ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
sou · GMB347 · 1999-01-01 00:00:00 — 7.Har man vid myndigheten i något fall - 1995 haft anledning att överväga om näringsförbud överträtts genom att den som varit underkastad näringsförbud använt sig av eller endast innehaft annan, mera begränsad fullmakt än sådan som avses ovan under 3 - 5? Om svaret är ja, ange de närmare omständigheterna. 8.Utredningen har enligt direktiven även att mera allmänt överväga åtgärder för att förhindra eller försvåra bedrivandet av ekonomisk brottslighet med bulvaner som täckmantel. Har myndigheten, vid tillsynen av meddelade näringsförbud eller i sin verksamhet i övrigt, funnit att gällande regler eller tillämpade arbetsmetoder är bristfälliga när det gäller att motverka sådan brottslighet? Om svaret är ja, ange närmare vilka brister som enligt Ert förmenande föreligger för närvaran- de. Resultatet av enkätundersökningen har redovisats i den allmänna motiveringen under avsnitten 7.3.2 och 8.3.
sou · GMB349d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Anledningen att färjetrafiken är särbehandlad är att branschen 1988, när beslutet om rederistödet fattades i riks- dagen, kunde beskrivas som varande i en gynnsam men hård konkurrenssituation och med gynnsamma marknadsförutsättningar. Det är inte fallet . Här, likväl som i övrig sjöfart, måste fokus riktas mot konkurrenskraftsfrågorna. Det åligger att, i samråd med , lämna årliga redovisningar av den svenska färjenäringens konkurrenskraft, inom ramen för uppdraget som innefattar hela den svenska sjöfartsnäringen konkurrenskraft. SOU 1998: 49 6.1Förslag till åtgärder i Kvarken Kvarkentrafiken intar en särställning i avseende effekterna av taxfreeavvecklingen. Färjelinjen har mycket högre andel passagerare per godsmängd än genomsnittet, vilket gör att det inte kommer göra det lönsamt att driva trafiken utan taxfree. Kvarkentrafiken intar också en särställning vad det gäller alter- resvägar, eftersom alternativet är en landsvägstransport , jämfört med färjans fyra. Det finns alltså ingen annan naturlig länk mellan de två regionerna som berörs. Det är alltså relevant att kalla färjelinjen för en bro mellan två regioner med gemensamma traditioner och kulturella värderingar. Det bör därför från samhällets sida finnas ett intresse av att upprätthålla viss kontinuitet, regularitet, kapacitet och prisnivå över Kvarken. Främst för att upprätthålla ovanstående bi ndningar, men även för att främja den lokala marknad som finns avseende arbete, utbildning och turism. I sammanhanget får man inte heller glömma att Kvarkenlinjen är en naturlig länk efter E12:an som binder samman de norra regionerna i , , och . Mitt förslag är mot bakgrund av ovanstående att Kvarkentrafiken bör ses som ett public-serviceintresse, liksom Gotlandstrafiken. och bör därför gemensamt överväga upphandling av trafik för att säkra åretrunttrafik.
sou · GMB350 · 1999-01-01 00:00:00 — Tillsammans kan den statistik som Svensk Husdjursskötsel utför, som tas in genom veterinärers behandlingsjornaler, och Apoteksbo- lagets, som tas in via utfärdade recept, komma att ge en god täckning över förbrukningen av läkemedel till djur i , så länge läkeme- delsförsäljningen sker över apotek. I händelse av att olika konkurrerande företag skulle få tillstånd att sälja läkemedel, skulle det bli nödvändigt att följa läkemedelsanvänd- ningen till djur totalt inom landet, för att få en helhetsbild av förbrukningen. Det innebär att ett rikstäckande statistiksystem, som omfattar alla företags olika typer av försäljningsställen, måste skapas. Effektiva rutiner bör byggas upp för inrapportering av läke- medelsanvändningen inom animalieproduktionen, för att tillförlitlig statistik över läkemedelsförbrukningen skall kunna presenteras. Om konkurrerande företag får tillstånd att bedriva handel med läke- medel, måste ett rikstäckande statistiksystem skapas för att få en hel- hetsbild av läkemedelsförbrukningen. (ANDEL MED L¤KEMEDEL TILL DJUR 327 ansvarar för tillsynen av den veterinära verksamheten i landet. Översyn av författningar som reglerar förskrivning och utläm- nande av läkemedel pågår. I händelse av en konkurrerande verksam- heter beträffande försäljning av läkemedel, är det av största vikt att reglerna är strikta och att en regelrätt tillsyn av myndigheter utövas kontinuerligt. föreslås bli tillsynsmyndighet över läkemedels- hanteringen inom djursjukvården på samma sätt som inom sjuk- vården.
