sou · GMB3146 · 1999-01-01 00:00:00 — As public affairs practionners providing essential democratic representation to the EU institutions, the signatories to this code (as annexed) are all committed to abide by 147OJ, C63, 1993, s. 2. 148OJ, C63, 1993, s. 4. 149Greenwood, s. 84. 150Greenwood, s. 85. RÄTTSLIG REGLERING AV LOBBYING INOM EU it, acting in an honest, responsible and courteous at all times. In their dealings with the EU institutions public affairs practionners shall: (a)Identify themselves by name and by company; (b)declare the interest represented; (c)neither intentionally misrepresent their status nor the nature of inquires to officials of the EU institutions nor create any false impression in relation thereto; (d)neither directly nor indirectly misrepresent links with EU institutions; (e)honour confidential information given to them; (f)not disseminate false or misleading information knowingly or recklessly and shall exercise proper care to avoid doing so inadvertently; (g)not sell for profit to third parties copies of documents obtained from EU institutions; (h)not obtain information from EU institutions by dishonest means; (i)avoid professional conflicts of interest; (j)neither directly nor indirectly offer to give any financial inducement to any EU official; (k)neither propose nor undertake any action which would constitute an improper influence upon them; (l)only employ EU personnel subject to the rules and confidentiality requirements of the EU institutions. En stor fördel med denna reglering av lobbying är att den undviker definitionsproblematiken rörande begreppet lobbyist. Dessutom är den skriven så att den gäller för alla EU-institutioner, inte bara för kommissionen. Detta ledde till att Kvestorskollegiet i parlamentet tog den till sig och började tillämpa den beträffande lobbyismen gentemot parlamentet.151 Det verkar som om det i kommissionen finns en inneboende ovilja mot att reglera lobbyingverksamheten och det talas i 151 Greenwood, s. 86. meddelandet om att en katalog för icke-vinstdrivande lobbyingorganisationer ska ställas i ordning samt att det är upp till lobbyingbranschen att bestämma reglerna för vilka som ska ingå i katalogen. Uppgifterna som skulle publiceras är organisationens namn, adress, telefon- och faxnummer, datum för organisationens grundande och dess juridiska status och struktur. Dessutom skulle namnen på medlemmarna och de ledande personerna stå med och vilka organisationens primära mål är. Gällande vinstdrivande organisationer får branschen själv bestämma vilka som ska stå med, men kommissionen kommer att hålla ett vakande öga över vilka som förs in i katalogen.152 Det var tänkt att katalogen skulle funge- ra som en utökad telefonkatalog, vilket också är fallet . Slutligen bör nämnas tre skäl, förutom det tidigare nämnda, till att kommissionen valt att förespråka en modell där lobbying- branschen reglerar sig själv. Kommissionen anser, för det första, att det inte finns några skäl för en respektabel lobbyingorganisa- tion/lobbyist att inte skriva på en frivillig code of conduct, för det andra finns alltid hotet om att kommissionen själv kan lagstifta angående regler gällande lobbying, vilket borde motivera lobbying- branschen att förekomma sådan lagstiftning genom att sätta upp egna rimliga regler och därmed behålla större kontroll över sin situation. För det tredje, om branschen visar att den klarar av en självreglering vinner den förtroende och visar dessutom att den är professionell och därmed kan den få medverka i fler sammanhang.153 152OJ, C63, 1993, s.3-4. 153McLaughlin & Greenwood, s. 148. För att kunna diskutera huruvida en reglering av lobbying är nöd- vändig eller ej gäller det att först slå fast vilken typ av lobbying vi granskar. Lobbying kan gå till på många olika sätt och det ameri- kanska sättet att jobba på skiljer sig från det inom EU (gentemot EU:s institutioner) som i sin tur skiljer sig i från de olika sätten i medlemsstaterna. Arbetsmetoderna i beskrivs som mer aggressiva och direkta än de metoder som används inom EU och i . Vidare är det i och inom EU inte ovanligt att företag eller organisationer som vill påverka anlitar speciella lobbyister, som inte sällan är jurister, för att dessa med sina kunskaper mot ersättning