sou · GMB3141d4 · 1999-01-01 00:00:00 — -ED F¶RHANDLINGAR BRANSCHVIS OCH UTAN SAMORDNING FINNS DET ST¶RRE M¶JLIGHETER ATT PLOCKA UT NYCKELPERSONER I EN STREJK UTAN ATT MOTPARTEN KAN SVARA MED EN EFFEKTIV LOCKOUT $EN INTERNATIONELLA KONKURRENSEN G¶R OCKS¥ ATT ENSKILDA F¶RETAG OG¤RNA DELTAR I EN LOCKOUT 3TRIDS¥TG¤RDER FR¥N ARBETSGIVARSIDAN HAR BLIVIT S¤LLSYNTA ) ST¤LLET F¶REKOMMER UTTALANDEN OM ATT PRODUKTIONEN I ETT F¶RETAG KAN FLYTTAS TILL ETT ANNAT LAND 3ETT UR ETT SAMH¤LLSEKONOMISKT PERSPEKTIV OCH MED M¥LET ATT ¶KA SYSSELS¤TTNINGEN OCH MINSKA ARBETSL¶SHETEN I 3VERIGE ¤R DET EN SVARS¥TG¤RD SOM INTE GAGNAR UTVECKLINGEN I LANDET &¶R DET ANDRA HAR UTREDNINGEN FUNNIT ST¶D I FORSKNINGEN F¶R ATT INF¶RA ETT KRAV P¥ PROPORTIONALITET &LERA FORSKARE HAR FRAMH¥LLIT ATT F¶RHANDLINGSTAKTIKEN ATT ANV¤NDA STRIDS¥TG¤RDER SOM INTE KOSTAR S¤RSKILT MYCKET F¶R DEN SOM ST¤LLER TILL V¤LDIGT STORA EKONOMISKA SKADOR F¶R MOTPARTEN LEDER TILL NEGATIVA EFFEKTER P¥ SAMH¤LLSEKONOMIN $E HAR VARIT POSITIVA TILL F¶RSLAGET ATT INF¶RA KRAV P¥ ATT STRIDS¥TG¤RDER SKALL HA RIMLIGA PROPORTIONER .¥GRA FORSKARE HAR ANSETT ATT DET FINNS STARKA SK¤L F¶R ETT S¥DANT KRAV &ORSKARE FR¥N .ORGE HAR P¥PEKAT ATT PARTERNA I 3VERIGE HAR ST¶RRE M¶JLIGHETER B¥DE N¤R DET G¤LLER ATT V¤LJA STRIDS¥TG¤RD OCH ATT F¶RL¤GGA ¥TG¤RDEN I TIDEN ¤N VAD PARTERNA HAR I $ANMARK OCH .ORGE $E HAR FUNNIT DET SANNOLIKT ATT DETTA P¥VERKAR F¶RHANDLINGSRESULTATET P¥ FLERA S¤TT +OSTNADERNA F¶R EN KONFLIKT ¤R EN VIKTIG FAKTOR I F¶RHANDLINGARNA /M EN FACKF¶RENING HAR M¶JLIGHET ATT V¤LJA EN METOD SOM KOSTAR LITE F¶R ARBETSTAGARNA OCH SAMTIDIGT LEDER TILL STOR KOSTNAD F¶R ARBETSGIVAREN ¤R DET EN STOR F¶RDEL I F¶RHANDLINGARNA $ET VERKAR ENLIGT DESSA FORSKARE RIMLIGT ATT ANTA ATT EN TOTAL STREJK ELLER LOCKOUT MEDF¶R ST¶RRE OS¤KERHET BETR¤FFANDE F¶LJDERNA ¤N VAD BEGR¤NSADE STRIDS¥TG¤RDER G¶R %N S¥DAN OS¤KERHET F¶RSVAGAR DEN VARSLANDE PARTEN /M OS¤KERHETEN ¤R STOR FORDRAS DET INTE S¥ STORT TILLM¶TESG¥ENDE FR¥N MOTPARTEN I F¶RHAND LINGARNA F¶R ATT DEN VARSLANDE PARTEN SKALL AVST¥ FR¥N SIN ¥TG¤RD %TT PAR FORSKARE HAR EMELLERTID F¶RUTSETT PROBLEM MED EN PROPORTIONALITETSREGEL D¥ DEN ¤R FR¤MMANDE F¶R SVENSK TRADITION OCH KAN VARA SV¥R ATT TILL¤MPA %N FORSKARE HAR SKRIVIT ATT EN S¥DAN BEST¤MMELSE LEDER TILL EN RAD SV¥RAVV¤GDA BED¶MNINGAR OCH ATT DEN EXEMPELVIS VID TILL¤MPNING P¥ SYMPATI¥TG¤RDER B¶R F¶RUTS¤TTA ATT ¥TG¤RDENS OMFATTNING OCH VERKNINGAR ¤R UPPENBART OCH OSTRIDIGT ORIMLIGA I F¶RH¥LLANDE TILL PRIM¤RKONFLIKTENS OMFATTNING OCH BETYDELSE %TT ALTERNATIV TILL KRAV P¥ PROPORTIONALITET SKULLE KUNNA VARA EN RAD PRECISERADE F¶RBUD MOT VISSA TYPER AV STRIDS¥TG¤RDER $ET FINNS TV¥ SK¤L TILL ATT S¥DANA BEST¤MMELSER INTE F¶RESL¥S I ST¤LLET $ET ENA ¤R ATT DET ¤R SV¥RT ATT MED RIKTADE F¶RBUD HINDRA PARTER FR¥N ATT VIDTA STRIDS¥TG¤RDER SOM UPPFATTAS SOM ORIMLIGA UTAN ATT SAMTIDIGT F¶RBJUDA S¥DANA ¥TG¤RDER SOM ANSES RIMLIGA $ET ANDRA ¤R ATT DET ¤R SV¥RT ATT F¶RUTSE ALLA DE STRIDS¥TG¤RDER SOM DET KAN KOMMA ATT VARSLAS OM I FRAMTIDEN &¶R DET