sou · GMB366d3 · 1999-01-01 00:00:00 — ·Dagens organisation täcker i stort de behov som finns, men det kan vara svårt att finna stöd när man stöter på udda och nya problem. Ett som kunskapsbank att kontakta vid behov vore värdefullt. ·Hörselkonsulenterna bör föras in under samma tak som syn- och Rh-konsulenterna. ·Allt specialpedagogiskt stöd borde med fördel samlas under en huvudman, t.ex. . Erfarenheten av samarbetet med är att det är stort, otympligt, otydligt och svår- framkomligt. Kommuner med 20 000–50 000 invånare ·Regionalt eller via bör stöd ges till kommunerna då varje målgrupp oftast är liten. Kommuner med färre än 20 000 invånare ·SIH, hörselvård och barnhabiliteringen är alla olika instanser med en hel del personalkategorier. Det blir många kontakter för både skola och föräldrar och ibland många personer – ibland med samma kompetens – med på konfe- renser. Det blir många att ringa till och många som ringer. Kan det inte integreras, det handlar ju om samma barn? Det skulle bli mer lättarbetat och antagligen också billigare. ·En framtida organisation kan t.ex. finnas i samma organisation som habiliteringen eller . Organisationen fungerar bra . ·Det är viktigt med väl utvecklade nätverk mellan kommun, landsting och stat. ·Det är viktigt med en flexibel, professionell och snabb hand- läggning. ·En framtida organisation borde vara mer inriktad på svårigheter för barn och ungdomar med funktionshinder som MBD/DAMP, Aspergers syndrom, autism m.fl. Rörelsehinder, tal-, syn- och hörselsvårigheter är lättare att ta till sig och förstå. Det som finns är bra och bör finnas kvar, eventuellt förslag på förstärkning Kommuner med fler än 100 000 invånare ·Det är viktigt att SIH:s funktioner finns kvar eftersom deras fält är större och deras arbete stimulerar och stöttar utvecklings- arbetet. ser till att sammanföra olika grupper som arbetar för elever med funktionshinder och bidrar därmed till informationsspridning och förbättrad kommunikation. SIH- konsulenterna är mycket viktiga för elever och föräldrar eftersom de följer eleven från skolstart. Det bör finnas konsulenter för syn, hörsel och rörelsehinder. ·Kompetens i resursteam med specialpedagoger med inriktning på funktionshinder av alla slag. Viktigt är att det stöd som finns är väl känt ute i kommunerna. Det krävs en aktiv marknads- föring. Önskvärt att det finns ett kontinuerligt fortbildningsutbud kring funktionshinder av olika slag, kring nytt material m.m. Kommuner med 50 000–100 000 invånare ·Konsulentverksamheten, specialskolorna och deras resurscenter bör finnas kvar. Kommuner med 20 000–50 000 invånare ·Stöd till elever med behov av specialpedagogiskt stöd fungerar på ett tillfredsställande sätt i kommunerna. ·Organisationen bör framför allt bli tydligare. Hur når man respektive konsulent? Vad kan de göra (uppdraget)? Vad vill de att kommunerna blir bättre på? Vikten av samordning av insatser är stor. En SIH-dag med respektive konsulent, exempelvis varje höst, tror jag skulle underlätta. ·Vi anser att finns det kunnande vi behöver för att klara av behoven på ett bra sätt. Kommuner med färre än 20 000 invånare ·Vi är en riktig glesbygdskommun med många skolor utanför tätorten och med långa avstånd. Följden av det är att många särskoleelever finns integrerade, oftast ensamma, i grundskole- klasser. Vi önskar att dessa skolor, föräldrar–eleven–personalen, oftare fick besök av specialpedagogerna inom , tex / termin. ·Då nuvarande organisation motsvarar kommunens behov av specialpedagogiskt stöd bör den bibehållas. Däremot bör eventuellt resurser ges till flera konsulenttjänster då vi upplevt väntetid för stödinsatser. En av kommitténs huvuduppgifter har varit att kartlägga hur samhällets insatser för elever med funktionshinder tillgodoser elevernas behov av samhälleligt stöd. Denna enkät som har utarbetats i samverkan med är en del i denna kartläggning. Enkäten avser insatser inom barn- och ungdoms- habiliteringen, den pedagogiska hörselvården, syncentralerna och den