sou · GMB36d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Närmare analyser av t. ex. kvinnors ekonomiska makt i det privata näringsli- vet, i offentlig sektor, i de fackliga organisationerna, i olika slags fonder m.m. saknas nästan helt. Följande uppgifter förtjänar dock att nämnas i detta sammanhang. Andelen kvinnor i uppgår till och i kommun- och landstingsfull- mäktige till . I 20 av 181 börsnoterade företag () fanns det åtminstone en ordinarie kvinnlig styrelseledamot , i resterande 161 ingen alls. De 1 419 styrelseplatserna innehades av 1 005 olika individer. Av dessa var 33 kvinnor (3,). Av Svenska arbetsgivareföreningens (SAF) 35 ordinarie styrelseledamöter är ingen kvinna; däremot finns två kvinnliga suppleanter. Inom banker och finansin- stitut arbetade kvinnor, på chefsnivå var kvinnor och i styrelserna . Kvinnorna utgör ca hälften av arbets- kraften, av LO:s medlemmar, av TCO:s och av (1993). Men ju högre upp i hierarkierna desto färre kvinnor. I centralorganisationernas styrelser har LO , TCO och kvinnor. På förbundsnivå har LO två kvinnliga förbunds- ordförande av 21 (), TCO fyra av 19 () och sex av 25 (). Ett viktigt mål för jämställdhetspolitiken är en jämnare fördelning av inflytande mellan kvinnor och män på olika arenor i samhället. Med en ökad kvinnorepresentation ökar förutsättningarna för ett bättre beslutsunderlag i olika samhällsfrågor. En kvinnorepresentation i beslutande organ som står i proportion till kvinnors andel av befolkningen är också en viktig demokra- tifråga. För att faktisk jämställdhet skall uppnås måste kvinnor delta på alla samhällsområden på basis av sina egna kvalifikationer och erfarenheter. Detta gäller även i de fora där de ekonomiska regelsystemen utformas. En kartläggning av var i samhället beslut fattas som påverkar den ekonomiska incitamentsstrukturen och i vilken utsträckning kvinnor deltar i dessa kan utgöra startpunkten för ett aktivt arbete för att öka kvinnors representation, SOU 1998:6 Bilaga 1 stärka kvinnors inflytande i samhället och förskjuta maktbalansen mellan könen till kvinnors förmån. När kvinnors inflytande stärks bör detta kunna bidra till att de beslut som fattas får en bredare erfarenhetsgrund och därigenom gynnar alla grupper i samhället. En kartläggning och analys behöver göras för att öka kunskapen om i vilken utsträckning kvinnor har makt att påverka de ekonomiska regelsystemen. har representationsstudier varit det vanligaste sättet att angripa detta område. Detta innebär en förenkling. Det är dock också angeläget att finna metoder för att göra det möjligt att kontinuerligt följa och synliggöra utvecklingen av andelen kvinnor bland ekonomiska makthavare. De ekonomiska regelsystemens konsekvenser för fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män I ett historiskt perspektiv är kvinnors möjligheter att inneha ett arbete som ger ekonomiskt oberoende en sentida företeelse. Detta gäller särskilt gifta kvinnor. Kvinnors möjligheter att arbeta har däremot aldrig begränsats. De har arbetat i hushållet, i ladugården, på åkrarna och i arbetsmarknadens utkanter som "självförsörjande" och med osäkra, lågt betalda arbeten. Det var inte kvinnors möjligheter att arbeta som begränsades, utan deras möjligheter att bli ekonomiskt oberoende av män genom att de formellt utestängdes från utbildningar, näringsgrenar, yrken, tjänster och anställningar och genom att de inte var myndiga. är kvinnors formella möjligheter till ekonomiskt oberoende lika stora som mäns och de ekonomiska regelsystemen har under de gångna decennier- na förändrats i en riktning som stimulerat kvinnors yrkesarbete. I detta sammanhang kan särskilt nämnas särbeskattningsreformen , föräldraförsäkringens införande och inkomstbortfallsprincipen vad gäller socialförsäkringarna. Stigande löner och en löneutjämning i förhållan- de till männen har gjort en omfördelning av tid från hushållsarbete till yrkesarbete lönsam för kvinnor. Kortare förvärvsarbetstider för männen innebär att deras möjlighet