som med kort varsel snabbt kan utföra analysarbete som departementsledning och enheter efterfrågar. Det är därför viktigt att US inte har någon som helst handläggning av ärenden i sin verksamhet. AMS utredningsenhet framställer prognoser över situationen på arbetsmarknaden, gör sammanställningar och bidrar med viss forskning på arbetsmarknadsområdet. Enheten utvärderar dessutom arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Utredningsenhetens verksamhet är främst inriktad på att förse med prognoser och underlag. Den är organiserad i tre sektioner, prognosverksamhet, samordning och uppföljning samt forskning och utvärdering. Enheten har totalt ca 20 anställda. Institutet bildades som en följd av att Expertgruppen för arbetsmarknadspolitiska utvärderingsstudier, EFA, upphörde. Expertgruppen hade formen av en kommitté som verkat (en parallell till på ). Institutet är under uppbyggnad. IAU:s inriktning är att stödja och genomföra studier av arbetsmarknadspolitiska åtgärder och arbetsmarknadens funktionssätt. IAU ska utvärdera befintliga och nya arbetsmarknadspolitiska åtgärder, initiera och genomföra forskning av arbetsmarknadens funktionssätt, initiera forskning inom arbetsmarknadspolitikens område och ha överblick över den arbetsmarknadspolitiska forskningen. Dessutom ska institutet bedriva och initiera löpande vetenskapliga utvärderingar, där de samlade konsekvenserna för såväl den enskilda SOU 1998: 108 arbetsmarknadspolitiska åtgärder belyses. Finansieringen sker huvudsakligen genom anslag. IAU organiseras med en styrelse och en generaldirektör samt ett tiotal anställda forskare och utredare. Inom departementet sker visst analysarbete inom Sekretariatet för samordning och utveckling. Sekretariatets övriga uppgifter avser bl.a. budgetsamordning, ekonomifrågor, EU-samordning och IT-frågor. Sekretariatet motsvarar andra departements administrativa enheter och samordningsenheter för EU-frågor. Den andel av enhetens uppgifter som avser samhällsekonomiska analyser är mycket liten men inriktas mot utvecklingsfrågor. Departementets olika enheter bedriver en ganska omfattande utredningsverksamhet, som bl.a. ger avsättning i olika rapporter. Bland dessa kan särskilt nämnas och ägarfrågor. Enheten gör analyser av långsiktig karaktär om t.ex. strukturomvandlingens orsaker och förutsättningarna för näringslivets tillväxt. Enheten samordnar också departementets utredningsarbete och håller kontakt med in- och utländska institutioner (t.ex. ) när det gäller näringspolitiska analyser. Enheten omfattar tio personer, varav fem med särskilda analysuppgifter. Departementet lägger även ut analys- och utredningsuppdrag på konsulter. Ett organ som inte är kopplat till departementet utan till är arbetsgrupp för uppföljnings- och utvärderingsfrågor (NUR) . NUR genomför olika studier inom Närings- och område. gjordes t.ex. en uppföljning av statens stöd t ill FoU av IT inom det näringspolitiska området. I samband med att energifrågorna skilts ut från och förlagts till har uppdrag omdefinierats. gäller att är centrala näringspolitiska myndighet med uppgift att stimulera näringslivets utveckling i hela landet. har fyra roller: nationell expert och SOU 1998: 108 Bilaga 3 133 stabsorgan, nationell samordning, nationellt programansvar och rådgivning samt företagsfinansiering. är organiserat i tre avdelningar och en stabsfunktion. Alla bedriver utredningsverksamhet i någon form. ·NUTEK Teknik, gör bl.a. teknikpolitiska analyser. ·NUTEK Företagsfinansiering, svarar bl.a. för uppföljning av På departementets uppdrag kontrolleras att näringslivet använder stöden enligt gällande regler. ·NUTEK Regioner och Småföretag, gör bl.a. regionalekonomiska analyser. ·Enheten Näringspolitiska analyser inom Stabsfunktionen. Denna enhet, med ett 20-tal analytiker, arbetar med övergripande analyser av svenskt näringsliv och näringspolitik. Enheten är också ansvarig för statistikområdet , som omfattar information om utlandsägda företags verksamhet i och svenska företags verksamhet utomlands. Till myndigheten har förts merparten av myndighetsfunktionerna på energiområdet, bl.a. olika typer av utrednings- och analysverksamhet. Myndigheten ska således bevaka energimarknadernas och energisystemets utveckling och analysera sambanden mellan energiteknik, miljö och ekonomisk tillväxt. Den ska ansvara för planeringsunderlaget inom området och för att kunskaperna om energisystemet utvecklas genom prognoser, systemstudier, utvärderingar och analyser. På eget initiativ eller på uppdrag av regeringen gör verket rapporter och analyser av marknader som omfattas av regleringar eller har avreglerats. är central förvaltningsmyndighet för skogsvårdsstyrelserna, och bedriver som sådan uppföljnings- och utvärderingsverksamhet. Arbetet 1997 handlade t ill stor del om att ta fram olika rapporter som ett led i uppdrag att utvärdera den nya skogspolitiken. SIR:s övergripande mål är att initiera och samordna regionalforskning samt att sprida kunskap om denna. För perioden är kärnan i verksamheten att studera de regionala konsekvenserna av EU- medlemskap. Även om är ett forskningsorgan, så används det också SOU 1998: 108 Organisationen har tio anställda, varav sex forskare. Turistdelegationen som är central förvaltningsmyndighet för turistfrågor ska bl.a. på regeringens uppdrag genomföra riktade studier kring förutsättningarna för utveckling