sou · GMB397 · 1999-01-01 00:00:00 — Också hygieniska förbättringar och insikten om amningens betydelse har gjort att fler barn överlever. Kunskaper om barns behov och utveckling har också lett till framväxten av barnpsykiatrin. Men 1930-talets befolkningspolitik med förbättringar inom barnhälsovården inbegriper också skrämmande inslag som t.ex. steriliseringspolitik. De för- bättringar som kommit har avstannat och försämras hälsovården för barn. Barn har en mycket högre överlevnadsnivå än . Det är en av de stora märkbara förändringarna . Det borde vara en grundläggande rättighet för alla människor att få chansen att överleva. När samhället inte skapar utrymme för barn eller när ansvaret i allt för hög grad läggs på föräldrarna utan att samhället ger möjlighet till stödinstanser, resulterar detta i att barn, främst spädbarn, dör. Spädbarnsdödlighet är ett extremt tecken på att ett samhälle inte avsätter tillräckligt med resurser till barn eller fattar beslut som inte har barnets bästa för ögonen. Därmed blir barnhälso- vård ett viktigt inslag i en demokrati. Det är svårt att föreställa sig en demokrati där vart tionde nyfött barn inte ges chansen att leva, som i . Det kan vittna om en människosyn där barn tillmättes mindre betydelse än vuxna. var spädbarnsdödligheten mycket hög i . var spädbarnsdödligheten ca 100 per 1000 levande födda. var siffran 200 per 1000 levande födda.1 1 SOU 1975:32 s. 16. var spädbarnsdödligheten 4,8 per 1000 levande födda.2 tillhör ett av de länder som har lägst spädbarnsdödlighet i världen. Nivån på spädbarnsdödligheten säger något om samhället, eftersom den är nära kopplad till nivån på hygien, näringssituation, bostads- standard och utbildningsnivå.3 Spädbarnets överlevnad beror dess- utom i hög grad på de förutsättningar som ges föräldrarna, framför allt modern. Moderns hälsotillstånd och ekonomiska möjligheter har stor betydelse för barnets chanser att överleva. kan samma möj- ligheter för fadern ha betydelse, men att en far ensam skulle ta hand om sitt nyfödda barn var otänkbart . Fäders aktiva roll i barnens uppväxt är av senare datum. Många av orsakerna till den minskade spädbarnsdödligheten måste därför sökas i de förbättringar som gjorts för mödrarna. i det gamla bondesamhället födde kvinnan barn under hela sin fertila period i äktenskapet. Barnen behövdes ofta som arbetskraft inom jordbruket. Medellivslängden var låg. blev män medan kvinnor levde lite längre till . Talen dras dock ner av den höga spädbarnsdödligheten. Den låga medellivs- längden gjorde att det inte fanns några möjligheter till att leva i storfamiljer. Mor- och farföräldrarna hann ofta dö innan barnbarnen hunnit lära känna dem. Bilden av den lyckliga storfamiljen är en efter- handskonstruktion. En bidragande orsak till att kvinnorna födde många barn var att tillgången till och informationen om preventiv- medel var begränsad. Detta är dock bara en del av sanningen, för det visar sig att antalet barn per familj skiftar mellan olika geografiska områden. I vissa områden föds fler barn än i andra och detta tyder på att en viss kunskap om barnbegränsning fanns. Variationerna mellan antalet barn i familjerna är nära förbundna med hur arvsskiftningen gick till. I delades egendomen lika mellan barnen. På däremot var förhållandena annorlunda. Där ärvdes gården av ett av barnen. Detta ledde till att de gotländska bönderna försökte undvika att få alltför många barn, eftersom gården bara kunde försörja ett av barnen i vuxen ålder. 2Upp till 18 – fakta om barn och ungdom. 1995 s. 7. 