att delta i arbetet med hem och familj ökat, utbyggnaden av offentligt subventionerad barnomsorg har ökat tillgången och minskat relativpriset på alternativ till barnomsorg i hemmet. De ekonomiska regelsystemens utformning är av mycket stor betydelse för ekonomisk jämställdhet. Ett ökat ekonomiskt oberoende för kvinnor och ett ökat ansvarstagande för vård av barn och hem av männen förutsätter att de ekonomiska regelsystemen är utformade så att de skapar positiva incitament för kvinnor och män att fördela sin tid och sina arbetsinsatser i förvärvsarbete respektive arbete med hem och barn någorlunda jämnt. Förändringarna i de ekonomiska regelsystemen har frambringat en ny ordning med ökat arbetsmarknadsdeltagande för kvinnor och därmed minskat ekonomiskt beroende av enskilda män. Dock har inte genussystemet, dvs., segregeringen och hierarkiseringen mellan könen, eliminerats. Det tar sig dock nya uttrycksformer. Har detta ett samband med de ekonomiska regelsystemens utformning? Minskar de kvinnors ekonomiska beroende av män, som de uppmuntrar kvinnor till lönearbete på deltid och män till lönearbete på heltid? Fördelar de genom sin konstruktion männen till de inflytelserika, ledande och högt betalda positionerna på arbetsmarknaden och kvinnorna till de underordnade, okvalificerade och lågt betalda? Stimulerar de kvinnor att utnyttja föräldraledigheten och hämmar de mäns utnyttjande osv. Medvetenheten om att olika ekonomisk-politiska reformer kan ha olika effekter för kvinnor och män finns. Regeringen anser att det är angeläget att reformer övervägs och utvärderas ur ett jämställdhetsperspektiv, både i det utredningsarbete och annat beredningsarbete som föregår regeringens förslag och i den uppföljning och utvärdering av reformer och av användning av offentliga resurser som kommer att bli ett alltmer väsentligt inslag i statsmakternas uppgift. Kommittéer m.m. som tillsätts för att belysa frågor av betydelse för samhällets jämställdhetsmål har till uppgift att analysera berörda frågor ur ett jämställdhetsperspektiv. Förbättrade kunskaper behövs också i fråga om hur de fördelningssystem som finns eller som är under övervägande återverkar på kvinnor respektive på män. Kvinnors och mäns tillgång till ekonomiska resurser Trots att kvinnor och män arbetar lika mycket om hänsyn tas till såväl betalt som obetalt arbete, är det stora skillnader i kvinnors och mäns tillgång till ekonomiska resurser. hade närmare hälften av kvinnorna en årsinkomst på , medan detta endast gällde en dryg fjärdedel av männen. Å andra sidan hade av de manliga inkomsttagarna en årsinkomst på eller mer, i jämförelse av de kvinnliga. Medelinkomsten för kvinnor uppgick till och för män till . Den viktigaste inkomstkällan för såväl kvinnor som män är inkomst av förvärvsarbete. Andelen sysselsatta kvinnor är nästan lika hög som andelen män, men kvinnor förvärvsarbetar i stor utsträckning deltid. Detta är en av förklaringarna till kvinnors lägre inkomster. En annan förklaring är att kvinnor har lägre lön än män även om de förvärvsarbetar lika . Skillnaderna mellan kvinnors och mäns löner är större bland tjänstemän och akademiker än bland arbetare. TCO-kvinnorna har lägre löner än LO-männen och SACO-kvinnorna har lägre löner än TCO-männen. En förklaring till att kvinnor har lägre löner än män är att kvinnor och män återfinns inom olika yrken. Det finns ett starkt samband mellan genomsnittslönen i ett yrke och andelen män i yrket. Ju större andel män, desto högre är medellönen. En annan förklaring är att kvinnor och män finns på skilda hierarkiska nivåer. av cheferna är kvinnor inom privat sektor och inom offentlig sektor. Ju högre upp i hierarkin desto färre är kvinnorna. var löneskillnaden mellan kvinnor och män . Tar man hänsyn till utbildningens längd, arbetslivserfarenhet, yrkesposition och sektorstillhörighet minskar löneskillnaderna, men uppgår ändå till , vilket är en marginell ökning jämfört med . SOU 1998:6 Bilaga 1 tyder på att kvinnor fått lägre avkastning