TREDJE FINNS KRAV P¥ ATT STRIDS¥TG¤RDER SKALL VARA RIMLIGA I R¤TTS SYSTEMEN I FLERA ANDRA EUROPEISKA L¤NDER 3OM NYSS N¤MNTS HAR MAN I $ANMARK EN N¥GOT MER RESTRIKTIV INST¤LLNING TILL STRIDS¥TG¤RDER ¤N I 3VERIGE $EN HAR UPPKOMMIT GENOM ATT DET I DANSK R¤TTSPRAXIS HAR ST¤LLTS UPP ETT KRAV P¥ ATT FACKLIGA STRIDS¥TG¤RDER M¥STE HA ETT RIMELIGT FAGLIGT FORM¥L $ET HAR OCKS¥ UTTRYCKTS S¥ ATT DET SKALL FINNAS ETT RIMLIGT F¶RH¥LLANDE MELLAN M¥L OCH MEDEL /M DETTA KRAV INTE ¤R UPPFYLLT KAN DEN SOM HAR VIDTAGIT STRIDS¥TG¤RDEN BLI SKADEST¥NDSSKYLDIG $ET B¶R FRAMH¥LLAS ATT KRAVET I FR¥GA TILL¤MPAS MED F¶RSIKTIGHET %TT EXEMPEL SOM BRUKAR ANV¤NDAS F¶R ATT BELYSA N¤R EN STRIDS¥TG¤RD INTE UPPFYLLER RIMLIGHETSKRAVET ¤R N¤R EN STRIDS¥TG¤RD MOT EN ARBETSGIVARE LEDER TILL ATT DENNE INTE KAN FORTS¤TTA ATT DRIVA R¶RELSE ) NORSK R¤TT HAR MAN EN LIKNANDE BEST¤MMELSE I EN ALLM¤NT TILL¤MPLIG LAG R¶RANDE BOIKOTT $ET SKALL F¶RELIGGA ETT RIMLIGT F¶RH¥LLANDE MELLAN DET INTRESSE SOM SKALL FR¤MJAS OCH DEN SKADA SOM ¥TG¤RDEN KAN MEDF¶RA ) N¥GRA L¤NDER P¥ KONTINTENTEN F¶REKOMMER KRAV P¥ PROPORTIONALITET N¤R DET G¤LLER STRIDS¥TG¤RDER ) 4YSKLAND D¤R DET HELT SAKNAS LAGREGLER OM R¤TTEN ATT VIDTA STRIDS¥TG¤RDER TILL¤MPAS DET I R¤TTSPRAXIS EN PROPORTIONALITETSPRINCIP SOM G¥R UT P¥ ATT VISSA F¶RUTS¤TTNINGAR SKALL VARA UPPFYLLDA F¶R ATT STRIDS¥TG¤RDEN INTE SKALL ANSES G¥ F¶R L¥NGT I F¶RH¥LLANDE TILL VAD DEN SYFTAR TILL ATT ¥STADKOMMA %N S¥DAN F¶RUTS¤TTNING ¤R ATT ¥TG¤RDEN HAR F¶REG¥TTS AV EN MEDLEMSOMR¶STNING %N ANNAN ¤R ATT F¶RHANDLINGSM¶JLIGHETERNA HAR UTT¶MTS OCH ATT ¥TG¤RDEN ¤R EN SISTA UTV¤G F¶R ATT F¥ IGENOM ST¤LLDA KRAV /M KRAVEN INTE ¤R UPPFYLLDA KAN ¥TG¤RDEN $ET FINNS OCKS¥ M¶JLIGHET ATT F¶RBJUDA DEN .EDERL¤NDERNA KAN DOMSTOLAR G¶RA EN PROPORTIONALITETSBED¶MNING AV EN STRIDS¥TG¤RD $E KAN OCKS¥ F¶RBJUDA EN ¥TG¤RD HELT ELLER DELVIS %N BEST¤MMELSE OM PROPORTIONALITET I ENLIGHET MED UTREDNINGENS F¶RSLAG ¤R F¶RENLIG MED GRUNDLAGEN $EN SVENSKA R¤TTEN TILL FACKLIGA STRIDS¥TG¤RDER ¤R GRUNDLAGSSKYDDAD )NSKR¤NKNINGAR I R¤TTEN TILL STRIDS¥TG¤RDER F¥R DOCK ENLIGT KAP g REGERINGSFORMEN G¶RAS I LAG OCH M¥STE ALLTS¥ F¶REG¥S AV BESLUT I 2EGERINGSFORMEN HINDRAR ATT DET UTVECKLAS DOMSTOLSPRAXIS SOM BEGR¤NSAR STRIDSR¤TTEN UTAN ATT DET FINNS ST¶D I LAG ELLER AVTAL $EN F¶RESLAGNA BEST¤MMELSEN SKULLE GENOMF¶RAS I LAG OCH SKULLE D¤RF¶R UPPFYLLA DET KRAV SOM ST¤LLS I REGERINGSFORMEN Utredningen anser sig kunna utgå från att de föreslagna kraven på pro- portionalitet även är förenliga med de internationella konventionerna på området. De tyska rättssystemet har inte ansetts ge tillräckligt utrymme för strejker och har därför fått kritik av både och . Kritiken har dock inte uttryckts så att proportionalitetskrav inte skulle få före- komma. De proportionalitetskrav som ställs i förefaller vidare att vara betydligt mera långtgående än det krav på proportionalitet, som utredningen föreslår. Det nu framlagda förslaget har inte samma innebörd som den praxis, som har utvecklats i . Den skälighetsprövning av