barn- och ungdomspsykiatriska verksamheten. För att respektive verksamhet skulle kunna besvara enkäten har den delats i nedanstående fyra delar. D.Barn och ungdomspsykiatrin (BUP/PBU) Enkäten har besvarats av de 23 landstingen samt kommunerna . Enkäten sändes ut centralt med önskemål om att någon på central nivå skulle göra en sammanställning för /kommunen. Om detta inte skett har sammanställningen utförts av oss. De som haft störst problem med att besvara enkäten är Barn- och ungdomspsykiatrin. Enkäterna besvarades maj–. Vid redovisning av kommentarer och beskrivningar har vissa mindre redigeringar av texterna utförts. Namn på landsting och verksamheter har tagits bort. : 3 av 6 : 1 av 3 A. Enkät till barn och ungdomshabiliteringen A.1 Vilka grupper med funktionshinder omfattar verksamheten vid barn- och ungdomshabiliteringen inom Ert landsting? Antal svar: 26 Autism, Aspergers syndrom, ADHD, MBD/DAMP LSS:s personkretsområde I–II–III *Alternativ som anges av färre än tre landsting redovisas ej. A.2 Ange nedan hur många barn och ungdomar i olika åldersgrupper som är registrerade vid barn- och ungdoms- habiliteringen. Antal svar: 26 Nedan redovisade uppgifter är ungefärliga. Uppgifter saknas från vissa enheter i och . Andra enheter har inte kunnat redovisa uppgifter exakt uppdelat på de åldersgrupper som efterfrågats. Förskolebarn (tom ) Grundskoleelever tom åk 5 (7–) Grundskoleelever tom åk 9(12–15/) Ungdomar i gymnasieåldern (16/–) A.3 Uppskatta hur stor andel av barn- och ungdoms- habiliteringens insatser (av personalens tid) som vänder sig till barn och ungdomar i nedanstående åldersgrupper. Antal svar: 26 Vid beräkning av andel ingår 21 landsting. Förskolebarn (tom ) Grundskoleelever tom åk 5 (7–) Grundskoleelever tom åk 9(12–15/) Ungdomar i gymnasieåldern (16/–) A.4 Finns det ett särskilt ungdomsteam inom barn- och ungdomshabiliteringen? Svarsalternativ: ja, nej. Antal svar: 26 Särskilt ungdomsteam finns ej Särskilt ungdomsteam finns ej, men vuxenhabiliteringen Särskilt ungdomsteam är under uppbyggnad Särskilt ungdomsteam är under utredning A.5 Vid vilken ålder övergår ett barn/ungdom till vuxen- habiliteringen i Ert landsting? Antal svar: 26 Åldern då ungdomar övergår till vuxenhabiliteringen varierar mellan och inom landsting. Vanligast är att detta sker vid 18–. Vid vissa enheter sker övergång till vuxenhabiliteringen då personen är , vid andra inte förrän vid 23 eller . A.6 För barn/ungdomar i skolåldern: Vilken typ av funktions- nedsättningar förekommer inom barn- och ungdoms- habiliteringen? Antal svar: 26 Autism, Aspergers syndrom, ADHD, MBD/DAMP * Se fråga A1, övriga grupper. A.7 För barn/ungdomar i skolåldern: Vilken typ av insatser förekommer direkt riktade till eleven eller elevens familj? Antal svar: 26 Språk- och kommunikationsträning (insats av logoped) Utredning/bedömning/diagnostisering *Alternativ som anges av färre än tre landsting redovisas ej. A.8 För barn/ungdomar i skolåldern: Vilken typ av insatser förekommer riktat till skolan? Antal svar: 26 Handledning och rådgivning till skolan avseende hjälpmedel och fysisk miljö Handledning till skolpersonal som ger behandling (ex sjukgymnastik el arbetsterapi) Deltagande i skolans fortbildningsaktiviteter, t ex studiedagar Handledning och rådgivning till skolan avseende specialpedagogik Rådgivning/information om enskild elev *Alternativ som anges av färre än tre landsting redovisas ej. A.9 Ange vilka yrkesgrupper som finns anställda vid barn- och ungdomshabiliteringen – som andel av heltidstjänst (årsarbetskrafter=åak). Antal svar: 26 Förskollärare med specialpedagogisk påbyggnad Grundskollärare/gymnasielärare med specialpedagogisk Fritidspedagog med specialpedagogisk påbyggnad * 5 BoU-habiliteringar köper tjänster från barnklinik. A.10 Vilka av dessa yrkeskategorier inom barn- och ungdomshabiliteringen arbetar normalt med insatser i skolan? Antal svar: 26 Förskollärare med specialpedagogisk påbyggnad Grundskollärare/gymnasielärare med specialpedagogisk *Alternativ som anges av färre än tre landsting redovisas ej. A.11 Vad är /pedagogernas huvudsakliga uppgift inom habiliteringsteamet? Antal svar: 26 Att bidra med pedagogisk kompetens i habiliteringsteamet Att handleda skolan (lärare, assistent, elevvårdspersonal m fl) Bidra med pedagogisk kompetens i habiliteringsteamet samt handleda skolan Övriga huvudsakliga uppgifter * Samarbete vid övergång från förskola till skola Handleda skola vid skolstart Utredning/bedömning/behandling *Alternativ som anges av färre än tre landsting redovisas ej. Fyra landsting uppger att pedagogiska insatser endast ges till förskolebarn. A.12 Vem initierar vanligen barn- och ungdomshabiliteringens insatser i skolan? Antal svar: 26 Särskild samordnare för elever med Personlig assistent/elevassistent *Alternativ som anges av färre än tre landsting redovisas ej. A.13 Med vilken frekvens bedömer Ni att habiliteringen samverkar med SIH:s konsulenter? Svaren anges med kryss på en tiogradig skala, där 1 motsvarar aldrig och 10 motsvarar ofta. Antal svar: 26 Där flera svar inkommit från samma landsting har ett medeltal räknats fram. Konsulenter för elever med synskada Konsulenter för utvecklingsstörda elever med synskada Konsulenter för förskolebarn med synskada A.14 Kring vilken typ av frågeställningar och i vilka situationer samverkar barn- och ungdomshabiliteringen med SIH:s konsulenter? Antal svar: 25 Utbildning/information till skola Hjälpmedel – utredning/ordination Deltagande vid skolkonferens/ elevvårdskonferens Utbildning/information till förskola A.15 Är, enligt Er uppfattning, gränsdragningen mellan habiliteringens och SIH:s konsulenters uppdrag tydlig? Antal svar: 26 15 landsting tar upp problem eller önskemål vad gäller gräns- dragningen mellan habiliteringens och SIH:s konsulenters olika ansvarsområden. Flera landsting påpekar att oklarheter i ansvarsfördelningen medför att risk för dubbelarbete föreligger. Tätt sammankopplat med önskemålen om tydligare ansvarsfördelning är önskemål om en tydligare organisation samt ett bättre samarbete och samverkan mellan habiliteringen och SIH:s konsulenter. Nio landsting har önskemål om tydligare ansvarsfördelning, tydligare organisation och/eller bättre samarbete/samverkan. Fyra landsting efterfrågar för barn med MBD/DAMP, ADHD, Autism och Aspergers syndrom. Två landsting nämner problem med SIH:s synkonsulent för förskolebarn. Ett landsting menar att dessa borde ingå i barn- habiliteringen och inte finnas på statlig nivå. Ytterligare ett landsting tar upp denna problematik under fråga A.16. Två landsting efterfrågar mer tid för Rh-konsulenter. A.16 Hur bör enligt Er uppfattning uppdraget till habiliteringen respektive definieras? Antal svar: 23 Några landsting nämner att ett utökat samarbete mellan habiliteringen och SIH:s konsulenter är viktigt. Ett landsting tycker att man kan ha gemensamma lokaler för att underlätta samarbetet, ett annat landsting föreslår kontinuerliga gemensamma konferenser. Ett landsting tycker att SIH:s resurser bör överföras till habiliteringen. Av de landsting som kort definierar SIH-konsulenternas respektive habiliteringens uppgifter säger 14 att SIH-konsulenternas ansvar är att ge specialpedagogisk rådgivning och handledning till skolan. Fyra landsting menar att skall stå för kontroll eller uppföljning av det enskilda barnets situation. Detta uttrycks av ett landsting som att har legitimitet att gå in i skolans inre värld. Ett landsting menar att konsulenternas uppgift är att vara en brygga mellan skolan och habiliteringen. Detsamma uttrycker det landsting som skriver att allt som rör barnets situation i skolan bör gå genom SIH:s konsulenter, som sedan i sin tur, i samråd med föräldrarna, vid behov vänder sig till habiliteringen. Uppdraget till habiliteringen är definierat i HSL och LSS. Habilitering är samordnade medicinska, pedagogiska och sociala behandlings- åtgärder för att minska och kompensera medfödda eller förvärvade funktionshinder hos barn och ungdomar. Arbetet