direkt ska driva företagets/organisationens frågor. I är denna form av sk kontraktslobbying i det närmaste obe- fintlig. Det svenska systemet anses vara betydligt mer öppet än EU:s. Tillgängligheten av information behöver dock inte skilja sig mycket åt. Inom EU är det inte helt ovanligt att tjänstemän läcker information till lobbyister vilka i sin tur förser tjänstemännen med beslutsunderlag, ofta olika tekniska rapporter, utarbetade av specialister. En av förklaringarna till detta är att EU:s, och främst då kommissionens, administrativa enheter är underdimensione- rade. Problemet är dock att rapporterna inte alltid är fullständigt objektiva, eller rättare sagt, tjänstemännen vid t.ex. kommissionen kan inte vara säkra på att så är fallet. Utifrån dessa fakta förefaller det vara rimligt att registrera lobbyisterna så att tjänstemännen vet vilka som är seriösa. Å andra sidan kan en registrering fungera som en exklusiv legitimation, en sorts körkort, vilket innebär att de som är registrerade alltid har tillträde till beslutsfattarna. Detta kan innebära att den demokratiska rättigheten att försöka påverka politiker urholkas, i och med att kravet på att vara registrerad kan verka hämmande på människor som önskar försöka påverka men inte är registrerade. Motsvarande finns det risk för att politikerna endast lyssnar till de registrerade lobbyisterna. Det gäller alltså att väga frågan om önskvärdheten av öppenhet i ett system kontra den reella nyttan av en reglering av lobbying. Frågan är om problemen är så stora att de måste regleras med risk RÄTTSLIG REGLERING AV LOBBYING INOM EU för minskad öppenhet, i dialogen mellan de politiska besluts- fattarna och befolkningen, som följd. Den reglering som finns inom EU syftar inte till att hindra lobbying, utan snarare att komma till rätta med de problem som funnits. Lobbying anses vanligen som ett normalt inslag i ett pluralistiskt system, och ofta även som ett fenomen vilket be- främjar demokratin. En reglering innebär inte ett förbud. De oegentligheter som ofta diskuteras i samband med lobbying, framförallt tagande av mutor, har inte med begreppet lobbying (som ett naturligt inslag i en demokrati) att göra. Gällande mutor är detta ett brott, vilket redan är reglerat. En fråga som bör disku- teras angående ett förbud av lobbying, är däremot lobbying riktad gentemot . Här kan det tyckas vara aktuellt att för- bjuda direkt lobbying gentemot domstolen, då det är av yttersta vikt att de rättsliga frågor som behandlas där avgörs i enlighet med gällande rätt av oavhängiga domare som inte låter sig påverkas av annat än det som normalt förekommer i en process. Då det är osäkert om lobbying gentemot domstolen existerar, medför en reglering av sådan lobbying ett problem, då en reglering implicerar dess existens. Behövs en reglering av lobbying i ? svarar jag nekande på den frågan. Det beror dock inte på att be- hovet av en reglering skulle vara mindre här än inom EU, det beror på att lobbyingens omfattning, genomslagskraft och eventuella skadeverkningar i inte till fullo är undersökt. Ytterligare skäl till att en reglering inte är aktuell är att det förefaller råda tämligen stor enighet bland politiker och lobbyister om att det inte behövs en reglering. Situationen kan naturligtvis förändras. Genom att vidare studera fenomenet håller man en god handlings- beredskap för att snabbt ta itu med problem som kan uppkomma vid ett förändrat läge. Kan vi i tillgodogöra oss de erfarenheter som gjorts av lobbying som sker inom en annan typ av system? upp- byggnad skiljer sig, som tidigare nämnts, från EU:s. Jag tror ändå att det är av största vikt att studera hur andra stater och organisa- tioner har gått till väga gällande reglering. Om det är så att man kommer fram till att det behövs en reglering av lobbying i , kan man bl.a. dra erfarenheter av hur man rent lag- tekniskt löst problemen. Jag hoppas att jag har bidragit i någon mån till debatten angående detta spörsmål, samt lyckats med att klargöra hur situationen ser ut i EU. läser juristprogrammet vid . avslutar han sitt examensarbete i ämnet Europarätt. Examensarbetet behandlar juridiska aspekter på lobbying inom EU. Dessutom läser han masterkursen Euroculture vid i i . & , ., EG – paradiset för lobbyister, , 1/9 