stridsåtgärder som föreslås är främst tänkt att ha förebyggande och balan- serande effekt, genom att parterna blir mer angelägna om att inte varsla om stridsåtgärder, som kan uppfattas som orimliga i sitt sammanhang. Det är inte utredningens avsikt att proportionalitetskraven skall leda till att ar- betstagare berövas den rätt att strejka, som garanteras i konventionerna på !RBETSMARKNADENS PARTER B¶R KUNNA AVTALA OM AVVIKELSE FR¥N DE F¶RESLAGNA KRAVEN P¥ PROPORTIONALITET ,AGSTIFTNINGEN B¶R P¥ DENNA PUNKT S¥LEDES VARA DISPOSITIV !LLM¤NT ¤R DET B¤TTRE OM PARTERNA I AVTAL KOMMER ¶VERENS OM VILKA REGLER SOM SKALL G¤LLA $ET GER NORMALT EN ST¶RRE STABILITET OCH LEGITIMITET $ETTA ¤R ETT OMR¥DE D¤R UTREDNINGEN MENAR ATT DET B¶R VARA M¶JLIGT ATT UTFORMA ¶VERENSKOMMELSER OM VILKA REGLER SOM SKALL G¤LLA 3¥DANA REGLER KAN G¥ I B¥DE F¶RST¤RKANDE OCH F¶RSVAGANDE RIKTNING $ET B¶R EXEMPELVIS VARA M¶JLIGT ATT AVTALA OM ATT NUVARANDE REGLER SKALL G¤LLA ¤VEN FORTS¤TTNINGSVIS %TT ALTERNATIV TILL UTREDNINGENS F¶RSLAG SKULLE KUNNA VARA ATT INR¤TTA EN S¤RSKILD N¤MND DIT FR¥GOR OM EN STRIDS¥TG¤RDS PROPORTIONALITET KUNDE H¤NSKJUTAS %N S¥DAN N¤MND SKULLE T EX KUNNA VARA PLACERAD VID -ED LINGSINSTITUTET $EN KAN EMELLERTID BARA HA EN R¥DGIVANDE ROLL I F¶RH¥LLANDE TILL PARTERNA -OT BAKGRUND AV BEST¤MMELSERNA I %UROPAKONVENTIONEN OM R¤TT TILL DOMSTOLSPR¶VNING ¤R DET INTE M¶JLIGT ATT L¥TA EN S¥DAN N¤MND VARA BEH¶RIG ATT AVG¶RA FR¥GOR OM STRIDS¥TG¤RDERS TILL¥TLIGHET .¤MNDENS BESLUT SKULLE ¤VEN F¥ BETYDELSE F¶R HUR STRIDS¥TG¤RDER UPPFATTAS AV ALLM¤NHETEN $EN SKULLE F¥ EN OPINIONSBILDANDE ROLL ,¶NEF¶RHANDLINGSUTREDNINGEN LADE I SITT BET¤NKANDE 3/5 S FRAM F¶RSLAG OM EN N¤MND SOM P¥ BEG¤RAN AV PART SKULLE KUNNA PR¶VA OM EN KONFLIKT VAR SAMH¤LLSFARLIG $EN AV ,¶NEF¶RHANDLINGSUTREDNINGEN F¶RESLAGNA N¤MNDEN SKULLE T¤CKA HELA ARBETSMARKNADEN $EN SKULLE BEST¥ AV SJU LEDAM¶TER VARAV SEX SKULLE UTSES AV REGERINGEN EFTER F¶RSLAG AV ORGANISATIONER MED R¤TT TILL REPRESENTATION 2EGERINGEN SKULLE UTSE ORDF¶RANDE I N¤MNDEN F¶R TRE ¥R I TAGET OCH ORDF¶RANDEN SKULLE P¥ SAMMA S¤TT SOM I FR¥GA OM !RBETSDOMSTOLENS ORDF¶RANDE VARA EN PERSON SOM HADE PARTERNAS F¶RTROENDE "EH¶RIGA ATT G¶RA ANM¤LAN TILL N¤MNDEN SKULLE I F¶RSTA HAND VARA PARTERNA I KONFLIKTEN 6IDARE F¶RESLOGS ATT ¤VEN ANDRA ORGANI SATIONER INOM VARS OMR¥DE KONFLIKTEN KUNDE F¥ BETYDELSE SKULLE F¥ BEH¶RIGHET ATT G¶RA EN ANM¤LAN &¶R DET FALL N¤MNDENS FLERTAL SKULLE VAR SAMH¤LLSFARLIG SKULLE N¤MNDEN UPPMANA DEN PART SOM VARSLAT ATT ¥TERKALLA VARSLET ELLER ATT UPPH¶RA MED STRIDS¥TG¤RDEN $ET KAN FINNAS INTRESSE BLAND PARTERNA ATT INR¤TTA ATT BED¶MA VILKA STRIDS¥TG¤RDER SOM B¶R F¶REKOMMA %N S¥DAN N¤MND KAN PARTERNA I ETT KOLLEKTIVAVTAL GE I UPPDRAG ATT FATTA TVINGANDE BESLUT $ET FINNS D¤RMED M¶JLIGHET ATT ANPASSA PR¶VNINGEN TILL DE F¶RUTS¤TTNINGAR OCH TRADITIONER SOM G¤LLER F¶R DEN %TT KOLLEKTIVAVTAL KAN OCKS¥ INNEH¥LLA ANDRA KRITERIER OCH BED¶MNINGSGRUNDER F¶R DEN AVTALADE N¤MNDEN ¤N DE SOM F¶RESL¥S G¤LLA F¶R PR¶VNINGEN ENLIGT -", 5TREDNINGEN