på sitt humankapital än män, vilket inte var fallet tidigare. Kvinnors och mäns inkomster består emellertid inte enbart av förvärvsin- komster, därtill kommer inkomster från kapital och transfereringar. Statistiska uppgifter uppdelade på kvinnor och män finns i begränsad utsträckning publicerade. En systematisk analys av kapitalinkomster och transfereringar ur ett könsperspektiv saknas. Fördelningen av ekonomiska resurser mellan kvinnor och män visas också i det sparande som finns i olika former. Sparandet eller nettoförmögenheten har betydelse såväl för tryggheten som för möjligheten att kunna välja mellan olika handlingsalternativ. Kvinnors innehav av bankmedel uppgick genomsnittligt till medan männens låg på . En större andel män än kvinnor innehade värdepapper och aktier och värdet på innehaven var högre för männen. För de ensamstående kvinnorna respektive männen var andelen med eget hem inte speciellt särskiljande; mellan av både kvinnor och män ägde eget hem och av båda könen ägde fritidshus. För samboende var gemensamt ägande av det egna hemmet det vanligaste (56,). I övriga fall var det ungefär så vanligt att endast mannen stod som ägare jämfört med fall där endast kvinnan stod som ägare. Av de privata personbilarna var registrerade på män. Ökad kunskap behövs om kvinnors och mäns tillgång till ekonomiska resurser, hur stora dessa är, från vilka källor de kommer (lön, kapitalinkoms- ter, socialförsäkringar, andra transfereringar), huruvida detta förändras över livscykeln, skiljer sig åt mellan olika kohorter, mellan utlandsfödda och svensfödda personer, mellan olika regioner och om inkomstkällorna skiljer sig åt för kvinnor respektive män med lika stora inkomster. Tillgång till ekonomiska resurser som förutsättningar för makt i familjen Ett par vanliga utgångspunkter i maktforskningen är att betrakta tillgången till resurser som en förutsättning för makt samt att makt är en relation mellan två eller flera aktörer. Detta synsätt kan också anläggas på familjen. Familjen kan betraktas som en arena för förhandlingar. Familjen uppfattas då inte som en enhet med gemensamma intressen utan som bestående av ett antal individer som kan ha olika mål och förväntningar och som konkurrerar om resurser. Förhandlingarna i familjen kan gälla fördelningen av såväl pengar och tid som av betalt och obetalt arbete, t.ex. vem som skall stanna hemma för att vårda sjukt barn. En vanlig definition av begreppet makt är att "A kan förmå B att göra något som B inte vill". Makt studeras då i öppna konfliktsituationer. Vid öppna konflikter kan man avgöra vad A:s och B:s intressen är och vem som har makten. Inom familjen tar sig emellertid inte alltid maktutövningen uttryck i öppna konflikter utan också i tystnad. Kvinnoforskare föredrar ofta en definition av makt som betonar självbestämmande, autonomi och självför- verkligande framför en definition baserad på tvång. och hade män som individer och grupp formell makt att begränsa kvinnors tillgång till ekonomiska resurser. Även om en kvinna hade tillgång till ekonomiska resurser var det mannen som hade rätt att fatta beslut om hur de skulle användas. Särskilt gifta kvinnor hade få rättigheter. Även om en gift kvinna var missnöjd kunde hon ofta inte göra sin röst hörd, protestera och söka få till stånd en förändring. Att utmana mannen kunde vara kostsamt. Hustruns möjligheter att finna ett arbete för att kunna försörja sig och eventuella barn var mycket begränsade. Vetskapen om att hon inte heller kunde förvänta sig mycket stöd från de ekonomiska regelsystemen gjorde att hon fick lov att finna sig. är kvinnors möjligheter att försörja sig själva och eventuella barn mycket större. Drygt en tredjedel av de ensamstående kvinnorna med barn mottar emellertid socialbidrag. Detta tyder på att kvinnors ekonomiska standard sjunker vid en skilsmässa, men det pekar också på de ekonomiska regelsystemens betydelse för kvinnors möjligheter att göra sin röst hörd, att protestera, och om detta inte leder till en