sou · GMB36d2 · 1999-01-01 00:00:00 — är ED och universitetslektor och ansvarar för inriktningen i organisation vid , och är även jämställdhetshandläggare på halvtid.Westerberg är ED och disputerade på , ett utvecklingsarbete kring barnstugor med eget budgetansvar. Utvecklingsarbetet skedde efter riktlinjer som användes i Arbetsmiljöfondens LOM-program och det är i kölvattnet av utvecklingsarbetet som diskussionen om föreställningar av företagsekonomiska begrepp förs. Tillsammans med forskare i programmet Tredje sektorn har hon deltagit i en undersökning om arbetsmiljön på kooperativa barnstugor. är doktorand vid statsvetenskapliga institutionen, . Hennes forskning handlar om kvinnorepresentation i riksdag och fokuserar perioden fram till . I ett flertal artiklar har Wä ngnerud kartlagt och analyserat förekomsten av könsmönster – systematiska åtskillnader i kvinnligt/manligt – i svensk politik, bland annat när det gäller kvinnors och mäns placeringar i utskott. är FK med inriktning mot statistik och nationalekonomi. Han arbetar som utredningssekreterare på .
sou · GMB376 · 1999-01-01 00:00:00 — (Ds 1993:58) Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi. Idrotten vill – verksamhetsidé och riktlinjer för idrottsrörelsen inför 2000- talet (1995) , . En presentation av (1993). 28 (1992-93) Innstilling fra kirke- og undervisnings- komiteen om idretten – folkebevegelse og folkeforlustelse . 1997.620-2, Regeringens redegoerelse til om Idraetspolitik. Juppi, J. (1995) Studies in sport, physical education and health. , (1997) En kvantitativ undersökning angående målstyr- ningens effektivitet inom idrottsrörelsen, PM . Kommittédirektiv (Dir. 1996:84)Stöd till idrotten. Kommittédirektiv (Dir 1997:67)Den svenska forskningspolitiken. Kommittédirektiv (Dir. 1997:146) Tilläggsdirektiv till Kommittén om stöd till idrotten. Kommunförbundets anläggningsstatistik, 1997. , (1998) Kontinuitet och förändring. Tankar om idrottens framtid i Historia, ekonomi och forskning. Fem rapporter om idrott (SOU 1998:33) Rapporter till . (1997) Idrottsrörelsen och tipsfrågan . (1998) Nya tider och gamla problem. Ett diskus- sionsunderlag rörande förhållandet mellan staten och idrottsrörelsen i Historia, ekonomi och forskning. Fem rapporter om idrott (SOU 1998:33) Rapporter till . , (1996) Guldmedaljer på kvinnors vis . , 116, 1996. Organisationernas bidrag (SOU 1993:71) Betänkande av Utredningen om bidrag till ideella organisationer. , (1997) Detta skall vi göra till nästa RF-stämma. I Artikelsamling 1997, Idrottsjuridisk skriftserie Nr 2, 1997. , , , , , (1998) Kart- läggning av den idrottsrelaterade forskningen i i Historia, ekonomi och forskning. Fem rapporter om idrott (SOU 1998:33) Rapporter till . , (1989) Leken blev allvar. mellan folkrörelse, stat och marknad. Kungliga Maj:ts proposition (1970:79) till angående stöd till idrotten. (1993) Making Democracy Work: Civil Traditions in Modern . Regeringens proposition (1997) till med förslag till idrottslag, . Regleringsbrev för (1997) En handledning för . revisorers skrivelse (dnr 1995:38) om det statliga stödet till studieförbund och idrott. (1995) , . Riksdagstrycket, 1970– 1997. Forsknings- och utvecklingspolicy Riksidrotts- styrelsen (1995). , (1998) LOK-stödets effekter i Historia, ekonomi och forskning (SOU 1998:33) Rapporter till . (1995) Idretten og det offentlege: Ein familie? i , K.K. og , P. (red.) Frivillig organisering i . , og Jurist- og Oekonomiforlaget, , sid. 336-353. , (1995) I samspel med andra. Om organisering av ideell verksamhet i Amnå, E. (red.) Medmänsklighet att hyra? Åtta forskare om ideell verksamhet. Libris, , sid. 251-277. Stadgar för antagna av . nr 41 (1991-92) Om idretten. Folkebevegelse og folkefor- lystelse. 27 (1996-97) Om statens forhold til frivillige organisa- sjoner. , (1997) Allmän förvaltningsrätt. Liber Ekonomi, . Tebelius, (1997) Girls involvement in sport. Dynamics of sport participation of 12-19 years old female athletes (Reviewed). , (1992) Bra idrott i vår förening. , (1980) Elitidrottare i . En utredning med anledning av att RF tilldelats tipsmedel (RF 1980) , Hans, L. (1997) The Study of Values i , och , (ed.) Sociological Endeavor, , , s. 191-219.