F¶RORDAR VIDARE ATT PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN SLUTER KOLLEKTIVAVTAL OM VILKA STRIDS¥TG¤RDER SOM B¶R F¥ VIDTAS INOM DET 3¥DANA AVTAL FINNS I VISS UTSTR¤CKNING REDAN ) 3ALTSJ¶BADSAVTALET ¥TAR SIG PARTERNA EXEMPELVIS ATT AVST¥ FR¥N STRIDS¥TG¤RDER SOM INNEB¤R F¶RF¶LJELSE P¥ RELIGI¶S POLITISK ELLER LIKNANDE ATT HINDRA N¥GON ATT F¶RA TALAN INF¶R DOMSTOL ELLER ANNAN MYNDIGHET VITTNA ELLER UT¶VA VEDERG¤LLNING MOT DEN SOM GJORT N¥GOT S¥DANT RIKTAS MOT SOM RIKTAS MOT NEUTRAL TREDJE MAN G¤LLER DOCK INTE SYMPATI¥TG¤RDER F¶R ATT F¥ KOLLEKTIVAVTAL 6ISSA YTTERLIGARE BEGR¤NSNINGAR I KONFLIKTR¤TTEN FINNS P¥ DET OFFENTLIGA OMR¥DET %NLIGT EN BEST¤MMELSE I ,/! F¥R STRIDS¥TG¤RDER ENDAST GENOMF¶RAS I FORM AV LOCKOUT STREJK ¶VERTIDSV¤GRAN ELLER NYANST¤LLNINGSBLOCKAD %N MOTSVARANDE BEGR¤NSNING I -", MED TILL¤MPLIGHET ¶VER HELA ARBETSMARKNADEN HAR INTE AKTUALISERATS MEN SKULLE SANNOLIKT VARA F¶RENLIG MED DE INTERNATIONELLA KONVENTIONER P¥ OMR¥DET SOM 3VERIGE RATIFICERAT $ET SKULLE DOCK INTE MEDF¶RA N¥GOT EFFEKTIVT SKYDD MOT S¥DANA STRIDS¥TG¤RDER SOM UTREDNINGEN VILL KOMMA TILL R¤TTA MED GENOM F¶RSLAGET ) DE STATLIGA HUVUDAVTALEN SOM !RBETSGIVARVERKET HAR MED 3!#/ 3 OCH 4#/ /& HAR PARTERNA ENATS OM ATT AVST¥ FR¥N ANDRA STRIDS¥TG¤RDER ¤N LOCKOUT STREJK V¤GRAN ATT ARBETA P¥ ¶VERTID ELLER MERTID V¤GRAN ATT UTF¶RA TJ¤NSTERESA UTANF¶R ORDINARIE ARBETSTID SAMT NYANST¤LLNINGSBLOCKAD %NLIGT AVTALET F¥R STRIDS¥TG¤RDER INTE OMFATTA CHEFER OCH VISSA ANDRA PERSONER ENLIGT S¤RSKILD F¶RTECKNING %N BAKGRUND TILL INSKR¤NKNINGARNA ¤R DEN NYSS REDOVISADE BEST¤MMELSEN I ,/! !VTALET OMFATTAR INTE 3%+/ KOMMUNALA HUVUDAVTALEN HAR PARTERNA ENATS OM ATT BEGR¤NSA STRIDS¥TG¤RDERNA 3OM P¥TRYCKNINGSMEDEL I VID SYMPATI¥TG¤RDER TILL ST¶D F¶R STRIDS¥TG¤RD INOM HUVUDAVTALENS TILL¤MPNINGSOMR¥DE ¤R INGA ANDRA STRIDS¥TG¤RDER TILL¥TNA ¤N LOCKOUT STREJK V¤GRAN ATT ARBETA ¶VERTID ELLER MERTID V¤GRAN ATT UTF¶RA TJ¤NSTERESA UTANF¶R ORDINARIE ARBETSTID OCH NYANST¤LLNINGSBLOCKAD 6ID SYMPATI¥TG¤RD TILL ST¶D F¶R STRIDS¥TG¤RD UTANF¶R AVTALENS TILL¤MPNINGSOMR¥DE ¤R ¤VEN ANDRA TYPER AV STRIDS¥TG¤RDER TILL¥TNA $ET FINNS DOCK INGET G¤LLANDE HUVUDAVTAL MED 3!#/ F¶RBUNDEN I KOMMUNER OCH LANDSTING +RAV P¥ ATT EN STRIDS¥TG¤RD SKALL HA RIMLIGA PROPORTIONER ¤R N¥GOT NYTT I DEN SVENSKA ARBETSR¤TTEN .¥GOT S¥DANT F¶RSLAG HAR INTE TIDIGARE UTRETTS $EN BEST¤MMELSE SOM UTREDNINGEN F¶RESL¥R SKULLE KOMMA ATT HELT NY TYP AV INV¤NDNINGAR I M¥L OM STRIDS¥TG¤RDERS LOVLIGHET -ED UNDANTAG F¶R VISSA R¤TTSFALL SOM HAR R¶RT LOVLIGHETEN AV INTERNATIONELLA SYMPATI¥TG¤RDER HAR !RBETSDOMSTOLEN INTE HAFT TILL UPPGIFT ATT G¶RA GRUNDL¤GGANDE BED¶MNINGAR I FR¥GA OM VAD SOM B¶R VARA EN TILL¥TEN STRIDS¥TG¤RD P¥ DEN SVENSKA ARBETSMARKNADEN .