sker i samråd med och utifrån föräldrars/ungdomars uppdrag med en helhetssyn och i ett utredningsperspektiv. Rådgivning och annat personligt stöd är särskilda expertinsatser. Detta svar beskriver mycket väl hur majoriteten av landstingen beskriver habiliteringens verksamhet. Tre landsting nämner att habiliteringen ger råd och stöd till skolan. Ett landsting menar att habiliteringens specialpedagogiska resurser bör avgränsas till förskolenivå där arbetet sker på familjens uppdrag. Samma landsting skriver att synkonsulent inom för förskolebarn är en mycket märklig konstruktion som kanske bör föras över till Barn- och ungdomshabiliteringen. Ett landsting menar att i förhållande till SIH:s konsulenter svarar habiliteringen mer för arbetet på basnivå för att sedan ta hjälp av som en extra resurs. B. Enkät till den pedagogiska hörselvården (barn- och ungdomsverksamheten) B.1 Ange nedan hur många barn och ungdomar i olika åldersgrupper som är registrerade vid den pedagogiska hörselvården. Antal svar: 26 elever tom åk 5 (7–) elever tom åk 9 (12–15/) (16/–) B.2 Uppskatta hur stor andel av den pedagogiska hörselvårdens insatser (av personalens tid) som vänder sig till barn och ungdomar i nedanstående åldersgrupper. Antal svar: 24 Förskolebarn (tom ) Grundskoleelever tom åk 5 (7–) Grundskoleelever tom åk 9(12–15/) Ungdomar i gymnasieåldern (16/–) B.3 För barn/ungdomar i skolåldern: Vilken typ av insatser förekommer direkt riktade till eleven eller elevens familj? Antal svar: 26 Teckenspråksundervisning till föräldrar och/eller syskon *Alternativ som anges av färre än tre landsting redovisas ej. B.4 För barn/ungdomar i skolåldern: Vilken typ av insatser förekommer riktat till skolan? Antal svar: 26 Handledning och rådgivning till skolan om hjälpmedel och fysisk miljö Handledning och rådgivning till skolan avseende specialpedagogik Medverkan i skolans fortbildningsaktiviteter, t ex studiedagar Utbildning/fortbildning av lärare *Alternativ som anges av färre än tre landsting redovisas ej. B.5 Ange vilka yrkesgrupper som finns anställda vid den pedagogiska hörselvården – som andel av heltidstjänst (årsarbetskrafter=åak). Antal svar: 25 Förskollärare med specialpedagogisk påbyggnad Grundskollärare/gymnasielärare med specialpedagogisk Fritidspedagog med specialpedagogisk påbyggnad *Alternativ som anges av färre än tre landsting redovisas ej. B.6 Vid insatser i skolan: Vilka av dessa yrkeskategorier inom den pedagogiska hörselvården är normalt berörda? Antal svar: 26 Förskollärare med specialpedagogisk påbyggnad Grundskollärare/gymnasielärare med specialpedagogisk Fritidspedagog med specialpedagogisk påbyggnad *Alternativ som anges av färre än tre landsting redovisas ej. insatser i skolan? Antal svar: 26 Särskild samordnare för elever med *Alternativ som anges av färre än tre landsting redovisas ej. 502 Bilaga 7 SOU 1998:66 C. Enkät till syncentralerna (barn- och ungdomsverksamheten) C.1 Ange nedan hur många barn och ungdomar i olika åldersgrupper som är registrerade vid syncentralen. Antal svar: 26 Från syncentralerna har svar inkommit från samtliga landsting. Någon enhet kan dock saknas utan att vi känner till det. I något fall skilde sig åldersindelningen från den i enkäten. Förskolebarn (tom ) Grundskoleelever tom åk 5 (7–) Grundskoleelever tom åk 9(12–15/) Ungdomar i gymnasieåldern (16/–) C.2 Uppskatta hur syncentralens insatser (av personalens tid) fördelar sig mellan barn och ungdomar i nedanstående åldersgrupper. Antal svar: 22 Förskolebarn (tom ) Grundskoleelever tom åk 5 (7–) Grundskoleelever tom åk 9(12–15/) Ungdomar i gymnasieåldern (16/–) C.3 För barn/ungdomar i skolåldern: Vilken typ av insatser ges direkt till eleven eller elevens föräldrar? Antal svar: 26 Råd och stöd till föräldrar Bedömning/undersökning/behandling Hjälpmedel – inträning, utprovning Träning av kompensatorisk teknik *Alternativ som anges av färre än tre landsting redovisas ej. C.4 För barn/ungdomar i skolåldern: Vilken typ av insatser förekommer riktat till