3Högberg, (1983) Svagårens barn. Ur folkhälsans historia. mindre roll om familjen hade flera barn. Hemmansklyvningen i gjorde att jordbruken blivit för små att leva av och bönderna hade olika bisysslor för att försörja sig.4 Skillnaden mellan och visar att familjeplanering kunde tillämpas i bondesam- hället. Mer allmän barnbegränsning kommer dock sent. började ett nytt familjemönster att växa fram. Kvinnorna födde barn tidigt i äktenskapet, men upphörde senare att föda barn trots att de fortfarande var fertila.5 Detta resulterade i att familjerna blev mindre. Det nya familjeidealet slog igenom i olika delar av . Variationerna berodde till stor del på vilka försörjningsmöjligheter som gavs i de olika områdena. Inom jordbruk och textilindustri fanns länge ett behov av barns arbetskraft och i de områden där dessa näringsgrenar dominerade levde de stora barnfamiljerna kvar längst. Det var främst medelklassfamiljerna eller de ur arbetarklassen som strävade efter ett klassbyte som anammade det nya familjeidealet med färre barn.6 Även i mer officiella sammanhang började barnbegränsning diskuteras. kom den så kallade nymalthusianismen att spela en viktig roll. Nymalthusianismen var en reaktion på natio- nalekonomen befolkningslära , där han pläderade för sexuell avhållsamhet och uppskjuten äktenskaps- ålder för att förhindra överbefolkning. Nymalthusianerna menade i stället att alla borde lära sig att använda preventivmedel för att minska antalet oönskade barn. Även hos nymalthusianerna var den bakom- liggande tanken att fattigdomen hade sina rötter i överbefolkningen.7 I hölls det första föredraget i nymalthusiansk anda av nationalekonomen . Andra som propagerade för preventivmedel var läkaren , för- fattaren och socialisten . 4Hellspong, och , (1987) Land och stad. Svenska samhällstyper och livsformer från medeltid till nutid. 7Levin, , Från nymalthusianism till folkhälsa. Sexualdebatt och socialpolitik 1880-1936. Red och (1997) Bidrag till sexualitetens historia. föredrag om kärlek utan barn accepterades inte i längden. stiftade en lag som förbjöd propaganda för preventivmedel. Denna lag kom att gälla . Den angivna orsaken till förbudet var att trodde att tillgången på preventivmedel skulle leda till en ökad omoral. Sexuali- tet hörde enligt dåtidens normer hemma inom äktenskapet och var i första hand ett medel för att få barn. Fri tillgång till preventivmedel skulle, enligt debattörerna, kunna leda till mer utomäktenskaplig sexuell aktivitet, vilket ansågs högst omoraliskt. Trots förbudet mot preventivmedelsupplysning fortsatte flera pionjärer att informera allmänheten. En av de mer kända preventivmedelsupplysarna var . Spädbarnsdödlighet har flera orsaker som samspelar med varandra. Det finns biologiska faktorer, miljörelaterade faktorer som t.ex. klimat, tillgång till rent vatten och hygien, sociala faktorer t.ex. att man i vissa kulturer föredrar pojkar före flickor. Dessutom visar mycket forsk- ning på familjens betydelse för spädbarnets chanser att överleva.8 Flera av dessa faktorer kan ett samhälle påverka, t.ex. hygieniska för- hållanden, tillgång till näring och stöd till mödrar. Därför kan späd- barnsdödlighetens omfattning utgöra ett mått på ett samhälles status. Betydelsen av omgivningens stöd till den nyblivna modern för att barnet ska överleva visar sig i statistiken där spädbarnsdödligheten mellan de barn som är födda utom äktenskapet och de barn som är födda inom äktenskapet jämförs. Barn födda utom äktenskapet riskerade i högre grad att dö än barn födda inom äktenskapet. 8 , (1996) Det hotade barnet. Tre generationers späd- barns- och barnadödlighet , . Dödligheten bland spädbarn födda utom respektive inom äktenskapet i –1966 (Källa: , (1983) Svagårens barn. Ur folkhälsans historia. Tillgång till preventivmedel innebar att kvinnor i högre grad kunde välja i livet de ville föda barn. Frånvaron av preventivmedel innebar å andra sidan att kvinnor fick barn som inte var önskade. Som tidigare framgått ansågs sexualitet höra hemma inom äktenskapet och samhällsnormen sade att barn skulle födas inom äktenskapet. Att föda ett barn utom äktenskapet innebar många problem för såväl modern som barnet: skam och skuldbeläggande från samhället ekonomiska svårigheter att försörja barnet fortsatt stigmatisering av både moder och barn. En kvinna som blev gravid utom äktenskapet fördömdes . Framför allt kyrkan betonade äktenskapets status och där fick den ogifta modern ett