sou · GMB397 · 1999-01-01 00:00:00 — 34 Problemet med lagen var att den inte gav kvinnorna någon ekonomisk ersätt- ning under den kommenderade föräldraledigheten. En ensam- stående mor var beroende av sin egen inkomst och ett förbud mot att arbeta slog därför hårt mot henne och hennes barn. Också familjen hade oftast så låg inkomst att båda föräldrarnas inkomst var nödvändig för försörjningen. Lagen 1939, som förbjöd arbetsgivaren att avskeda kvinnor på grund av trolovning, äktenskap eller graviditet, stärkte däremot kvinnors möjlighet att kombinera yrkesarbete med äktenskap och 33Weiner (1995) s. 169-170. 34SFS 1900:75 § 7. BARNENS STÄLLNING I FAMILJEN Tanken bakom den lag som tidigare hindrat gravida eller gifta kvinnor att yrkesarbeta var att kvinnan skulle försörjas av sin man. Trettiotalet var av lågkonjunktur och i tider med hög arbetslöshet ansågs det rimligare att de få arbeten som fanns skulle förbehållas män. Kvinnor ansågs ha sin försörjning tryggad via sin make. infördes det allmänna barnbidraget. Barnbidraget är i sig inte en rättighet för barnet eftersom det betalas ut till vård- nadshavaren. Det är dock avsett att bidra till barnets uppehälle och fostran.35 kom den lag som gav tre månaders betald ledighet vid förlossning. Barnledigheten var fortfarande knuten till modern som vårdare. kom den nya föräldraförsäkringen. I och med den gavs även fäder rätt att vara föräldraledig. Papparollen stärktes på ett mycket konkret sätt. För att verkligen fäder skulle utnyttja denna rätt infördes det som kom att kallas pappamånad. Det innebar att som vardera föräldern tog ut föräldrapenning erhölls av lönen. kunde inte överlåtas till den andra föräldern. För de resterande dagarna var ersättningen av lönen.36 utnyttjar fäder sin rättighet att vara hemma med barnen allt mer. Trots detta är det fortfarande kvinnor som är hemma i högre utsträckning med barnen. användes av för- äldrapenningen av män. Kvinnorna använde av föräldra- penningen.37 Statistiskt sett yrkesarbetar inga så mycket som små- barnspappor.38 I internationell jämförelse arbetar även kvinnor med barn i hög utsträckning i . Föräldraförsäkringen stimulerar kvinnor till såväl högt barnafödande som hög förvärvs- frekvens. Vetskapen om en god föräldraförsäkring kan stimulera kvinnor till att satsa på en längre utbildning och ett heltidsarbete eftersom inkomsten avgör nivån på föräldraförsäkringens utfall. 35Barnets rättigheter (1992) s. 252. 36På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet (1996) s. 37. 37På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet (1996) s. 36. 38På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet (1996) s. 29. BARNENS STÄLLNING I FAMILJEN Förvissningen om att få behålla ett bra arbete efter föräldraledig- heten stimulerar också barnafödande.39 Barns ställning i familjen återspeglas i den uppfostrings- litteratur som varit modern . skulle barn härdas och disciplineras. fick barn ta ett större utrymme och disciplin var ett ord som inte användes i barnupp- fostringssammanhang. Den fostrande litteraturens råd har vidare- befordrats av barnavårdscentraler och andra fora för barnpeda- gogik. Dessa råd om hur barn bör fostras avspeglar givetvis barns ställning i samhället i stort. Långt in skilde man mellan barn födda inom äkten- skapet och barn födda utom äktenskapet. sär- behandlades barn födda utom äktenskapet och de hade ett sämre lagligt skydd. Barn ansågs höra hemma inom äktenskapet eftersom sexualiteten knöts till äktenskapet. Kärnfamiljen, dvs. mamma, pappa, barn, räknades officiellt som den normala familjen. Bruket att gifta sig betraktades som normalt. I praktiken har vi redan sett att många barn växte upp på anstalter, som fosterbarn eller levde med en ensamstående mor. Industrialismens inträde och andra sam- hällsstrukturella förändringar ledde till en ökad rörlighet i . Rörlig arbetskraft kom exempelvis till de norrländska sågverken och lokalsamhällets kontroll av ungdomen blev svårare att behålla. Många människor