skolan? Antal svar: 26 Handledning och rådgivning till skolan om hjälpmedel och fysisk miljö Deltagande i skolans fortbildningsaktiviteter, t ex studiedagar Handledning och rådgivning till skolan avseende specialpedagogik Allmän information till skola, elever *Alternativ som anges av färre än tre landsting redovisas ej. C.5 Ange vilka yrkesgrupper som finns anställda vid syn- centralen – i procentandel av heltidstjänst (årsarbetskrafter = åak). Antal svar: 26 *Alternativ som anges av färre än tre landsting redovisas ej. C.6 Vilken grundutbildning har centralens synpedagoger/ anpassningslärare? Antal svar: 26 *Alternativ som anges av färre än tre landsting redovisas ej. C.7 Vid insatser i skolan: Vilka av dessa yrkeskategorier inom syncentralen är normalt berörda? Antal svar: 26 I samtliga landsting gör syncentraler insatser i skolan. C.8 Vem initierar vanligen syncentralens insatser i skolan? Antal svar: 26 Särskild samordnare för elever med 506 Bilaga 7 SOU 1998:66 C.9 Med vilken frekvens bedömer Ni att syncentralen samverkar med SIH:s konsulenter m fl? Svaren har angivits med kryss på en tiogradig skala där 1 motsvarar aldrig och 10 motsvarar ofta. Där flera svar inkommit från samma landsting har ett medeltal räknats fram. Antal svar: 26 Konsulenter för elever med synskada Konsulenter för förskolebarn med synskada Konsulenter för utvecklingsstörda elever med synskada C.10 Kring vilken typ av frågeställningar och i vilka situationer sker samverkan med SIH:s konsulenter? Antal svar: 26 Majoriteten av syncentralerna tycks ha ett kontinuerligt och väl fungerande samarbete med SIH:s konsulenter. Frågor kring vilka samarbetet är regelbundet Förändrad förskole-/skolsituation Utredning/undersökning/bedömning Första kontakten med familjen Information till personal/föräldrar C.11 Är, enligt Er uppfattning, gränsdragningen mellan syncentralen och SIH:s konsulenters uppdrag tydlig? Antal svar: 24 Av de landsting som svarar ja på denna fråga beskriver majoriteten att ansvarar för pedagogiken. Deras uppdrag är av konsultativ karaktär riktad mot barnomsorg och skola. Syncentralerna har istället det medicinska-optiska ansvaret samt ansvarar för synträning och till viss del habilitering och rehabilitering. Syncentralerna ansvarar dessutom för hjälpmedelsutprovning. Av de landsting som tycker att gränsdragningen mellan SIH:s konsulenter och syncentralerna är otydlig menar flera att oklarheter föreligger vad gäller hjälpmedelsutprovning och synbedömningar. Sju landsting menar att SIH:s konsulenter ger sig in på syncentralernas arbetsuppgifter. Några landsting menar att gränsdragningen visserligen inte är tydlig men att man tillsammans kommit fram till fungerande rutiner. Vissa landsting menar att gränsdragningen är mest otydlig vad gäller förskolebarn, andra menar att den är otydligare för skolbarn. Några landsting påpekar att otydligheter leder till dubbelarbete och att man skulle tjäna på att samarbeta mer och sitta närmare varandra. C.12 Hur bör enligt Er uppfattning uppdraget till habiliteringen respektive definieras? Antal svar: 21 Landstingen är överens om att har det specialpedagogiska ansvaret. Habiliteringen eller habilitering/syncentral, i de fall där de utgör samma organisation, skall bl a stå för råd och stöd till familjen, utprovning av hjälpmedel, miljöanpassning, ADL-träning och förflyttningsträning. Ett landsting tycker att SIH:s konsulent med förskolepedagogisk kompetens borde föras över till syncentralen samt att konsulenten för skolbarn borde organiseras som Rh-konsulenten. (Ingen närmare precisering ges.) Två landsting tror att resurserna skulle utnyttjas bättre om SIH- konsulenterna tillhörde . I ett landsting där habilitering och syncentral är skilda organisationer menar man att habiliteringen borde uppmärksamma barnens syn- problem mer och att en särskild punkt borde finnas i habiliterings- planen där habiliteringen har huvudansvar för att söka sådan kunskap. Syncentralen kan bara vara konsult åt habiliteringen när