sou · GMB3123 · 1999-01-01 00:00:00 — skall under fredstid vidta de förberedelser som behövs för att märka ut sådan kulturegendom som avses i artikel 17.2 a i den i första stycket nämnda konventionen. skall efter samråd med Försvarsmakten meddela de föreskrifter som behövs för hur uppgiften skall utföras. g På allmänna kartor får rödakorstecknet användas för att märka ut sjukvårdsenheter och det internationella kännetecknet för anläggningar innehållande farliga krafter för att märka ut kärnkraftverk enligt Lant- mäteriverkets föreskrifter. Som anges i kap. 8 faller de frågor som regleras av dessa paragrafer utanför det uppdrag som har lämnats till utredningen. överförda från 22–26 §§ den nuvarande folkrättsförordningen; en redaktionell ändring har gjorts i 24 § andra stycket förslaget (25 § andra stycket i den nu gällande folkrättsförordningen). &OLKR¤TTSLIGA R¥DGIVARE M FL g I Försvarsmaktens krigsorganisation skall det finnas folkrättsliga råd- givare till det antal som Försvarsmakten beslutar. Dessa skall vara placerade i högre staber och ha till uppgift att ge militära chefer råd om hur folkrättens regler i krig och andra väpnade konflikter och under neutralitet skall tillämpas. Rådgivarna skall också delta i stabernas planläggning. En sådan folkrättslig rådgivare får den tjänstegrad som Försvarsmakten beslutar. g I Försvarsmaktens fredsorganisation skall det i Försvarsmaktens hög- kvarter finnas befattningshavare med folkrättslig kompetens. I Försvarsmaktens fredsorganisation i övrigt skall det finnas folkrättsliga rådgivare till det antal som Försvarsmakten beslutar. Dessa befattningshavare skall medverka i utbildningen av Försvarsmaktens personal om hur folkrättens regler i krig och andra väpnade konflikter och under neutralitet skall tillämpas och i övrigt ge respektive chef råd i folkrättsliga frågor. g Försvarsmakten får meddela de föreskrifter som behövs för verk- ställigheten av bestämmelserna i 26 och 27 §§ om folkrättsliga rådgivare och befattningshavare med folkrättslig kompetens i Försvarsmakten. gI varje civilbefälhavares krigsorganisation skall det finnas två befattningar för folkrättsliga rådgivare med uppgift att ge civilbefälhavaren råd om hur folkrättens regler i krig och andra väpnade konflikter och under neutralitet skall tillämpas. Rådgivarna skall också delta i civilbefälhavarens planläggning och utbildningsverksamhet. g I varje länsstyrelses krigsorganisation skall det finnas två folkrättsliga rådgivare med uppgift att ge länsledningen samt kommunerna inom länet råd om hur folkrättens regler i krig och andra väpnade konflikter och under neutralitet skall tillämpas. Rådgivarna skall också delta i och utbildningsverksamhet. g får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av bestämmelserna i 29 och 30 §§ om folkrättsliga rådgivare. g De folkrättsliga rådgivarna och befattningshavarna med folkrättslig kompetens skall vara jurister. Bestämmelserna intagna i 26–32 §§ är överförda från 27–32 §§ folk- rättsförordningen. I 26–27 och 29–30 §§ har det dock lagts till att rådgivning och utbildning skall avse folkrättens regler i krig OCH ANDRA V¤PNADE KONFLIKTER och under neutralitet. Till rubriken närmast före 26 § har lagts m.fl., eftersom det i bestämmelserna talas om folkrättsliga rådgivare och om befattningshavare med folkrättslig kompetens. g Överträdelser av den internationella humanitära rätten i väpnade kon- flikter skall rapporteras till regeringen. Föreskriften i 33 § är överförd från den nu gällande folkrättsförord- ningen (33 §). Däremot föreslås inte några bestämmelser motsvarande dem i 34 § nuvarande förordningen, om att Försvarsmakten och skall i fråga om Försvarsmakten respektive det civila försvaret i sina respektive årsredovisningar till Försvarsdepartementet rapportera om vidtagna åtgärder enligt förordningen m.m. Utredningen bedömer nämligen att det kan anses föreligga ett behov av att föreskriva att dessa myndigheter skall i sina årsredovisningar rapportera om åtgärder enligt förordningen. Detta hindrar givetvis inte att regeringen t.ex. genom regleringsbrev eller på annat sätt infordrar rapporter från berörda myndigheter. Tidpunkten för ikraftträdande m.m. Utredningen förordar att de föreslagna förändringarna träder i kraft per årsskiftet 2000–2001. Tidpunkten är vald med hänsyn bl.a. till att det torde behövas tid för att revidera beredskapsplaner m.m. i anledning av ett genomförande av förslagen. Enligt utredningens bedömning krävs inte några övergångs- bestämmelser till de föreslagna författningarna.