flyttade in till städerna och även det medförde att kontrollen minskade. Detta märks inte minst i statistiken över barn födda utom äktenskapet, där har den största an- delen. Delvis kan höga siffror för oäkta barn för- av att kvinnor som ville föda i hemlighet gav sig av till 39 , (1993) Föräldraledighetens utnyttjande och effekter vid , Om modernt familjeliv och familjeseparationer. En antologi från ett forskarseminarium. BARNENS STÄLLNING I FAMILJEN där det var lättare att vara anonym. I fanns även de s.k. Stockholmsäktenskapen som var ett samboför- hållande där man valde att inte gifta sig troligen p.g.a. de arbets- marknadsregler som gjorde det svårt för en gift kvinna att för- värvsarbeta.40 Äktenskapet var i ett samhälle där familjen var en produktionsenhet en form av garanti för familjens överlevnad. I det industriella samhället där familjen allt mer övergick till att vara en konsumtionsenhet fyllde inte äktenskapet samma funktion. Formerna för familjebildning förändrades . En av de stora förändringarna är att allt fler vuxna sammanbor utan att gifta sig. Det är dock viktigt att påpeka att även tidigare bodde vuxna ihop utan att vara gifta, men de gifte sig efter att de flyttat ihop. Vid en undersökning visade det sig att av kvinnor födda hade påbörjat ett samboende utan giftermål.41 Motsvarande siffra bland kvinnor födda var . Skillnaden mellan kvinnorna födda och kvinnorna födda som påbörjade ett samboförhållande var att kvinnorna födda gifte sig. Resultatet av samboende utan äktenskap är att fler barn föds in- om samboförhållanden . hade av alla nyfödda barn samboföräldrar, medan av alla nyfödda hade gifta föräldrar. hade av alla nyfödda samboföräldrar medan av de nyfödda barnens föräldrar var gifta.42 40Matovic, (1984) Stockholmsäktenskap. Familjebildning och partnerval i 1850-1890. 41Qvist, och , Bo (1985) Att bilda familj. Samboende, äktenskap och barnafödande bland kvinnor födda . SCB Urval nummer 17 s. 39. 42Nilsson, (1993) Barnens familjeförhållanden (1993) Om modernt familjeliv och familjeseparationer. En antologi från ett forskar- seminarium. BARNENS STÄLLNING I FAMILJEN Procenttalen i tabellen visar vad som har hänt unga ensamstående barnlösa kvinnor innan de fyllt (Källa: Qvist och Rennermalm 1985) gift sig utan att ha fött barn som ensamstående Allt fler barn har således föräldrar som inte är gifta. Tidpunkten då kvinnan föder barn skiljer sig mellan samboförhållanden och äktenskap. I samboförhållanden där kvinnan är föds fler barn än i äktenskap där kvinnan är . Å andra sidan är för- hållandet det motsatta för kvinnor . Det föds fler barn i äktenskap då kvinnan är och färre barn i samboför- hållanden.43 Även om äktenskapsfrekvensen gått ner, har parbild- ningens omfattning inte minskat. Parbildningen, i äktenskap eller samboförhållanden, tycks ha ökat och åldern vid parbildning har sjunkit. Flertalet av dem som gifter sig har varit samboende före äkten- skapet. Ca tre av fyra har varit samboende före giftermålet. Där- med finns det ofta barn i dessa parförhållanden. 43Nilsson (1993) s. 152. 44Qvist och Rennermalm (1985) s. 97. BARNENS STÄLLNING I FAMILJEN ca 20 000 barn i de 40 000 äktenskap som ingicks. I sju fall av tio var det barnets föräldrar som gifte sig. Däremot kan det konstateras att antalet ensamstående mödrar varit tämligen stabilt . av alla barn som föds har en ensamstående mor.46 Med andra ord föds 6-7 pro- cent av alla barn i familjer med en frånvarande far. Barnens familjeförhållanden vid födelsetidpunkten (Källa: (1993) Barnens familjeförhållanden Om modernt familjeliv och familjeseparationer. En antologi från ett forskarseminarium. 45Nilsson (1993) s. 148. 