högre mått av skuld än den ogifte fadern. Kyrkan passade på att statuera exempel då den ogifta kvinnan t.ex. skulle kyrktagas efter förlossningen. Den ogifta kvinnan fick en negativ särbehandling som dels betonade den ärbara gifta kvinnans status, dels avsåg avskräcka andra kvinnor från att föda barn utom äktenskapet.9 Officiellt fördömdes utomäktenskapliga förbin- delser, men i praktiken kunde detta snedsteg förmildras om barnets föräldrar senare gifte sig. Det var inte ovanligt att par fick barn innan de gifte sig, dvs. barnet var formellt sett fött utom äktenskapet, men återfick sin status som äkta vid föräldrarnas äktenskap.10 Stigmatise- ringen av modern och det oäkta barnet skedde då det inte fanns något löfte om äktenskap, trolovning eller gemensam kyrktagning.11 Att bli gravid mot sin vilja och dessutom utan att vara gift innebar en mycket svår situation för kvinnan. Förtvivlan över oönskade graviditeter kan bland annat utläsas i statistiken över självmord. Bland de förmodade anledningarna till självmord fanns blygsel över havan- 9Lindstedt (1997) Synd och skam. Ogifta mödrar på svensk landsbygd 1680-1880, . 10Se t.ex. , , Att vänta barn när man gifter sig . 11Lindstedt (1997) s. 75. de tillstånd utom äktenskap och försök till fördrivande med som rubriker. En stor andel av de kvinnor som begick självmord var gravida. Det visade sig också att en av statistikens rubriker för orsak till självmord, nämligen självmord genom fosforförgiftning, i själva verket var kvinnornas desperata försök till att abortera fostret, vilket resulterade i att kvinnan dog. Efter denna upptäckt togs kate- gorin bort ur självmordsstatistiken.12 Orsakerna till att spädbarnsdödligheten var högre för barn födda utom äktenskapet var flera. Samhällets fördömande av den ogifta kvinnan med barn betydde troligtvis mycket. Det kan ha medfört att kvinnan rent känslomässigt hade svårt att ta barnet till sig. De prak- tiska svårigheterna för den ensamstående modern var kanhända av ännu större betydelse. Barn utom äktenskapet var ofta fadersdepriverade.13 Det fanns ingen man som hjälpte till med barnets försörjning eller fostran. var arbetsdelningen ofta uppdelad så att kvinnan arbetade i hushållet, medan mannen arbetade ute. Därmed kunde en hemarbetande kvinna i högre grad ge sina barn tillsyn än en kvinna som arbetade utanför hemmet och hade sämre möjligheter till barn- tillsyn. Även de ekonomiska möjligheterna blev sämre för en ogift arbetande mor än för ett äkta par. Kvinnor hade ofta sämre betalt än män, enligt det familjeförsörjarsystem som rådde, dvs. män antogs försörja en familj och fick därmed högre lön, medan kvinnor ansågs få försörjning genom sin man, oavsett hur verkligheten såg ut. De oäkta spädbarnen möttes således av både sämre ekonomiska förutsättningar och sämre tillsyn. Det oäkta spädbarnets chanser till överlevnad ökade om modern hade ett fungerande socialt nätverk. Sociala kontakter gjorde att modern kunde ordna tillsyn av barnet trots att hon själv arbetade. En undersökning i av historikern visar att dödligheten var högre för utomäktenskap- liga barn som enbart levde med modern än för 12Enberg, ; , och , (1998) Den bästa generationen? Erfarenheter hos svenskar födda . 13Bengtsson (1996) s. 56. utomäktenskapliga barn som vid samma ålder bodde med mor och morföräldrar, mor och far, mor och styvfar eller med fosterföräldrar.14 Barntillsyn kunde t.ex. ordnas genom kollektivt boende. Änkor hyrde t.ex. ut rum till ogifta kvinnor med barn. De gjorde sinsemellan ett arbetsbyte där änkorna passade barnen, medan den yngre kvinnan hjälpte till med tyngre sysslor som vattenhämtning och vedhugg- ning.15 Flera ogifta kvinnor med barn kunde också dela bostad och hjälpa varandra.16 Mycket forskning har visat på betydelsen av amning för spädbarns överlevnad. Bröstmjölk ger inte bara barnet fullgod näring utan också ett försvar mot sjukdomar. Om modern arbetade utanför hemmet minskade möjligheterna att amma barnet, i stället gav man barnen ett