förändring, att ha möjlighet att lämna ett förhållande. Vad innebär tillgång till ekonomiska resurser för maktfördelningen i familjen? Påverkar skillnader i inkomst mellan kvinna och man arbetsfördel- ningen i familjen? Påverkas fördelningen av vård av barn och olika hushållsarbetsuppgifter inklusive vem som sköter ekonomin? Tar fäder i familjer där föräldrarna har lika höga inkomster i större utsträckning ut föräldrapenningdagar? Vem betalar vad i familjen? Vem konsumerar vad? För att få bättre underlag för fortsatta jämställdhetsåtgärder behöver vi få ökade kunskaper om dessa frågor. Utredarens uppgift är att kartlägga och analysera fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. –kartlägga och analysera i vilken utsträckning kvinnor och män har makt att skapa, upphäva och ändra de ekonomiska regelsystemen samt finna metoder för att synliggöra och följa utvecklingen av andelen kvinnor bland ekonomiska makthavare, –kartlägga och analysera i vilken utsträckning de ekonomiska regelsyste- men stimulerar respektive motverkar ekonomisk jämställdhet samt under- söka i vilken utsträckning ekonomisk-politiska åtgärder granskas ur jämställdhetsperspektiv, –belysa och analysera kvinnors och mäns tillgång till ekonomiska resurser, hur stora dessa är, från vilka källor de kommer (förvärvsinkomster, kapitalinkomster, socialförsäkringar, andra transfereringar), och om detta förändras i ett livscykelperspektiv, om det skiljer sig åt mellan olika kohorter, mellan utlandsfödda och svenskfödda personer, mellan olika regioner och om inkomstkällorna skiljer sig åt för kvinnor respektive män med lika stora inkomster, SOU 1998:6 Bilaga 1 –beskriva och analysera vad tillgången till ekonomiska resurser innebär för maktfördelningen i familjen. Utredaren är oförhindrad att belysa även andra aspekter av betydelse för uppdraget samt föreslå de åtgärder som kan föranledas av utredningen. För utredarens arbete gäller kommittédirektiven till samtliga kommittéer och särskilda utredare om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), beakta EG-aspekter i utredningsverksamheten (dir. 1988:43) samt redovisa regional- politiska konsekvenser (dir. 1992:50). Uppdraget skall redovisas dels genom löpande delrapporter, dels genom en slutrapport . SOU 1998:6 Bilaga 2 SOU 1997:83 Om makt och kön – i spåren av offentliga organisationers omvandling Om makt och kön – i spåren av offentliga organisationers omvandling Rulltrapperegioner och social infrastruktur Hälsoprofessioner i välfärdsstatens omvandling Lokala utfall av den offentliga sektorns omvandling Den ömma bödeln. Kvinnliga ledare i åtstramningstider Förändrad skolorganisation – makt och möjligheter Städerskor inom offentlig sektor – en fallstudie Om ändrade gränser och relationer i sjukvården – en diskussion kring två studier om barnstugor med resultatansvar Den offentliga sektorns paradoxala maskuliniseringstendenser Kroppsräkning, konstruktion av kön och offentliga organisationer SOU 1998:6 Bilaga 2 Den offentliga sektorns omvandling och kvinnor och mäns företagande inom typiskt kvinnliga sektorer Diskrimineras vi likadant? Om det sociala könet, lokala kulturer och förändringar i den offentliga sektorn Kvinnor, män och inkomster. Jämställdhet och oberoende. Women, men and income. Equality and independence. Ekonomiskt oberoende och ekonomisk jämställdhet Studier av hur inkomster fördelas Jämställda, kvinno- respektive mansdominerade inkomster Fler kvinnotimmar och färre manstimmar Kvinnors och mäns löneinkomster Kvinnors och mäns arbetsinkomster Kvinnors och mäns inkomster från välfärdsstaten kvinnor mer beroende av välfärdsstaten än män? Minskar välfärdsstaten inkomstskillnaderna ? Kvinnors och mäns inkomster Sammanboende kvinnors ekonomiska oberoende Kvinnors och mäns pensioner Går vi mot en fattigdomens feminisering? Är män rikare än kvinnor? Kvinnliga och manliga företagares inkomster Mäns beroende av kvinnors oavlönade hushålls- och vårdarbete Kvinnor, män och inkomster Mot halva makten – elva historiska essäer om kvinnors strategier och mäns motstånd Ekonomisk makt och ekonomiskt ansvar – två skilda storheter Den aktive mannen och den passiva kvinnan – föreställningar kring kön och makt i historien SOU 1998:6 Bilaga 2 Med eller utan fäder och bröder? – kvinnor politiska liv Konsten att överleva – kvinnors liv och hälsa Vad bör kvinnor kunna? – Utbildning som kulturellt kapital och symboliskt våld I gruva och på kontor – genusstämpling av arbete Kvinna med eget företag – Hemmet är vårt kall! – en kyrklig kvinnokongress 1920 Prostitutionens vålnad – om sexualitet och ekonomisk ojämlikhet Vad konstituerar maktlöshet? – läsövning i textilens text Styrsystem och jämställdhet. Institutioner i förändring och könsmaktens framtid. Institutioner i förändring och jämställdhetens framtid Ekonomisk politik: ett manligt maktområde i Kön, makt, organisation och ekonomi i svenska kommuner Omsorgens organisering och jämlikheten mellan könen Handlingssystem, makt och frigörelse? – en rättssociologisk studie av normativa uppfattningar hos kvinnor och män Män som hindrar och män som främjar jämställdhetsarbete En feministisk analys av kvoteringsmålet Kalanke SOU 1998:6 Bilaga 2 Att arbeta, att äga, att bidra. Ljusnande framtid eller ett långt farväl? Den svenska välfärdsstaten i jämförande belysning Ljusnande framtid eller ett långt farväl? Den svenska välfärdsstaten i jämförande belysning I nedskärningarnas tecken. Arbete – vem behöver, vem utför, vem betalar? En analysmodell med genusperspektiv HAR DET SVENSKA FOLKET RÅD MED ALLA SINA BARN ? Familjepolitik och yrkesverksamhet bland kvinnor som fött barn – en internationell jämförelse Kön och missgynnande: Svensk jämställdhetspolitik speglad i policy Ledare, makt och kön Makt och ledarskap i börsbolagen Karriär, kön, familj Ledarstil, makt och kön Är ledarskap manligt, kvinnligt eller något annat? SOU 1998:6 Bilaga 2 Kvinnor och Ledarskap. En översikt och problematisering Strukturers betydelse för framgång – diskussion utifrån en studie av kvinnliga och manliga förvaltningschefer i landstingen Korporatismens nedgång – kvinnornas framgång? Om kvinnliga förtroendevalda, makt och könsrelationer i fackföreningar Det typiska ledarskapet – på låg nivå och kvinnligt? Kvinna och chef i ett tekniskt arbetsområde – om konstruktion av kvinnligt ledarskap När kvinnor utvecklar nya lönemodeller Kvinnliga eldsjälar i lokalt utvecklingsarbete och i byapolitisk verksamhet Kvinnors och mäns löner – varför så olika? Vad vet vi – vad behöver vi veta mer om? En historia om löneutjämning – kvinnors och mäns löner i långsiktigt perspektiv Kön, lön och yrke – yrkessegregering och lönediskriminering mot kvinnor i Lönepolitik, lönespridning och löneskillnader mellan män och kvinnor Lika lön för lika arbete. En studie av svenska förhållanden i internationell belysning Individ- och yrkesskillnader mellan kvinnor och män: Hur påverkar de lönen? Chefernas kön och de anställdas lön – en studie av könsdiskriminering på svenska arbetsplatser SOU 1998:6 Bilaga 2 Sidoförmåner – skillnader mellan kvinnor och män Arbetsvärdering i teori och praktik Kvinnors och mäns löner – förvärvsavbrottens betydelse , , . VROMAN Arbetsinkomster för kvinnor med högre utbildning De lågavlönade på arbetsmarknaden – en analys av kvinnor och män Glastak och glasväggar? Den könssegregerade arbetsmarknaden – en introduktion Hur skall vi förklara könsskillnader i utbildningsval? En empirisk prövning av hypoteser om rationella val och könsrollsmodeller Yrkessegregeringen mellan kvinnor och män Yrkessegregering efter kön – ett internationellt perspektiv Finns det ett glastak för kvinnor? En studie av svenska arbetsplatser i privat näringsliv 1970–1990 Kvinnliga och manliga chefer – finns det ett glastak? Karriärer inom varuhandeln – spelar kön någon roll? Mödrar arbetsmarknad En jämförelse mellan gifta och ensamstående Kvinnors och mäns vägar ut ur arbetslöshet – likheter och skillnader SOU 1998:6 Bilaga 2 Atypiska jobb och atypisk