46Nilsson (1993) s. 138. BARNENS STÄLLNING I FAMILJEN Antal barn efter familjeförhållande (Källa: Tabell 41 Statistisk årsbok 1997) -9,8 -3,8 -12,3 -6,7 -6,2 -14,3 -1,0 -1,2 * I FoB 90 var bortfallet dubbelt så stort som i FoB 85 vilket gör att möjligheterna till jämförelse försämrats. Barn födda utomlands med en eller båda föräldrarna födda utom- lands har en högre andel ensamstående föräldrar jämfört med svenska barn.47 Att skilja mellan invandrarbarn och svenska barn blir svårare och svårare eftersom allt fler barn i har föräldrar som är födda utomlands. har var femte barn en eller båda föräldrarna födda utomlands.48 En annan trend är att separationerna i barn- familjer har ökat . Före 1900-talets inträde utsattes barn också för föräldraseparationer, men då var orsaken oftast att den ena för- äldern dog. beror separationerna på ett val av föräldrarna. Lagstiftningen har förenklat för gifta par att skilja sig. Kvinnors ökade möjligheter att försörja sig har också lett till att kvinnor kan skilja sig och klara sin egen ekonomi, vilket var svårare. kom en ny äkten- 47Nilsson (1993) s. 138. 48SOU 1996:37 s. 23. BARNENS STÄLLNING I FAMILJEN skapslag som slog fast att djup och långvarig söndring var en tillräcklig orsak för skilsmässa.49 blev den gifta kvinnan myndig och mannen förlorade sitt förmyndarskap över henne. hade enbart den ogifta kvinnan varit myndig . Kvinnor som blev änkor blev också myndiga. I egenskap av änka kunde kvinnor t.ex. fortsätta att driva sin makes företag. blev det enklare att skilja sig vilket resulterade i en topp för skilsmässor. Denna skilsmässotopp gällde dock för kvinnor utan barn. infördes att man med kort varsel kan få skilsmässa på begäran, dvs. utan att behöva ange något skäl. För de makar som har barn övervakas dock vårdandesbeslutet av myndigheter.50 Separationer bland samboende med barn är högre än bland gifta.51 Föräldraskap sänker dock risken för separationer. Barnlösa har högre benägenhet att gå ifrån varann än par som har barn ihop.52 49Qvist och Rennermalm (1985) s. 18. 50Hoem, , Det moderna skilsmässomönstret i Om modernt familjeliv och familjeseparationer. En antologi från ett forskar- seminarium. 51Nilsson (1993) s. 141. 52SOU1996:37 s. 24. BARNENS STÄLLNING I FAMILJEN Separationer i barnfamiljer efter antal barn (Källa: tabell 46 Statistisk årsbok 1997) Samtliga föräldrar och samboföräldrar Antal barn som utsatts för familjesplittring (Källa: tabell 47 Statistisk årsbok 1997) Antal barn som utsatts för familjesplittring på grund av BARNENS STÄLLNING I FAMILJEN Giftermål och skilsmässor –1992 samt ihopflyttningar och isärflyttningar 1980, 1985 och 1990 (Källa: SOU 1996:37) Ett resultat av att så många föräldrar separerar är att många barn får uppleva en ny familj. Både ensamstående kvinnor och män med barn har hög benägenhet att bilda ny familj. Män med småbarn bildar dock ny familj i lägre utsträckning än kvinnor med små- barn.53 53 (1993) s. 147-148. BARNENS STÄLLNING I FAMILJEN av alla barn lever i någon form av ombildade familjer dvs. med en styvmor eller styvfar som eventuellt medför barn från tidigare förhållanden. Mycket få barn, mindre än 1 pro- cent lever i familjer där det förekommer både dina och mina och våra barn.54 Separationsfrekvensen i dessa ombildade familjer är mycket hög. Det är ungefär lika vanligt att ensamstående med barn bildar ny familj som att ombildade familjer upplöses.55 Barn vars föräldrar separerar har rätt att upprätthålla en god kontakt med båda sina föräldrar. Normalt sett har föräldrarna gemensam vårdnad om barnet. Det behöver inte innebära att barnet bor hos föräldrarna. Gemensam vårdnad be- tyder att föräldrarna har ett gemensamt ansvar för sitt barns fost- ran. Genom en rad beslut har barnets bästa allt mer kommit i fokus. Barnets behov ska gå i första hand. Om barnet är ska rätten ta hänsyn till barnets åsikter. Ett barn som motsätter sig hämtning till en annan förälder ska slippa det. Undantaget är om länsrätten anser att hämtning är nödvändigt för barnets bästa.56 Även yngre barn än som motsätter sig beslut avseende umgängesrätt har rätt att bli lyssnade till, om de anses ha uppnått en viss mognad. Föräldrarnas separationer är ofta svåra för barn. Ofta tycker barnen om båda sina föräldrar och anledningarna till föräldrarnas separation kan vara svåra att förstå. har hänsyn oftare tagits till föräldrarnas behov och känslor än till barnens. Barnens åsikter om t.ex. vem barnet vill bo med har inte spelat någon av- görande roll. I diskussionerna har inte barn tillmätts lika värde vad gäller åsikter som de vuxna. Barn kan inte välja sina föräldrar eller sin familjs utseende. De kan inte heller påverka sina föräldrars relation sinsemellan. 