1991. & , ., EU-Lobbying: The new research agenda, , nr. & , ., EU-Lobbying – Towards a political segmentation in Union, February 1997. , , Dags att ta itu med lobbyisterna, , 19/1 1992. , , Den nya gemenskapsrätten: Expert- kommittéer, Europabyråer och inaktivism, Juridisk , nr. , , Lobbying i EU, 1994. Bojner, , EG-lobbying i lämplig verksamhet för advokater, , nr. 224, 20/11 1992. , , Gräddfil för nya lobbyister , 30/8 1998. , , , Fritt spelrum för maskerade lobbyister, , 1/4 1997. de Bony, , Lobbying the EU: the search for ground rules, European trends, 3rd quarter 1994. Dehousse, , Regulation by networks in Community: the role of European agencies, , nr. Droege, , , Introduktion till EG-rätten, 1997. EP-veckan Maj I, 20/5 1997, (PE 254.289). EU-lobbying i ordnade former, Kommunerna & EU, nr. , , Doldisarna som styr politiken, Strategi, nr 6 1997. RÄTTSLIG REGLERING AV LOBBYING INOM EU , . Effective Lobbying in Community, Deventer 1991. Greenwood, , Representing Interests in Union, Greenwood, , , . & Ronit, , Organized interests and Community, 1992. , , Framgångsrik lobbying in , Tidningen , nr. 29, 11/10 1996. C, Community , 1994. , , Hitta rätt i EU-labyrinten, Veckans affärer, nr. 33, 11/8 1997. , , Lathund om EG för dig som är liten, , nr. , , Anonym agent med maktintresse, , 10/1 1994. , , Svårt att klara sig utan lobbyister, , 10/1 1994. Hållèn, , , Det hänger på kontakterna, Bilaga till Metallarbetaren, nr. Höög, , Vägen till , 1996. , , Det behövs mer än en välfylld adressbok, , 7/10 1994. , lobbyisterna, , 1988:16. , , Lobbying på svenska, 1979. Lobbying in ParliamentGreenfacts, January 1996. (http:www.axl.be/polis/green) Lysén, , EG och dess institutioner, 1993. , Dag, Lagstifningsarbetet i EG – ett svenskt perspektiv, Juridisk , nr. , , The management of interest representation in Union, , nr. 1, 1995. , , Regulating lobbying in : the tip of an administrative iceberg?, European access, 1993:5 October. Mazey, , , Lobbying in Community, 1993. , , Interest groups and the democratic deficit, European access, 1993:2 April. , , Pengar öppnar dörrarna till politikerna, , nr. OJ (), C 63, 1993, An open and structured dialogue between the Commission an special interest groups. , , Så påverkar du EG-besluten, Veckans affärer, nr. 4, 27/1 1993. , , , EG-rätten – ny rättskälla i , 1993. , , Pressure groups, 1993. , , European Union – , Rules governing lobbying in the national parliaments of the member states, Directorate General for research – European Parliament, working paper PE 212.408, 1995. , , Viskningar och rop i öra, , nr. 3, 29/1 1993. , , Lobbyism vardag för politiker: kräver registrering som i , , 21/7 1997. RÄTTSLIG REGLERING AV LOBBYING INOM EU Sundling, , Här föds svensk lobbying, Resumé, nr. van Schendelen, M.P.C.M., Decides: Does the Council Decide?, , No. , , En lobbyist som spelar enligt reglerna ökar demokratin, , 25/4 1994. , , New code to set rules for activities of lobbyists, European Voice, 26/3-2/4- 1997 Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:55) En god affär i . Journalisternas avslöjanden och läsarnas etik (SOU 1998:63) Att rösta med händerna. Om stormöten, folkom- röstningar och direktdemokrati i (SOU 1998:85) 4.Gör barn till medborgare! Om barn och demokrati (SOU 1998:97) 5.Det unga medborgarskapet. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:101) 6.Lekmannastyre i experternas tid. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:102) 7.Demokrati på europeisk nivå? (SOU 1998:124) 8.Läsarna och demokratin . Ett brev till det läsande (SOU 1998:134) Exempel och analyser (SOU 1998:155) En intervjubok från Socialtjänst- utredningen (SOU 1998:161) Demokratin möter marknaden. Tre ronder (SOU 1998:164) 12.EU – ett demokratiprojekt? Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:145) 13.Invandrarskap och medborgarskap . Dokumentation från ett seminarium (SOU 1999:8) 14.Att slakta ett får i . Om religionsfrihet och demokrati (SOU 1999:9) 15.Etik och demokratisk statskonst . (SOU 1999:13) (SOU 1999:12) 17.Den skyddade provinsen . En essä om demokratins värde och värdighet (SOU1999:22) 18.Lobbning (SOU 1998:146) SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Ordertel: E-post: Internet: Omslag, foto: , Tiofoto Grafisk formgivning: ,