det gäller de flerhandikappade barnen. Habiliteringarna borde efterfråga sådant samarbete med syncentral och SIH-konsulent. Det borde aldrig få förekomma konkurrensförhållande mellan de olika vård- givarna, vilket man ibland uppfattar att det gör. Liknande åsikter framförs av ytterligare ett landsting. Bland övriga funktionshinder bör habiliteringen uppmärksamma/inte glömma bort synskadan och samverka med syncentralens aktörer. Habiliteringen bör vara medveten om synens betydelse för barnets utveckling och därför se till att syncentralen och synkonsulent blir en aktiv del av habiliteringsteamet. Ett annat landsting där habiliteringen och syncentralen också är skilda organisationer tycker att alla synskadade barn borde vara inskrivna vid habiliteringen. D. Enkät till barn- och ungdomspsykiatrin (BUP/PBU) D.1 Omfattar Er verksamhet barn och ungdomar med funktionshinder? Med funktionshinder avses såväl traditionella handikapp som t ex synskada, dövhet, hörselskada och rörelsehinder som neurologiskt, medicinskt eller psykiatriskt betingade funktions- Karaktäristiskt är att funktionsnedsättningen inte är av tillfällig art. Samtliga 26 landsting uppger att verksamheten omfattar barn och ungdomar med funktionshinder. Om ja, hur vanligt är det att nedanstående grupper med funktionshinder omfattas av Er verksamhet. Alternativ: ofta, ibland, aldrig. Antal svar: 26 ADHD, MBD/DAMP * Fanns ej som alternativ, men angavs trots det av flera landsting. Olika former av kroniska sjukdomar Mental retardation med psykiskt/mentalt funktionshinder *Alternativ som anges av färre än tre landsting redovisas ej. D.2 Ange nedan hur många barn och ungdomar med funktionshinder som är registrerade hos BUP/PBU. Redovisa fördelat på ålder. Antal svar: 15 Många landsting har inte kunnat besvara denna fråga eftersom man inte för sådan statistik. De svar som inkommit är i flera fall grova uppskattningar. Sammanställningen bygger därmed på få och osäkra uppgifter. Förskolebarn (tom ) Grundskoleelever tom åk 5 (7–) Grundskoleelever tom åk 9(12–15/) Ungdomar i gymnasieåldern (16/–) D.3 Uppskatta hur BUP/PBU:s insatser (av personalens tid) för barn och ungdomar med funktionshinder fördelas mellan nedan- stående åldersgrupper. Antal svar: 19 Förskolebarn (tom ) 12 landsting samt vissa enheter inom 7 landsting Grundskoleelever tom åk 5 12 landsting samt vissa (7–) enheter inom 7 landsting Grundskoleelever tom åk 9 12 landsting samt vissa (12–15/) enheter inom 7 landsting 11 landsting samt vissa (16/–) enheter inom 7 landsting D.4 Vid vilken ålder övergår ett barn/ungdom till vuxen- psykiatrin i Ert landsting? Antal svar: 26 I 25 landsting övergår ungdomar normalt till vuxenpsykiatrin . Fem kliniker uppger 18–och ett landsting uppger 18– . D.5 För barn/ungdomar i skolåldern med funktionshinder: Vilken typ av insatser ges direkt till eleven eller elevens föräldrar? Antal svar: 26 Råd och stöd till föräldrar Föräldrautbildning vid ADHD/DAMP Handledning till olika personalkategorier Samverkan med andra institutioner *Alternativ som anges av färre än tre landsting redovisas ej. D.6 För elever i skolåldern med funktionshinder: Vilken typ av insatser förekommer riktat till skolan? Antal svar: 26 Information avseende elevens situation Handledning och rådgivning avseende specialpedagogik Deltagande i fortbildningsaktiviteter, t ex studiedagar med skola och föräldrar i uppföljande Samverkan/samverkansinsatser med barnhabilitering Konsulthjälp till bla personliga assistenter och läkare *Alternativ som anges av färre än tre landsting redovisas ej. D.7 Ange vilka yrkesgrupper som finns anställda vid /PBU – i procentandel av heltidstjänst (årsarbetskrafter = åak). Antal svar: 24 Skötare i psykiatrisk vård Grundskollärare/gymnasielärare med specialpedagogisk Förskollärare med specialpedagogisk påbyggnad Fritidspedagog med specialpedagogisk påbyggnad *På 5 BUP/PBU finns kommunalt anställda grundskollärare/gymnasielärare med specialpedagogisk påbyggnad. **Varav 1 projektanställning.