sou · GMB3118d1 · 1999-01-01 00:00:00 — bemyndigade regeringen statsrådet att tillkalla en särskild utredare med uppgift att göra en kartläggning av möjligheter och hinder för en ökad export av tjänster och produkter inom miljösektorn (N 1998:01). Med stöd av bemyndigandet förordnade statsrådet som särskild utredare fr.o.m. . Till experter förordnades , Arkitekt- och Ingenjörsföretagen, , Verkstadsindustrier, , , , (), , , , Närings- och , , Telefonaktiebolaget , (representerar Näringslivets miljöchefer), , i (IIIEE), , , , , , , , , , , , , , , , , , , . entledigades och ersattes av , Sida. entledigades och ersattes av , IIIEE. entledigades och ersattes av , . Utredningen har också haft en referensgrupp av företrädare från näringslivet knuten till sig. I den ingick , VAI VA- projekt , , , Per , , , och Partners, , , , , Hans Hargbäck, , , , , , , , , , , och , RVF. Till sekreterare förordnades civilekonom fr.o.m . Till betänkandet fogas särskilda yttranden av och . Härmed överlämnas betänkandet Sustainable – a SUCCESS story (SOU 1998:118).
sou · GMB3118d3 · 1999-01-01 00:00:00 — Se punkt 8 ovan Förteckning finns över företag som berörs av verksamheten: Ett urval av hemsidor Hemsidor för marknadsföring av miljöprofilerade produkter och tjänster /webpage/mdc/ / Ytterligare aktörer att undersöka Under arbetets gång har ytterligare aktörer identifierats som av tidsbrist inte hunnit undersökas. De flesta är nationella branschspecifika intresseorganisationer och institut. Andra har ännu inte kommit i gång med sitt arbete. Allmänna standardiseringsgruppen (STG) Arkitekt- och Ingenjörsföretagen (AI) Det Naturliga Steget (DNS) Ekologiska Lantbrukarna i (LRF) Kunskapscentret för ekologisk hållbarhet, / /i Nordiskt nätverk för marksanering Sveriges Energiföreningars () Standardiseringen i (SIS) Svenska Elföretagens Forsknings- och () (N 1998:01) skall lämna sitt slutbetänkande till Närings- och . har fått i uppdrag att snabbutreda vilka organisationer, myndigheter, stiftelser etc. som aktivt arbetar med att stärka näringslivets kon- kurrenskraft på miljöområdet i allmänhet och på exportmarknaden i synnerhet. Syftet med kartläggningen är att identifiera lämpliga, poten- tiella samarbetspartners för ett eventuellt framtida nationellt miljö- exportcenter. Tanken är att bygga upp ett rikstäckande nätverk av lokala och regionala samarbetspartners vilka har betydande potential för att kunna bidra till tillväxt och utveckling av miljöprofilerade företag, speciellt med inriktning mot exportmarknaden. Initialt skulle detta center verka pådrivande och samordnande för att stärka och stimulera olika samarbetspartners verksamhet. kan alltfler funktioner komma att övertas av lokala och regionala aktörer. Exempel på viktiga åtgärder som ett framtida miljöexportcenter kan komma att ge stöd till är uppbyggnad av affärskontakter, teknologiöverföring och utbildning. Aktörer bedöms som intressanta om följande kriterier uppfylls i väsentliga avseenden: ·Verksamheten är väl etablerad. Även initiativ i ett långt framskridet planeringsstadium är av intresse. ·Kontakterna med näringslivet är väl utvecklade. ·Näringslivet erbjuds aktiva stödinsatser rörande exempelvis mark- nadsföring, uppbyggnad av affärskontakter, omvärldsanalys och miljöledning. ·Verksamheten bedrivs i ett internationellt perspektiv, exempelvis med sikte på exportmarknaden (ej obligatoriskt). 