54SOU 1996:37 s. 23. 55Nilsson (1993) s. 147 56Barnets rättigheter (1992) s. 47-51. BARNENS STÄLLNING I FAMILJEN barnen till stor del fått bära skulden för förhållanden de inte rått över. Barn har missgynnats för att de varit födda utom äkten- skapet. Barn med en frånvarande fader har haft sämre start i livet än de som fötts i en kärnfamilj. Utvecklingen mot en större för- dragsamhet för olika sätt att bo i familj gynnade därmed barnen. Barns möjligheter att påverka sin familjesituation är liten. Den har dock ökat under de sista decennierna, i synnerhet i samband med skilsmässor. Enligt lag ska hänsyn till barnens vilja tas an- gående var de vill bo efter en skilsmässa. Här kan givetvis barns åsikter skilja sig från föräldrarnas. torde vara unikt när det gäller anstaltsplaceringar. Den klassificeringsiver av olika kategorier barn som startade som placerades på olika anstalter saknar motstycke i historien. återfinns vuxna på anstalter, vilka aldrig under hela sitt liv levt i en familj.57 Detta är ett nytt fenomen. har de flesta människor någon erfarenhet av att ha bott i familj som barn. var i stället systemet uppbyggt kring fosterhem eller rotegång. Vilket som var bäst för barnen är svårt att uttala sig om och varierade säkert från barn till barn. I familjesammanhang blir det tydligt att barns och vuxnas in- tressen ibland är oförenliga. Skilsmässor är ett exempel, ett annat gäller barns rätt till kännedom om sitt ursprung. I början av 1900- talet var frågan aktuell bl.a. genom att kvinnor kunde föda barn anonymt och fäders namn inte antecknades i kyrkbokföringen. är frågan högaktuell igen, med tanke på de möjligheter som finns till sperma- och äggdonatorer m.m. För att uttrycka det med definition av medborgarskap, skulle man kunna säga att de vuxnas civila del av medborgarskapet som skyddar den person- liga friheten, står mot barnens sociala del av medborgarskapet som ger rätt till en social grundtrygghet. I denna konflikt är barn beroende av att vuxna för fram deras åsikter eftersom barnen själva inte har möjlighet att genom politis- ka ställningstaganden markera sin vilja. I just denna fråga har Barn- 57 , (1997) Opublicerat avhandlingsavsnitt, humanistiska institutionen, . BARNENS STÄLLNING I FAMILJEN ombudsmannen fört fram argument om vikten av att känna till sitt ursprung.58 I de flesta fall är det föräldrarna som agerar på sina barns vägnar, ändå kan det vara svårt att få krav tillgodosedda för sina barns räkning. Föräldrar till barn med utvecklingsstörning gick t.ex. samman i en intresseförening och ökade därmed sina möjligheter till påverkan. Överhuvudtaget är det viktigt för barn att det finns möjlighet att kontakta vuxna och att kunna kontakta andra vuxna än föräldrarna. Lika viktigt är det att andra vuxna har rätt att ingripa i familjelivet då barn far illa. Barnets självständighet i förhållande till föräldrarna är en radikal tanke som det dröjt längst att lagstifta om. Det syns mycket tydligt i svensk historia att när de vuxna inte tagit ansvar för alla barns rätt till en bra uppväxt har resultatet i värsta fall varit att barnen dött. Detta illustreras t.ex. av den höga spädbarnsdödligheten bland oäkta barn. Den framväxande väl- färdsstaten med ett ökat statligt ansvar för barn i fråga om famil- jers tillgång till ekonomisk hjälp, hälsovård och barnomsorg blev därmed livsavgörande för vissa barn. 58 Barndom sätter spår (1997) Rapport från barnens myndighet. begränsades barns förvärvsarbete genom lagstiftning. Staten såg hellre att barn gick i skolan än arbetade. har kvinnors förvärvsarbete ökat och behovet av offentlig barnomsorg har synliggjorts. När kvinnorna