dihorn med komjölk eller i sämsta fall de vuxnas mat som mosades. Bruket att amma var dock inte bara knutet till om kvinnan hade möjlighet att amma eller ej. I lika hög grad var amning en fråga om traditioner. Annars skulle spädbarnsdödligheten alltid varit högst inom den fattigaste delen av befolkningen där kvinnorna i större utsträckning arbetade utanför hemmet, men så är inte fallet. I stället har forskning visat att det t.ex. i Nedertorneå var högre spädbarns- dödlighet bland de jordägande bönderna än bland de obesuttna. Detta förklaras med att hustrurna till bönderna hellre gav spädbarnen dihorn med komjölk än att själva amma, medan de obesuttna kvinnorna inte hade råd med komjölk och därför ammade sina barn.17 14Bengtsson (1996) s. 269. 15Artaeus, (1993) Kvinnans rätta bestämmelse. Ideal och verk- lighet svenska småstäder, (red) Den osynliga historien. 16Edgren, (1994) Tradition och förändring. Könsrelationer, om- sorgsarbete och försörjning inom underklass . 17Brändström (1984) s. Spädbarnsdödligheten samvarierar med hygieniska förhållanden. Tillgången till rent vatten och en någorlunda ren omgivning ökar chanserna för spädbarn att överleva. Statistik över spädbarnsdödlig- heten i stad jämfört med landsbygd visar på betydelsen av de hygienis- ka förhållandena. I städerna dog fler barn än på landet fram till 1920- talet. Orsakerna var flera, t.ex. bättre tillgång till föda på landet, men även bättre bostadsförhållanden på landet.18 Trångboddheten i städer- na ledde till att sjukdomar lättare spreds mellan familjemedlemmar och smittspridningen blev större.19 18Nelson, (1995) Swedish urban demography during industrialization, eds och . Swedish urban demography during industrialization. 19Bengtsson (1996) s. 141-143. Spädbarnsdödlighet på landsbygd och i stad, 1811–1960 (Källa SOU 1975:32) Spädbarnsdödligheten var högre bland de fattigaste. gjordes en undersökning i som visade att familjer med en inkomst hade en spädbarnsdödlighet på 49 per 1000 levande födda, medan motsvarande förhållande för familjer med en inkomst var 14 per 1000 levande döda.20 Hur sänktes spädbarnsdödligheten? Inledningsvis påpekades att mödrarnas situation påverkade barnets chanser att överleva. Det blir tydligt då man ser att dödligheten var högre bland de oäkta barnen än bland de äkta. Faktorer som dålig ekonomisk situation, svårigheter att få barnpassning och skammen över att ha fött ett barn utom äktenskapet bidrog till den ökade död- ligheten. kom samtliga dessa faktorer att förbättras vilket resulterade i den låga spädbarnsdödligheten. föds av alla nyfödda barn utom äktenskapet.21 Denna utveckling hör ihop med att vuxna sammanbor, är sambo, i stor utsträckning. Samboendet utan äktenskaplig status har förekommit tidigare i . Man brukar tala om de s.k. Stock- holmsäktenskapen , som var geografiskt begränsade till . Dessa Stockholmsäktenskap hade inte alls lika stor spridning som samboendet har . Begreppet oäkta barn används inte och är för dagens barn och ungdomar i många fall okänt. avskaffades be- greppet oäkta i lagen. Laglig arvsrätt efter fadern för barn födda utom äktenskapet kom dock inte förrän . Trots för- bättringar kvarstod många problem för dessa barn. kan ännu en viss överdödlighet noteras för barn födda utom äktenskapet. Försök från statens sida att uppmärksamma dessa barn gjordes t.ex. 20SOU 1975:32 s. 20. 21Nilsson, (1993) Barnens familjeförhållanden , Om modernt familjeliv och familjeseparationer. En antologi från ett forskar- seminarium. genom att utomäktenskapliga barn skulle vara inskrivna på barna- vårdscentralen. Detta obligatorium kvarstod fram till år 1969.22 Staten försökte på olika sätt förbättra villkoren för kvinnor som födde barn. Dels bottnade intresset från statens sida i en rädsla att befolkning höll på att minska, bl.a. beroende på att emigrationen till var stor . Dels bidrog det oroliga internationella läget till en stark nationalistisk anda. Det fanns en rädsla för att den svenska folkstammen höll på att