1 Denna enkät skickades ut till ett åttiotal olika aktörer . För att kunna bedöma olika initiativ behövs uppgifter enligt specifika- tionen nedan. Om det finns färdiga PM eller trycksaker som kan ge svar på frågorna räcker det om dessa översänds. ·Huvudman (namn och typ av organisation) ·Samarbetspartner, utöver huvudman ·Kontaktperson (namn, titel, adress, telefonnummer, e-post, fax) ·Verksamhetens målsättningar av betydelse för miljödriven affärs- utveckling ·Beskrivning av vilka metoder som används / avses att användas för att uppnå målsättningarna, se punkten ovan. ·Resultatet av den verksamhet som bedrivits . ·Officiell förteckning över de företag som ingår i projekt eller på annat sätt berörs av verksamheten. En sådan förteckning behöver ej sändas över. Svara endast Ja eller Nej huruvida förteckning finns.
sou · GMB3121 · 1999-01-01 00:00:00 — Rädsla för att ställa för personliga frågor Rädsla för att överbetona funktionshindret Man får en känsla av hjälplöshet och maktlöshet Man påminns om sin egen sårbarhet Man är ovan att ta kontakt med funktionshindrade personer 21.Hur ofta händer det att Du upplever att Du hamnar i moraliska dilemman i Ditt arbete i sam- band med beslut som gäller personer med funktionshinder? 22.Nedan följer ett antal påståenden som gäller personer med funktionshinder. Markera i vilken grad Du instämmer i dem genom att kryssa för i en ruta för varje påstående: (Kryssa för i den ruta som bäst svarar mot Din uppfattning för vart och ett av påståendena nedan!) Personer med funktionshinder har lika rätt till utbildning, sociala förmåner, m.m. som andra. I vissa lägen lägen (t.ex vid ekonomisk kris, stor arbetslöshet, etc) är det befogat att nedpri- oritera stödet till personer med funktionshin- der. Stödet till personer med funktionshinder är så pass omfattande att det inte är motiverat att göra ytterligare satsningar. Negativt bemötande förstärker en funktions- hindrad persons handikapp 23.Personer med funktionshinder säger sig uppleva att deras ärenden faller mellan stolarna och att ingen känner ansvar för helheten. Vilken är Din syn på denna problematik? Finns det något som är särskilt svårt för Dig i Ditt arbete på det här området? Vilka övriga synpunkter på frågan om bemötande av personer med funktionshinder har Du? 2ESTERANDE FR¥GOR BESVARAS ENDAST AV PERSONAL INOM SKOLAN 26.I vilken utsträckning anser Du att det krävs förändringar på följande områden inom den/de skolor där Du verkar, för att elever med funktionshinder skall få en likvärdig undervisning med andra elever? Läromedel Ekonomiska resurser Kompetens 27.Har resurserna för undervisning av elever med funktionshinder ökat, minskat eller är de oförändrade, i förhållande till hur resurserna för andra elever utvecklats ? Det finns olika uppfattningar om vilka effekterna blir när det finns elever med funktionshinder i en klass. I vilken utsträckning anser Du att detta medför (Kryssa för i den ruta som bäst svarar mot Din uppfattning för vart och ett av alternativen nedan!) ökad pedagogisk kompetens hos lärare förbättrad självkänsla hos elever med funktionshinder bättre klimat i klassrummet ökad tolerans bland eleverna att elever med funktionshinder förbättrar sina att fördomar befästs och förstärks att skolresultaten hos elever som har lätt för att lära försämras eftersom läraren måste av- sätta mycket tid åt elever med funktionshinder stor arbetsbelastning för lärare att det blir för många vuxna i klassrummet 29.Anser Du att Du har de kunskaper och färdigheter som krävs för att kunna undervisa/leda skolgången för elever med funktionshinder Om Nej eller Till viss Vad skulle Du behöva veta mer om? Annan lagstiftning utanför skolområdet Var man kan få mer information