¤RMARE OM F¶RSLAGETS UTFORMNING 0ROPORTIONALITETSPRINCIPEN B¶R ENDAST G¤LLA I TVISTER MELLAN PARTER SOM ¤R ELLER BRUKAR VARA BUNDNA AV KOLLEKTIVAVTAL MED VARANDRA $ENNA AVGR¤NSNING ¤R VIKTIG F¶R ATT INTE GRUNDVALARNA F¶R KOLLEKTIVAVTALSSYSTEMET SKALL HOTAS $ET ¤R S¥LEDES RIMLIGT ATT PARTERNA SKALL HA R¤TT ATT VIDTA KRAFTFULLARE STRIDS¥TG¤RDER F¶R ATT F¥ ETT F¶RSTA KOLLEKTIVAVTAL TILL ST¥ND ¤N VAD SOM B¶R ACCEPTERAS MELLAN PARTER SOM ¤R ELLER BRUKAR VARA BUNDNA AV KOLLEKTIVAVTAL %N INV¤NDNING ¤R ATT DET F¶REKOMMER SITUATIONER N¤R ARBETSGIVAREN ¤R BUNDEN AV KOLLEKTIVAVTAL MED EN ELLER FLERA ORGANISATIONER OCH D¤RF¶R INTE ¶NSKAR KOLLEKTIVAVTAL MED YTTERLIGARE ORGANISATIONER $ET KAN T EX G¤LLA OM ETT AVTAL MED YTTERLIGARE EN ORGANISATION SKULLE ST¥ I STRID MED INDUSTRIF¶RBUNDSPRINCIPEN ELLER OM DET SKULLE I SAMVERKAN MED DE ¶VRIGA ORGANISATIONER SOM ARBETSGIVAREN HAR SLUTIT KOLLEKTIVAVTAL MED $ET HAR MOT DEN BAKGRUNDEN FRAMST¤LLTS ¶NSKEM¥L OM ATT PROPORTIONALITETSPRINCIPEN ¤VEN B¶R TILL¤MPAS VID BED¶MNING AV STRIDS¥TG¤RDER SOM SYFTAR TILL ATT ETABLERA ETT KOLLEKTIVAVTALSF¶RH¥LLANDE %NLIGT UTREDNINGENS BED¶MNING ¤R EN PROPORTIONALITETSPRINCIP ETT OL¤MPLIGT INSTRUMENT F¶R ATT REGLERA VILKA PARTSF¶RH¥LLANDEN SOM B¶R ETABLERAS P¥ ARBETSMARKNADEN 3KULLE ETT KRITERIUM VARA ATT STRIDS¥TG¤RDER INTE F¥R ANV¤NDAS F¶R ATT TVINGA FRAM KOLLEKTIVAVTAL OM DET REDAN FINNS ETT ETABLERAT KOLLEKTIVAVTALSF¶RH¥LLANDE SKULLE DET KUNNA F¥ O¶NSKADE EFFEKTER $ET SKULLE I PRAKTIKEN INNEB¤RA ATT EN FACKLIG ORGANISATIONS KONFLIKTR¤TT BLIR BEROENDE AV OM DET REDAN FINNS KOLLEKTIVAVTAL MED EN ANNAN ORGANISATION ) F¶RL¤NGNINGEN SKULLE DET KUNNA KONKURRENS MELLAN ORGANISATIONER OM ATT ARBETSGIVAREN SKALL ACCEPTERA DEM SOM KOLLEKTIVAVTALSPART OCH D¤R DEN ORGANISATION SOM ERBJUDER SIG ATT TECKNA AVTAL MED DE S¤MSTA L¶NE OCH ANST¤LLNINGSVILLKOREN HAR ST¶RST CHANS ATT BLI KOLLEKTIVAVTALSPART ) GRUNDLAGEN OCH I DE INTERNATIONELLA KONVENTIONER SOM 3VERIGE HAR UNDERTECKNAT G¶RS INGEN SKILLNAD I F¶RHANDLINGS OCH KONFLIKTR¤TTEN MELLAN OM DET REDAN FINNS KOLLEKTIVAVTAL ELLER INTE .¥GON H¤NSYN TAS INTE HELLER TILL OM DET G¤LLER STORA ELLER SM¥ FACKLIGA ORGANISATIONER &¶R DEN OFFENTLIGA SEKTORN GJORDES VISSA ¶VERV¤GANDEN OM ORGANISATIONSSTRUKTUREN I SAMBAND MED ATT F¶RHANDLINGS OCH KONFLIKTR¤TTEN INF¶RDES I MITTEN AV TALET MEN DET RESULTERADE INTE I N¥GRA LAGBEST¤MMELSER /M REGERINGEN BED¶MER ATT S¤RSKILDA LAGREGLER SKULLE BEH¶VAS P¥ DEN OFFENTLIGA SEKTORN B¶R EN SAMLAD ¶VERSYN SKE AV F¶RHANDLINGS OCH KONFLIKTR¤TTEN P¥ DEN OFFENTLIGA SEKTORN Det är framför allt vissa stridsåtgärder, som har varslats eller vidtagits som utredningen anser bör begränsas. Dessa stridsåtgärder kan hänföras till någon av följande kategorier: -3TRIDS¥TG¤RDER D¤R EN I SIG MYCKET BEGR¤NSAD ¥TG¤RD F¥R OMFATTANDE KONSEKVENSER F¶R MOTPARTEN -3TRIDS¥TG¤RDER SOM F¥R MYCKET STORA EFFEKTER F¶R TREDJE MAN T EX I FORM AV STOPPADE TRANSPORTER ELF¶RS¶RJNING M M OCH D¤RMED ¥STADKOMMER EN ORIMLIG PRESS P¥ MOTPARTEN De förhållanden, som utredningen vill ge en möjlighet att reagera mot, kan variera starkt. Utredningen förespråkar därför relativt allmänt hållna bestämmelser för de situationer, som enligt utredningens uppfattning bör omfattas av proportionalitetskrav. Genom att kravet på proportionalitet inte föreslås gälla annat än för ett fåtal situationer anser utredningen att det nya rättsläge, som förslaget är tänkt att leda till, kan bli tillräckligt avgränsat och förutsebart, för att bestämmelserna skall kunna tillämpas. Längre fram förklaras innebörden av den föreslagna regeln och ges exempel på stridsåtgärder, som inte bör vara tillåtna. 