behövdes på arbetsmarknaden var utbygg- naden av daghem som störst. Trots att barn är garanterade barn- omsorg om deras föräldrar arbetar håller inte alla kommuner detta löfte. har nedskärningarna märkts inom barnomsorgen. Barn- grupperna har blivit större medan personalen har minskats. Den allmänna folkskolan inrättades 1842. Syftet var att samtliga barn skulle få undervisning. och fördes en kamp mellan stat och föräldrar om hur barnens tid skulle disponeras. Staten hävdade att barnen skulle gå i skolan, medan föräldrarna å sin sida hävdade att barnen behövdes i arbetet.1 bodde de flesta på landet och barnens arbetsinsatser inom jordbruket var betydande. I de nya industri- erna fanns det arbeten som betraktades som lämpliga för barn. Barn hade lägre lön än vuxna, men hade ändå lika långa arbetsdagar som de vuxna. Detta medförde naturligtvis vinster för arbetsgivar- na. Vad vi kallar barnarbete var tämligen utbrett kring sekel- skiftet. 1 Om denna kamp skriver (1996) Att säkra framtidens skör- dar. Barndom, skola och arbete i agrar miljö: 1860-1930. Staten höll fast vid att alla barn skulle få en skolutbildning och gick därför in och stiftade lagar mot barnarbete. Enligt lag var det förbjudet att anställa barn som inte gått ut folkskolan. Däremot fick skolbarn arbeta på ferier. Ferierna kunde vara , vilket således medgav en stor insats av barnarbete.2 Enligt lagen skulle alla barn gå i skola och efter hand kom även barnens arbetstid att begränsas. kom en lag som för vissa åldersgrupper medförde en förlängning av arbetstiden. Tretton- åringar fick arbeta , tidigare och fjortonåringarna fick arbeta , tidigare . Samma lag gav en generell åldergräns för arbete , med undantag för järn- och träindustrin som fick anställa elva- åringar i lättare arbeten.3 Inom den svenska industrin arbetade barn främst i bomullsspinnerierna, tändsticks-, tobaks- och porslinsfabrikerna samt inom glasbruk och sågverk.4 kom ytterligare en lag som införde en generell gräns för arbete vid och för pojkar respektive för flickor inom industriellt arbete. Arbetstiden var för tolv- åringar och för 13-18-åringar.5 I samma lag fastslogs: Arbetsgifvare må icke använda minderårig i arbete på sådant sätt, att den minderåriges användande kan anses medföra fara för olycksfall eller öfveransträngning eller annan menlig in- verkan på den minderåriges hälsa eller kroppsutveckling eller för den minderårige innebära våda i sedligt afseende.6 2Bjurman, (1979) Barnarbetet betänkande och , och arbetarbarn. 3Bjurman (1979) s. 28. 4Olsson, (1979) Barnarbete i den svenska industrin, och och arbetarbarn. 5Bjurman (1979) s. 28-29. 6SFS 1912 Nr 206 §10. Problemet låg i att övervaka att lagen verkligen följdes. Först tillsattes en yrkesinspektör som skulle kontrollera barns och kvinnors arbete.7 I lagen var det förbjudet att använda samma arbetslag i rad på det skift hvarunder midnatt infaller.8 Arbetsgivaren förbigick detta genom att indela dygnet i tre åttatimmarspass och barnen i två arbetslag. Barnen arbetade då två åttatimmarspass , ett åttatimmarspass och två åttatimmars pass tredje dygnet osv. På så sätt fick barnen aldrig sova ut ordentligt.9 Olyckshändelserna bland barnen var många. På sågverken var sågarnas klingor oskyddade och alla axeländar och kugghjul saknade skydd. Andra barnarbeten var direkt hälsofarliga, t.ex. tändstickstillverkningen där den vita fosfor som användes var giftig och framkallade sjukdomen fosfornekros.10 Ett annat problem var att vissa barnarbeten gjorde att barnen förutom att de missade folkskolan dessutom gick miste om en yrkesutbildning. När de blev vuxna avskedades de från sitt barn- arbete och stod utan möjlighet att få en ny anställning. Inom glas- bruken fanns det t.ex. två slags barnarbeten; för det första de som gav yrkeskunskap och ledde till fortsatt anställning, för det andra okvalificerade jobb som ledde till uppsägning vid vuxen ålder.11 Ingen av lagarna som berörde barnarbete gällde jordbruksarbete. Den officiella förklaringen var att barns jordbruksarbete skedde inom ramen för familjens arbete och att det var föräldrarnas sak att bestämma om barns arbete inom jordbruket. Dessutom florerade tankar om att jordbruket och landsbygden var en god uppväxtmiljö 7Sjöberg (1996) s. 92. 