arbetslöshet – typiska för kvinnor? Kvinnors och mäns utträde ur arbetslivet Familj, makt och jämställdhet Bör kvinnor förvärvsarbeta? Attityder till kvinnors förvärvsarbete i , och Lojalitet, tid och pengar Hur kvinnor och män argumenterar om jämställdhet i familjer Familj, makt och ekonomiska resurser – den nya familjeekonomin Makt, kön och BNP Lika hushåll, olika ekonomi. Ekonomiska problem bland samboende män och kvinnor Mitt ditt eller vårt? Familjers interna fördelning av pengar Tid för barn, tid för arbete. En undersökning av svenska hushålls tidsanvändning Familjeliv och arbetsmarknad för män och kvinnor Ekonomiska konsekvenser av skilsmässa – skillnader mellan kvinnor och män Invandrarkvinnor utmanar männens roll. Maktfördelning och konflikter i iranska familjer i Arbetslöshet, kön och familjeliv SOU 1998:6 Bilaga 2 Hemmet, barnen och makten. Förhandlingar om arbete och pengar i familjen Fördelningen mellan förvärvsarbete och hemarbete Kontrollen och fördelningen av pengarna Missnöje, konflikter och upplösning Omförhandlade genuskontrakt: mellan patriarkat och jämställdhet Välfärdens genusansikte – en introduktion – den offentliga sektorn ur ett ekonomiskt-demografiskt perspektiv. Kvinnors och mäns syn på välfärdsstaten Subventioner av offentliga tjänster – en fördelningsanalys av könsskillnader Föräldraförsäkringen och jämställdhet mellan kvinnor och män Sjukförsäkringen ur ett genusperspektiv Sjukpenningförsäkringen, arbetsskadeförsäkringen, förtidspensionen och efterlevandeskyddet ur perspektivet kvinna–man. Den nuvarande och den nya ålderspensionen – hur omfördelar dessa mellan kvinnor och män? Kvinnors och mäns avtalspensioner SOU 1998:6 Bilaga 2 Män passar alltid? Nivå- och organisationsspecifika processer med exempel från handeln. Inledning med en argumentation för organisationsfokus Svensk arbetsmarknad och svenska organisationer ur ett könsperspektiv Traineeprogram segregerings och hierarkisering – Fall T – minskad segregering och hierarkisering i B-företaget – tydlig segregering och medföljande hierarkisering i D-företaget SOU 1998:5 Vårt liv som kön Kärlek, ekonomiska resurser och maktdiskurser Makt – ett i grunden omtvistat eller flera olika begrepp? Vad handlar det ekonomiska om? Kärlek som resurs och nationalekonomin som maktdiskurs Talet om kärlek i företagsledningsfilosofin Avslutning: Sådan diskurs – sådan kärlek SOU 1998:6 Bilaga 2 är professor i sociologi vid . Han arbetade inom den första svenska levnadsnivåundersökningen och skrev en rapport om kvinnors hushålls- arbete och dubbelarbete. Han har bedrivit forskning om social skiktning och arbetsförhållanden i ett internationellt jämförande perspektiv och om relationer mellan medborgare och myndigheter. har han forskat om maktrelationer och social interaktion i familjer och andra organisationer. är professor i nationalekonomi vid i . Han bedriver forskning inom områdena arbetsmarknadsekonomi och mikroekonomisk teori och är särskilt intresserad av teoretiska och empiriska modeller för arbetslösheten. arbetar han med modeller för s.k. strukturell arbetslöshet, dvs. arbetslöshet som inträffar när de anställdas kunskaper blir föråldrade. är frilansjournalist i . Hon har varit anställd som reporter på , chefsredaktör på Journalisten, redaktör på Aktuellt/ , och projektledare för morgonprogram. Hon föreläser om kvinnor i media och leder mentorprogram för kvinnliga ledare i media. är professor i företagsekonomi vid . forskningsområ- de är främst kulturstudier av organisationer och arbetsplatser. SOU 1998:6 Bilaga 2 är FD i sociologi och verksam vid . Han är intresserad av relationer mellan arbetsliv och familjeliv, speciellt för kvinnor och män med karriärer. är han tillsammans med docent engagerad i en internationell och jämförande studie av kvinnliga respektive manliga chefer på högsta nivå inom näringslivet och politiker i ledande roller. professor i nationalekonomi vid . Hans forskning rör i huvudsak interna arbetsmarknader, lönebildning och löneskillnader.