4ALAN B¶R KUNNA V¤CKAS I DOMSTOL OM OLOVLIGF¶RKLARING AV ¥TG¤RDEN !RBETSDOMSTOLEN ¤R ENLIGT KAP g LAGEN OM R¤TTEG¥NGEN I ARBETSTVISTER ALLTID BEH¶RIG ATT AVG¶RA TVIST OM STRIDS¥TG¤RD SOM AVSES I g -", $ET B¶R ¤VEN G¤LLA STRIDS¥TG¤RDER SOM PR¶VAS P¥ NU F¶RESLAGNA BEST¤MMELSEN %N V¤SENTLIG F¶RUTS¤TTNING F¶R ATT EN PROPORTIONALITETSREGEL SKALL KUNNA FYLLA EN FUNKTION ¤R ATT PR¶VNINGEN AV ¥TG¤RDENS TILL¥TLIGHET KAN SKE INNAN ¥TG¤RDEN VERKST¤LLS 6ID TIDEN N¤R EN STRIDS¥TG¤RD BRYTER UT B¶R DET ST¥ KLART OM DEN ¤R LOVLIG ELLER INTE !TT PARTERNA INVOLVERAS I EN SV¥RBED¶MD SKADEST¥NDSTVIST SOM AVG¶RS V¤SENTLIGT L¤NGRE FRAM I TIDEN SKULLE ENLIGT UTREDNINGENS BED¶MNING INTE VARA TILL GAGN F¶R F¶RHANDLINGSKLIMATET $ET KAN ENLIGT UTREDNINGENS UPPFATTNING INTE KOMMA I FR¥GA ATT ANDRA ¤N DEN PART MOT VILKEN STRIDS¥TG¤RDEN RIKTAS F¥R V¤CKA TALAN OM OLOVLIGF¶RKLARING %NDAST DEN ARBETSGIVARE ELLER ORGANISATION SOM ¥TG¤RDEN RIKTAS MOT B¶R KUNNA V¤CKA EN S¥DAN TALAN F¶R ATT ORIMLIGA STRIDS¥TG¤RDER %N TALAN OM OLOVLIGF¶RKLARING B¶R KUNNA V¤CKAS FR¥N DET ATT ¥TG¤RDEN HAR VARSLATS OCH B¶R P¥ SAMMA S¤TT SOM ¤R FALLET MED S K FREDSPLIKTSINV¤NDNINGAR KUNNA PR¶VAS INTERIMISTISKT 6ARSELTIDEN ¤R ENLIGT G¤LLANDE LAG DAGAR MEN HAR AV UTREDNINGEN F¶RESLAGITS F¶RL¤NGD TILL DAGAR &¶R ATT VARSELREGLERNA INTE SKALL KUNNA KRINGG¥S HAR UTREDNINGEN VIDARE F¶RESLAGIT ATT -EDLINGSINSTITUTET SKALL KUNNA ¥L¤GGA EN PART ATT AVBRYTA EN STRIDS¥TG¤RD SOM INTE F¶REG¥TTS AV VARSEL DAGAR I F¶RV¤G TILL INSTITUTET /M DESSA F¶RSLAG L¤GGS TILL LAG¤NDRING ¶KAR M¶JLIGHETEN ATT F¥ ETT SLUTLIGT ST¤LLNINGSTAGANDE FR¥N DOMSTOL I FR¥GA OM STRIDS¥TG¤RDENS LOVLIGHET INNAN STRIDS¥TG¤RDEN BRYTER UT !TT EN STRIDS¥TG¤RD F¶RKLARAS OLOVLIG B¶R F¥ SAMMA EFFEKT SOM DET HAR N¤R FREDSPLIKT G¤LLER F¶R EN PART ENLIGT NU G¤LLANDE LAG 3KULLE EN STRIDS¥TG¤RD SOM HAR F¶RKLARATS OLOVLIG ¤ND¥ VIDTAS B¶R DET VIDARE KUNNA SANKTIONERAS P¥ SAMMA S¤TT SOM G¤LLER F¶R STRIDS¥TG¤RDER SOM ¤R OLOVLIGA ENLIGT g -", %NLIGT DEN F¶RESLAGNA BEST¤MMELSEN B¶R EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD KUNNA F¶RKLARAS OLOVLIG I TRE FALL $ET F¶RSTA FALLET TAR SIKTE P¥ OLIKA TYPER AV BEGR¤NSADE STRIDS¥TG¤RDER %N TYP AV STRIDS¥TG¤RDER SOM KAN HA EN EFFEKT SOM B¶R F¶RHINDRAS MED DEN BEST¤MMELSEN ¤R S K N¥LSTICKS¥TG¤RDER -ED DET MENAS ATT ETT F¥TAL PERSONER TAS UT I STREJK OCH ATT DEN ANGRIPANDE PARTEN D¤RMED UPPN¥R ATT VIKTIGA VERKSAMHETER ST¤NGS AV -AN KAN T¤NKA SIG STRIDS¥TG¤RDER D¤R EN VARSLANDE FACKLIG ORGANISATION KAN ST¤LLA TILL MYCKET STOR SKADA OCH D¤R KOSTNADEN F¶R ORGANISATIONEN SAMTIDIGT ¤R S¥ L¥G ATT ¥TG¤RDEN SKULLE KUNNA P¥G¥ UNDER MYCKET L¥NG TID ) S¥DANA SITUATIONER HAR ARBETSGIVAREN INTE