utarmas. Konkreta åtgärder för att öka antalet svenskar betraktades som en nödvändighet, men åtgärderna blev få. kom riktade stödinsatser till mödrar genom den s.k. befolkningspolitiken. Orsaken till befolkningspolitiken var den sjunkande nativiteten. Det var som makarna skrev sin omtalade bok i befolkningsfrågan och den var ett led i de befolkningspolitiska strävandena. En av de första befolkningspolitiska åtgärderna var att införa en moderskapsförsäkring . Kvinnor som var medlemmar i sjukkassan hade rätt till ersättning vid förloss- ning för barnmorskehjälp eller för vård på förlossningsanstalt. Dess- utom utgick pengar för minst 30 och motsvarande kvinnans sjukpenning. Staten bidrog till sjukkassorna genom stats- bidrag. För de kvinnor som inte var medlemmar i någon sjukkassa och ansågs vara i behov av ekonomiskt stöd utgick s.k. moderskapsunder- stöd. Efter bara ersattes denna lagstiftning med en ny, men staten fortsatte att ta ett ekonomiskt ansvar som synliggjorde den svåra konflikten att förena moderskap med arbete. hade mödrarna tvingats bära denna konflikt själva.23 Pengarna betalades ut direkt till modern vilket fick stor betydelse. Detta markerade att staten betraktade och erkände mödrarna som de faktiska vårdarna av små barn. Det gav även kvinnorna möjligheten att använda pengarna till barnen. I norra fick av alla nyblivna mödrar mödrahjälp. En stor del av kvinnorna använde mödrahjälpen till att skaffa kläder och sänglinne till sina barn. 22SOU 1975:32 s. 31. 23Ohlander, (1993) Det bortträngda barnet. Uppsatser om psykoanalys och historia. Orsaken till att de inte gjort det tidigare var dels fattigdom, dels att de inte kunde påverka eller bestämma över familjens ekonomi som ofta var mannens ansvar och maktområde.24 Trångboddheten var en av orsakerna till den höga spädbarnsdödlig- heten. När många trängdes på en liten bostadsyta spreds infektioner och sjukdomar lättare. Tbc och luftvägsinfektioner sprids lätt från en familjemedlem till nästa.25 I diskuterades befolkningens bostadsförhållanden ofta. Tanken var att trångboddheten ledde till fattigdom och moraliskt förfall. Den fysiska miljön antogs ha en direkt påverkan på den moraliska utvecklingen.26 engage- rade sig därför i kampanjer som syftade till att det svenska folket skulle återvända eller stanna på landsbygden. I nationalromantisk anda härskade idéen om att livet var mer hälsosamt på landet. En kampanj startades för att förändra det svenska folkets bostadsförhållanden. I synnerhet inriktade sig kampanjen på barnrika familjer. Det skapades s.k. barnrikehus där det var tänkt att familjer med många barn skulle bo. Staten gav både lån till uppförande av barnrikehus och hyresbidrag till familjer 1935. gjordes en satsning på s.k. egna hem. En hel rörelse växte fram med beteckningen egna-hemsrörelsen.27 Den omfattade inte bara lån till att skaffa sig ett eget hus utan även en ideologi där kärnfamil- jen och en sträng arbetsdelning mellan man och hustru betonades. Bidragande orsaker till att spädbarnsdödligheten minskade var de allmänna hygieniska åtgärder som vidtogs under bl.a. . I den statliga offentliga statistiken kan man läsa om 24SOU 1994:38 s. 36. 25Bengtsson (1996) s. 274-278. 26Göranssdotter, (1997) Smakfostran och heminredning. Om estetiska diskurser och bildning till bättre boende i 1930-1955, Kultur och konsumtion i , red. 27Edling, (1996) Det fosterländska hemmet: egnahemspolitik, småbruk och hemideologi . förbättringarna vad gäller tillgång till rent vatten och möjligheter till bad i de svenska städerna. Offentliga bad med möjlighet till varmbad byggdes på allt fler ställen. Vissa år rapporterades även om före- komsten av ohyra i landet och även där kan en minskning noteras ju längre fram i tiden vi kommer. Amning har tidigare tagits upp som en viktig orsak till att spädbarn överlever. Vikten av att barn ammas insågs . På flera ställen i öppnades s.k. Mjölkdroppar. Den första Mjölk- droppen öppnades i i av doktor . På Mjölkdroppen fick mödrar som