av svensk turism. Man ska också till myndigheter och företag förmedla ekonomisk grundinformation om turistnäringens utveckling. SCB har givits i uppdrag att göra en s.k. satellitberäkning av turismens betydelse i den svenska ekonomin. Kollegiet finansieras nästan uteslutande med anslag. Det har fem verksamhetsgrenar: utredningar, import- och exportregleringar, Europainformation, tullärenden, samt övrigt. Utredningsverksamhetens mål är att förse regeringen med ett kvalificerat underlag inför beslut och förhandlingar. Verksamheten är uppdelad på tre huvudområden. Dessa är EU:s inre marknad, EG:s tullunion, samt EU:s yttre handelspolitik. geologiska undersökning, SGU SGU är i huvudsak en teknisk specialistmyndighet. Viss mineralpolitisk utredningsverksamhet bedrivs. Utredningarna har oftast ett tekniskt fokus men i vissa fall har de även en ekonomisk inriktning. har ingen samlad analysgrupp. När det gäller plan- och byggfrågor utnyttjas främst för analysarbete. Ana- lysuppdrag läggs ofta ut t ill olika forskningsinstitutioner. Läns- styrelseenheten anlitar t.ex. den departementala arbetsgruppen Utveck- lingsrådet för länsstyrelsefrågor. De kommunalekonomiska frågorna handhas dels av Inriksdepartementet bl.a. om finansieringsprinciper, ekonomisk uppföljning och utjämningssystem vid ekonomi, dels vid . är central förvaltningsmyndighet för frågor om byggd, miljö och hushållning med naturresurser, fysisk planering, byggande och boende. Verket svarar också för den centrala administrationen av statligt bostadsstöd. Verksamheten är uppdelad i två sakansvariga avdelningar, Boende- avdelningen och Planavdelningen. Inom och utvärdering/uppföljning. finns två grupper som arbetar med analyser och utredningar, nämligen Gruppen för boendestatistik och SOU 1998: 108 prognoser och Gruppen för ekonomiska analyser och anslagsberäk- ningar. Prognoserna omfattar bl.a. räntebidrag, byggkostnadsutveck- lingen, utvecklingen av byggvolymer och andra faktorer som rör statliga ekonomiska insatser av större omfattning. Rådet har till uppgift att initiera och stödja forskning och utveckling inom den byggda miljön. Rådet lägger upp sina forskningsprogram helt fristående. I viss mån ingår samhällsekonomiska analyser. Inom länsstyrelsernas regionalekonomiska enheter eller motsvarande utförs analyser med främst två inriktningar: ·Strategier för länet avseende viktiga utvecklingsåtgärder som även innehåller finansiella analyser. ·Fördelning av pengar avseende regionalpolitiska åtgärder. Dessa planer gäller endast det egna länet eller regionen. Utvärderingskapacitet saknas men viss sådan finns inom som har en uppgift att samla in data bl.a. om näringslivsutveckling och strukturstöd. samarbetar med bl.a. i samarbetsgruppen för e konomi, , vari ingår representanter från , och . Gruppen har inte nå gon fast organisation och arbetet är inte formaliserat men ändå väl etablerat. analysenhet utnyttjas direkt av departementet i vissa frågor av samhällsekonomisk art. I andra sådana frågor är som intresseorganisation en part. SOU 1998: 108 Departementet har inte någon samlad analysenhet. styrmedel och analyser handhar miljöövervakning, ekonomisk/politiska frågor och andra sådana frågor som har anknytning till analyser. Några mer omfattande analyser görs inte vid enheten men det finns en strävan att utföra samhällsekonomiska bedömningar. Då djupare analyser krävs anlitas andra, främst . Det finns inte något uttalat direktiv om att analyser ska passera enheten. ska vara samlande och pådrivande i fråga om miljövårdsarbetet nationellt och internationellt i syfte att säkerställa en god miljö och biologisk mångfald. Den ökade tonvikten på miljövårdsarbetet har givit allt fler uppgifter avseende analyser och utredningar med samhällsekonomisk anknytning. Antalet uppdrag till i regleringsbrev har ökat . Samhällsekonomiska analyser och bedömningar är ofta en del i det utredningsarbete som verket utför. Myndighetens arbete med samhällsekonomisk grund utförs antingen enbart inom Miljöstyrmedels- och analysenheten eller genom att i samverkan med sakenheterna utnyttja verkets samlade kompetens. Verket har ett antal mer övergripande projekt. I dessa fall utnyttjas resurser från linjeorganisationen tillfälligt av analysenheten. samverkar mycket nära med departementet som i stor utsträckning stödjer sig på verkets analysarbete. Miljöområdet och särskilt samhällsekonomiska bedömningar inom detta område är under utveckling. Detta har medfört att det inte finns så många andra kvalificerade analys- och utredningsresurser inom området. hade tidigare en intern forskningsavdelning som utnyttjades i analysarbetet. Den enheten har ersatts med ett forskningssekretariat som bedömer verkets behov av forskning. Andra resurser som kan användas av men även av departementet är institutioner med miljöinriktning vid universiteten. Främst gäller detta vid men även , Tekniska högskolan i och . Institutet arbetar med forskning och utveckling inom område vattenvård och luftvård. Vissa samhällsekonomiska bedömingar görs i samband därmed. Bl.a. har forskare vid institutet utfört grundläggande studier avseende hur beräkningar av miljöskulder påverkar BNP. SOU 1998: 108 finansieras delvis av staten, delvis av industrin och drivs i partnerskap. Stora revisionsföretag har börjat att intressera sig för miljöområdet och har utfört kvalificerade utredningar.