MYCKET ATT S¤TTA EMOT UTAN TVINGAS ATT ACCEPTERA DE VILLKOR SOM DEN FACKLIGA ORGANISATIONEN HAR BEG¤RT KAN UTFORMAS S¥ ATT DE INNEB¤R EN MYCKET LITEN KOSTNAD F¶R DEN SOM VIDTAR ¥TG¤RDEN MEN S¥ ATT DE ¥SAMKAR MOTPARTEN S¥ STORA KOSTNADER ATT DE BLIR OACCEPTABELT OPROPORTIONERLIGA 0ARTIELLA STRIDS¥TG¤RDER ¤R ¥TG¤RDER SOM INNEB¤R ATT ETT VISST ELLER VISSA ARBETSMOMENT INTE UTF¶RS 3¥DANA FALL KAN VARA N¤R ARBETSTAGARE V¤GRAR ATT ANV¤NDA TELEFONEN F¶R ING¥ENDE ELLER UTG¥ENDE SAMTAL ATT L¤SA INKOMMANDE POST ATT G¶RA RESOR I TJ¤NSTEN ATT K¶RA BIL I TJ¤NSTEN ATT ARBETA P¥ VISSA TIDER ETC 6ID BED¶MNINGEN AV OM DET F¶RELIGGER ETT UPPENBART MISSF¶RH¥LLANDE MELLAN ¥TG¤RDEN OCH DEN F¶RV¤NTADE SKADAN M¥STE DET ST¥ KLART VILKEN SKADA SOM B¶R V¤GAS IN OCH VAD SOM B¶R LIGGA I BEGREPPET F¶RV¤NTAD SKADA 5TREDNINGEN MENAR ATT DET INTE BARA ¤R S¥DAN SKADA SOM KAN DRABBA MOTPARTEN SOM B¶R V¤GAS IN VID BED¶MNINGEN SOM KAN F¶RV¤NTAS UPPST¥ HOS TREDJE MAN B¶R KUNNA STRIDS¥TG¤RDEN ANSES OLOVLIG &¶RV¤NTAD SKADA F¶R TREDJE MAN KAN S¤TTA EN MYCKET STARK PRESS P¥ EN PART ATT G¥ MED P¥ MOTPARTENS KRAV I F¶RHANDLINGARNA $ET BEH¶VER HELLER INTE ENBART VARA FR¥GA OM EKONOMISK SKADA 3¥V¤L EKONOMISK SKADA SOM IDEELL SKADA I FORM AV OBEHAG OCH LIDANDE B¶R KUNNA BEAKTAS VID BED¶MNINGEN -ED ANNAN OL¤GENHET AVSES S¥DANA F¶LJDER AV ST¶RNINGAR ELLER AVBROTT I VERKSAMHETEN SOM NORMALT INTE BRUKAR INBEGRIPAS I BEGREPPET SKADA $ET KAN T EX VARA AKTUELLT INOM DEN OFFENTLIGA SEKTORN "EST¤MMELSEN B¶R INTE TOLKAS SOM ETT GENERELLT F¶RBUD MOT ATT TA UT EN VISS BEGR¤NSAD GRUPP I STREJK ELLER ATT VIDTA PARTIELLA STRIDS¥TG¤RDER %N S¥DAN ¥TG¤RD KAN JU OCKS¥ VARA ETT S¤TT ATT S¤KERST¤LLA ATT EN STREJK INTE LEDER TILL SAMH¤LLSFARA ELLER TILL ORIMLIGA EFFEKTER F¶R TREDJE MAN 6ID BED¶MNING KAN H¤NSYN OCKS¥ BEH¶VA TAS TILL OM ¥TG¤RDEN ¤R VARSLAD AV ETT YRKESF¶RBUND ELLER AV ETT S K VERTIKALF¶RBUND 4ILL¤MPNINGEN AV BEST¤MMELSEN M¥STE SKE P¥ ETT S¤TT S¥ ATT ALLA ORGANISATIONER OAVSETT ORGANISATIONSPRINCIP I PRAKTIKEN HAR KONFLIKTR¤TT $ET ANDRA FALLET G¤LLER SVARS¥TG¤RDER /M EN STREJK AV MINDRE OMFATTNING LEDER TILL EN LOCKOUT SOM UTEST¤NGER V¤LDIGT M¥NGA FLER ARBETSTAGARE FR¥N ARBETET ¤N VAD SOM ¤R RIMLIGT VID EN J¤MF¶RELSE MED DEN URSPRUNGLIGA ¥TG¤RDEN B¶R ¥TG¤RDEN KUNNA F¶RKLARAS OLOVLIG *¤MF¶RELSEN B¶R INTE BARA G¶RAS MED UTG¥NGSPUNKT FR¥N STREJKENS OMFATTNING UTAN ¤VEN MED H¤NSYN TILL DEN SKADA SOM ¥TG¤RDEN KAN F¶R ARBETSGIVAREN OCH F¶R TREDJE MAN %TT MOTIV F¶R ARBETSGIVARE ATT VARSLA OM EN OMFATTANDE LOCKOUT KAN VARA ATT T¤CKA UPP F¶R ETT VARSEL FR¥N DEN FACKLIGA ORGANISATIONEN SOM INNEB¤R ATT ETT F¥TAL STREJKANDE G¶R ATT DET INTE FINNS ARBETSUPPGIFTER F¶R ETT V¤SENTLIGT ST¶RRE ANTAL AV DE ANST¤LLDA $ET ¤R EMELLERTID S¥DANA SITUATIONER SOM DET F¶RSTA FALLET AV F¶RBUD MOT BEGR¤NSADE STRIDS¥TG¤RDER TAR SIKTE P¥ OCH I DE FALLEN BORTFALLER BEHOVET F¶R ARBETSGIVAREN ATT ANV¤NDA LOCKOUT SOM EN SVARS¥TG¤RD &¶R ATT UTREDNINGENS F¶RSLAG OM EN PROPORTIONALITETSPRINCIP SKALL F¥ PARTER OCH POLITISKA PARTIER B¶R