inte ammade steriliserad komjölk för att ersätta bröstmjölken. Komjölken blandades sedan med vatten för att passa barnets ålder och hälsotillstånd. Detta var ett försök att stoppa de livshotande diaréer som många flaskbarn fick.28 Rörelsen spred sig och fanns ett tjugotal Mjölkdroppar i . Syftet var att försöka påverka mödrarna till att själva amma sina barn. gick utvecklingen mot att Mjölkdropparna i allt högre grad kom att likna barnavårdscentraler där föräldrar kunde få råd och information.29 Den höga spädbarnsdödligheten drog till sig läkarnas intresse. Detta intresse kan skönjas i ökningen av artikel- mängden om förebyggande barnhälsovård i läkartidningarna . I dessa artiklar fanns två huvudlinjer. 28Weiner, (1995) De räddade barnen. Om fattiga barn, mödrar och fäder och deras möte med filantropin i 1900-1940. 29Weiner (1995) s. 59. handlade om diagnos och behandling av sjukdomar. Den andra linjen förespråkade bättre barnhälsovård för att förebygga ohälsa.30 Mjölkdropparna arbetade tidigt på privat initiativ med barnhälso- vård. Efter hand kom vissa kommuner att på eget initiativ starta mödra- och barnavårdscentraler. Allt mer talade för att en utbyggnad inom förebyggande mödra- och barnhälsovård ledde till minskad barnadödlighet. Först utgick statsbidrag till verksamheten. Det fanns tre typer av verksamheter. Verksamheten var förlagd till mottag- nings- eller polikliniklokaler i anslut- ning till barnsjukhus eller barnavdelning vid sjukhuset under ledning av special utbildad läkare med biträde av sjuk- sköterska, fanns i de större städerna. Lokal under ledning av läkare och sjuksköterska, i de större orterna. Tjänsteläkare samt distriktssköterska. Från början sträckte sig barnhälsovården upp till det att barnet fyllde , men gränsen flyttades allt längre fram.31 I den svenska offent- liga statistiken kan barnhälsovårdens framväxt studeras. stod följande att läsa: Spädbarnsvården befrämjas i ett flertal städer genom barnavårds- centraler och upplysningsbyråer. Delvis på grund av propaganda, delvis spontant har intresset för den förebyggande barnavården blivit livligare. Intresset för det späda barnets uppfödning och vård är i stigande. Från flera håll framhålles betydelsen av kostnadsfria mottagningar för rådgivning av mödrarna. Alltjämt äro dock en del 30Weiner (1995) s. 79. vanföreställningar rådande angående de späda barnens upp- födning.32 Statens ökande ansvar för barnhälsovården i form av statsbidrag samt regler och förordningar om barnhälsovårdens utformning är ett tecken på att barn allt mer inkluderades i välfärdssamhällets upp- byggnad. Barn, speciellt små barn, har inte förmågan att inse sina egna behov av hälsovård. Barn är beroende av att vuxna runt omkring dem tar detta ansvar och för deras talan. Ofta ser föräldrar detta ansvar som en naturlig del av föräldraskapet, men för de barn som inte får detta stöd hemifrån är det av yttersta vikt att andra vuxna har möjligheten att bistå dem med hjälp. Skolhälsovården kan vara en möjlighet för barn att få kontakt med läkare och hälsovårdspersonal. Många kommuner tog initiativ till införande av skolhälsovård. Fort- farande fanns ingen reglerad skolhälsovård.33 Många ansåg dock att det var av yttersta vikt att reglera skolans hälsovård. Skolhälsovården var inte bara viktig för att förbättra skol- barnens hälsa, utan även för att samhället skulle kunna dra nytta av den begåvningsreserv som antogs dölja sig bland de lägre sam- hällsklasserna. Lika viktigt som förbättrad hygien, bättre kost och motion var att de begåvade barnen fick den utbildning som behöv- des.34 I en statlig utredning 1940 stod i en bilaga om skolarbetets hygieniska förutsättningar: böra eleverna utvecklas till friska, arbetsdugliga, arbetsvilliga medborgare, rustade att göra sin insats i samhället.35 I likhet med många andra åtgärder som kom fanns i skolhälsovården både ett hjälpande och ett kontrollerande inslag i verksamheten. 32SOS Hälsovård 1939. 34Palmblad, och , (1995) Kropp och politik.