sou · GMB3129 · 1999-01-01 00:00:00 — SOU 1997:35, Ny kurs i Trafikpolitiken, Slutbetänkande av Kommu- nikationskommitte´n SOU 1997:94,Konkurrensneutralt transportbi- drag, Betänkande från SOU 1997:171, Den svenskflaggade handelsflottans konkurrenskraft, Betänkande 1 av utredningen om sjöfartens struktur- och kapitalsitu- tion SOU 1998:18, En gräns – en myndighet? Stopford M., 1993, Economics, (: Routledge) , Market research of potential flows of goods for ferry traffic between and Söfartsstyrelsen, 1998, Söfartsuddannelse, ., 1990, Gränsöverskridande godsflöden - resursanvänd- ning och val av transportlösningar, , (1990:7) for , 1996, The Impact of the abolition of Intra-EU duty and tax-free allowances on the Finnish ferry industry , Cerum, 1997,En samhällsekonomisk analys av färjetrafik på Kvarken & Wijnolst N., 1996, Delrapport om klyngedannelser og , 1998 196 Bilaga 5, Referenslista SOU 1998: 129 Statistik och informationsmaterial från: EU/FoU-Rådet för forskning och utvecklingssamarbete mellan och EU ECMT, European Conference of Ministries of Transport FAFO, Stiftelsen for samfunns- og naeringslivsforskning i , 1997, Monthly Informationsmaterial från rederierna, prislistor etc.
sou · GMB3136d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Om företagen tillåts redovisa i euro, medan uppgiftslämnandet till den ekonomiska statistiken kräver en omräkning hos företagen till svenska kronor, innebär detta utan tvekan ett särskilt åliggande för företagen. Förutsättningen är naturligtvis att en omräkning inte ändå måste ske av andra, t.ex. skattemässiga, skäl. Någon reglering av i vilken valuta statistikredovisningen skall ske finns varken i lagen eller i förordningen om den officiella statistiken. Frågan är alltså i första hand om en föreskrift från SCB som kräver omräkning till svenska kronor vid uppgiftslämandet till den ekonomiska statistiken ryms inom ramarna för regeringens bemyndigande till SCB. Kravet på uppgifter omräknade i svenska kronor framstår som en ny 156 Hanteringen av skatter, avgifter och statistik faktor som inte har beaktats vid utformningen av de aktuella statistikförfattningarna. Ett bemyndigande skall användas med urskillning och återhållsamhet (se prop. 1983/84:119 s. 11). Särskilt gäller det naturligtvis åligganden för enskilda som egentligen hör till primära lagområde. I tveksamma fall bör den aktuella regeringsförordningen kompletteras. Utredaren föreslår med hänsyn till detta en författningsreglering av skyldigheten för de företag som redovisar i euro att lämna uppgifter för den officiella statistiken omräknat i kronor. Förslag till ändring i förordningen (1992:1668) om den officiella statistiken En myndighet som ansvarar för officiell statistik får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för sådant uppgiftsläm- nande som avses i 4 § första stycket eller 5-6 §§ i lagen om den officiella statistiken i fråga om vilka uppgifter som skall lämnas samt tidpunkten och sättet för uppgiftslämnandet. Förordning (1995:1061). En myndighet som ansvarar för officiell statistik får meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för sådant uppgiftsläm- nande som avses i 4 § första stycket eller 5-6 §§ i lagen om den officiella statistiken i fråga om vilka uppgifter som skall lämnas samt tidpunkten och sättet för uppgiftslämnandet. Uppgiftsskyldiga som har sin redovisning i euro skall lämna uppgifter för den officiella statistiken omräknat i svenska kronor.