8SFS 1900 Nr 75 § 8. 9Bjurman (1979) s. 33. 10Bjurman (1979) s. 37-38. 11Aronsson, , , , (1984) Barn och rum. för barn.12 I var det framför allt bönderna som var emot en reglering av barnarbetet inom jordbruket.13 Barns arbete inom jordbruket betraktades som en självklarhet. Vissa uppgifter som barn utförde, t.ex. rensa ogräs, gallra, bära in ved, betraktades inte ens som arbete. Det var uppgifter som be- hövdes utföras inom ramen för familjens jordbruk. Det arbete som barn utförde var en inskolning och träning till att sköta en vuxen människas arbete inom jordbruket. Denna inskolning sågs som självklar och barn som inte hade dessa kunskaper betraktades som avvikande.14 Undervisningsplikten gällde givetvis även jordbrukarbarnen. Att det uppstod konflikter om barnets tid, dvs. om det skulle gå i skola eller arbeta, framgår t.ex. i folkskoleinspektörernas års- berättelser. Där återgavs bl.a. orsaker till skolbarns frånvaro. Vallning, potatisupptagning, skördearbete, syskontillsyn, bär- plockning och körslor var arbeten som ledde till barns frånvaro från skolan.15 Orsakerna till barnarbetet var naturligtvis den ekonomiska vinsten. Det var billigare att anställa barn än vuxna. För familjen bidrog barnets arbetsinkomst till familjens försörj- ning. Barnet var ekonomiskt värdefullt. Sekelskiftets var inne i en brytningstid mellan ett agrart och ett industrialiserat samhälle. I denna brytningstid fyllde barnet en ekonomisk funk- tion. Dels inom jordbruket där familjen fortfarande kunde be- traktas som en produktionsenhet. Dels inom industrin där familjen övergått till att vara konsumtionsenhet och där barns arbete gav familjen pengar till konsumtion. Barnets viktiga ekonomiska roll i jordbruket avspeglades i riksdagsdebatten där motioner väcktes för en reglering av barnarbetet i jordbruket. En riksdagsman som inte ville ha en reglering till stånd uttryckte det på följande vis: 12Sjöberg (1996) s. 101-102. 13Sjöberg (1996) s. 199. 14Sjöberg (1996) s. 116-118. 15Ur tabell i (1996) avseende barnarbete inom jordbruket som orsakade frånvaro i skolan. År 1905-1910. s. 106. ... det för många i vårt land är av stor, ja avgörande ekonomisk betydelse att kunna utnyttja den arbetskraft, som de ha i de unga. Det finns förvisso många småbrukare och många, som kanske nå över småbruksgränsen, som skulle ha ganska svårt att under brydsamma brådskande tider slå sig igenom, om de icke finge på ett fullt lojalt och lämpligt sätt utnyttja de ungas arbetskraft.16 I riksdagsdebatten angavs utöver den ekonomiska betydelsen av barns arbete även det hälsosamma och fostrande i att arbeta inom jordbruket. Riksdagsmän hänvisade ofta till sin egen erfarenhet av att som barn ha arbetat i jordbruket och framhöll hur väl de mått av det.17 Alla barn som arbetade inom jordbruket var dock inte barn till självägande bönder. Tvärtom sammanföll industrialiseringen i med en proletarisering av bondebefolkningen. Många barn som arbetade inom jordbruket var således statarbarn, dvs. deras fäder och mödrar tog arbete som statare på en gård mot lön. Till arbetet medförde stataren sin familj som också bidrog med arbets- insatser. Lönen betalades till viss del in natura s.k. stat, därav namnet statare. Dessa statarbarn ingick inte i produktionsgemen- skapen med andra familjemedlemmar såsom bondebarnen gjorde. De arbetade i stället med andra vuxna än sina föräldrar som arbetsledare.18 Barn inom industrin tjänade pengar, men framför allt vann arbets- givaren på att anställa barn. Protester om barnarbetets begräns- ningar i lagstiftningen kom från arbetsgivarna. Efter hand kom dock barnarbetet att förlora sin ekonomiska betydelse i industrin 16I (1996) s. 200. AK 1915:54 s. 38-39. 17Sjöberg (1996) s. 200-201. 18Aronsson, , , och (1984) s. 150.