DEN UTFORMAS S¥ ATT DEN SL¥R R¤TTVIST MOT ALLA OPROPORTIONERLIGA ¥TG¤RDER VARE SIG DE BESLUTAS AV ARBETSGIVAR ELLER ARBETSTAGARSIDAN -OT DEN BAKGRUNDEN MENAR UTREDNINGEN ATT DET ¤R ANGEL¤GET ATT ¤VEN INSKR¤NKA OPROPORTIONERLIGA LOCKOUTER OCH ANDRA SVARS¥TG¤RDER $ET TREDJE FALLET AVSER SYMPATI¥TG¤RDER %N SYMPATI¥TG¤RD KAN ORGANISERAS S¥ ATT DEN LEDER TILL EN ORIMLIG P¥TRYCKNING P¥ EN PART I EN L¶NEF¶RHANDLING $ET HAR F¶REKOMMIT VARSLADE SYMPATI¥TG¤RDER D¤R ETT F¥TAL PERSONER I STREJK SKULLE HA ST¤NGT AV VERKSAMHETEN VID ETT K¤RNKRAFTVERK %N S¥DAN ¥TG¤RD F¥R I ALLM¤NHET ANSES OPROPORTIONERLIG SKADA %N S¥DAN ¥TG¤RD B¶R VARA OTILL¥TEN OAVSETT OM DEN GENOMF¶RS SOM PRIM¤R¥TG¤RD ELLER SOM SYMPATI¥TG¤RD !NNARS FINNS RISK ATT MAN KRINGG¥R F¶RBUDET MOT OPROPORTIONERLIGA STRIDS¥TG¤RDER GENOM ATT BE N¥GOT N¤RST¥ENDE F¶RBUND VIDTA EN BEGR¤NSAD ¥TG¤RD I SYMPATI MED PARTERNA I PRIM¤RKONFLIKTEN $EN SKADLIGA EFFEKTEN P¥ L¶NEBILDNINGEN ¤R DENSAMMA VARE SIG ¥TG¤RDEN VIDTAS SOM PRIM¤R¥TG¤RD ELLER SYMPATI¥TG¤RD $ET B¶R OCKS¥ VARA S¥ ATT EN SYMPATI¥TG¤RD INTE SKALL SKADA SOM ST¥R I ETT UPPENBART MISSF¶RH¥LLANDE TILL PRIM¤R¥TG¤RDENS OMFATTNING $EN V¤GLEDANDE PRINCIPEN VID BED¶MNINGEN B¶R VARA ATT DEN ORGANISATION SOM ST¤LLER YRKANDENA I F¶RHANDLINGEN SOM MOTIVERAR PRIM¤R¥TG¤RDEN OCKS¥ SKALL B¤RA EN V¤SENTLIG DEL AV KONFLIKTKOSTNADEN $ET B¶R DOCK FORTFARANDE FINNAS ETT BETYDANDE UTRYMME F¶R ORGANISATIONER ATT ST¶DJA PARTER SOM ¤R I KONFLIKT !LLM¤NT B¶R M¶JLIGHETEN ATT OLOVLIGF¶RKLARA EN STRIDS¥TG¤RD ANV¤NDAS RESTRIKTIVT $ET B¶R SKE EFTER EN SAMLAD AVV¤GNING AV OM DEN STRIDS¥TG¤RD SOM VARSLET G¤LLER ¤R RIMLIG MOT BAKGRUND AV DE F¶RESLAGNA BEST¤MMELSERNA %TT AVG¶RANDE VARIGENOM EN STRIDS¥TG¤RD F¶RKLARAS OLOVLIG B¶R KUNNA AVSE ALLA TYPER AV VARSLADE STRIDS¥TG¤RDER %TT BESLUT OM OLOVLIGF¶RKLARING B¶R ALLTS¥ KUNNA FATTAS S¥V¤L F¶R EN URSPRUNGLIG PRIM¤R STRIDS¥TG¤RD SOM F¶R EN UTVIDGNING AV EN STRIDS¥TG¤RD ELLER EN SYMPATI¥TG¤RD /M ETT OCH SAMMA VARSELMEDDELANDE INNEFATTAR B¥DE EN URSPRUNGLIG PRIM¤R¥TG¤RD EN UTVIDGNING OCH SYMPATI¥TG¤RDER B¶R DE VARSLADE ¥TG¤RDERNA ¤ND¥ KUNNA PR¶VAS VAR OCH EN F¶R SIG $ET B¶R ALLTS¥ BLI M¶JLIGT ATT TILL¥TA DEN URSPRUNGLIGA ¥TG¤RDEN SAMTIDIGT SOM UTVIDGNING OCH SYMPATI¥TG¤RDER F¶RKLARAS OLOVLIGA D¤RF¶R ATT DE ANSES UTFORMADE P¥ ETT S¤TT SOM INTE UPPFYLLER KRAVEN P¥ PROPORTIONALITET %N S¤RSKILD FR¥GA ¤R OM EN OLOVLIGF¶RKLARING ALLTID M¥STE TA SIKTE P¥ HELA DEN ¥TG¤RD SOM VARSLET OMFATTAR ELLER OM EN STRIDS¥TG¤RD ¤VEN TILL VISS DEL B¶R KUNNA F¶RKLARAS OLOVLIG %NLIGT UTREDNINGENS UPPFATTNING TALAR ¶VERV¤GANDE SK¤L F¶R ATT EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD INTE B¶R KUNNA F¶RKLARAS DELVIS OLOVLIG $OMSTOLENS AVG¶RANDE B¶R TA SIKTE P¥ STRIDS¥TG¤RDEN I DESS HELHET VISSA MOMENT I ¥TG¤RDEN G¶R ATT DEN F¥R ANSES ORIMLIG B¶R ¥TG¤RDEN F¶RKLARAS OLOVLIG I SIN HELHET $ET ¤R INTE L¤MPLIGT ATT DOMSTOLEN G¶R N¥GOT ANNAT ¤N EN HELHETSPR¶VNING $ET ¤R OCKS¥ MED EN S¥DAN UTFORMNING SOM BEST¤MMELSEN KAN F¥ DEN PREVENTIVA EFFEKT SOM EFTERSTR¤VAS