sou · GMB3145 · 1999-01-01 00:00:00 — Genom att förstärka EU:s mellan- statliga karaktär så tror jag att man kan åstadkomma bättre lös- ningar av den här typen av frågor, så att t.ex. miljöfrågor röstas igenom i riksdag innan de tas upp till beslut i Minister- rådet, men också att man arbetar i olika typer av internationella nätverk för att skapa internationella konventioner och liknande. SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Ordertel: E-post: Internet: Omslag, foto: , Grafisk formgivning: ,
sou · GMB3155 · 1999-01-01 00:00:00 — , (1997) Representativ demokrati – teoretiska utgångspunkter. I ekonomi och politik. Volym 1, Nummer 2. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:55) En god affär i . Journalisternas avslöjanden och läsarnas etik (SOU 1998:63) Att rösta med händerna. Om stormöten, folkom- röstningar och direktdemokrati i (SOU 1998:85) 4.Gör barn till medborgare! Om barn och demokrati (SOU 1998:97) 5.Det unga medborgarskapet. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:101) 6.Lekmannastyre i experternas tid. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:102) 7.Demokrati på europeisk nivå? (SOU 1998:124) 8.Läsarna och demokratin . Ett brev till det läsande (SOU 1998:134) Exempel och analyser (SOU 1998:155)
sou · GMB324d3 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt utredning- ens uppfattning kommer synliggörandet av den nationella fiskeriadmi- nistrationen i en särskild avdelning inom att medföra ef- fektivitetsvinster. Utredningens förslag avseende länsstyrelserna förväntas inte medföra kostnadsökningar eller besparingar. Utredningens förslag avseende kontrollorganisationen medför att Kust- bevakningen skall minska sin budget för fiskeri kontroll med . ökas budget med mot- svarande belopp. Sammanfattningen summerar den direkta påverkan på statsbudgeten av utredningens förslag. Resurstillskott och resursminskningar som påverkar stats- budgeten för , kr. Jordbruksdep., fiskeenheten - 1 000 000 - 11 000 000
sou · GMB324d4 · 1999-01-01 00:00:00 — Den tillämpade forskningen består framförallt av att utveckla olika fiskevårdsåtgärder men även av utvecklingsarbete för förbättrade be- ståndsuppskattningar. För vandringsfisk åtgår en mindre del, , av re- surserna till undersökningsverksamhet i form av beståndsövervakning av lax/öring genom märkning i samband med utsättningar och för registre- ring av fångststatistik. Den tillämpade forskningen förbrukar av re- surserna och utgörs till stor del av FoU kring fiskevård som biotopvård och olika utsättningsstrategier. Den största andelen av resursförbruk- ningen, , när det gäller vandringsfisk utgörs av grundforskningsin- riktad verksamhet. Av Figur 13 framgår resursförbrukning per huvudaktörer för respek- tive artkategori. När det gäller arter motsvarar verksamheten vid laboratorier den största delen, , av resurserna och verksamheten vid universiteten, . Även för sötvattensarter utgör verksamheten vid laboratorier den största andelen, . Av resterande resurser går 19,till verksamheten vid universiteten re- spektive till SLU. När det gäller vandringsfisk är bilden en annan. laboratorier svarar för en mindre del, , av resursför- brukningen. FoU på vandringsfisk bedrivs i stället vid LFI av resurserna, men stora forskningsinsatser görs också vid universiteten och vid SLU, motsvarande respektive av resurserna. Resursförbrukning inom undersöknings- och FoU-verksam- heten fördelat på arter, sötvattensarter och vandringsfiskar 1997. Resursåtgång för respektive artkategori; arter, sötvat- tensarter och vandringsfiskar för olika utförare av undersöknings- och FoU-verksamhet 1997. M arina arter, 36,6 miljoner krono r