sou · GMB3104 · 1999-01-01 00:00:00 — Försäkringskassorna bör redan med nuva- rande regler i ökad utsträckning verka aktivt för att lyfta fram bidrags- möjligheten såväl i tidigt rehabiliteringsarbete genom ökad information till arbetsgivare och anställda m.fl. som i rehabiliteringsarbetet med den försäkrade. Slutligen föreslår vi att det ska föreskrivas i sjuklönelagen att arbetsgivare i stället för sjuklön får ersätta arbetstagare, som drabbas av sjukdom, för resor till och från arbetet, om arbetstagaren kan förvärvsarbeta men inte använda sig av ordinarie färdmedel. Ersättningen bör enligt vårt förslag göras skattefri för arbetstagaren. Ekonomiska förutsättningar och konsekvenser m.m. I kapitel 9 redogör vi för de ekonomiska konsekvenserna av våra förslag. Totalt sett innebär våra förslag att sjukförsäkringens kostnader ökar med . Detta motsvarar av det underlag som arbetsgivarnas sjukförsäkringsavgift är beräknad på, dvs. en ökning av de sociala avgifterna . I allt väsentligt är finansieringen en fråga om omfördelning mellan arbetsgivare. I fortsättningen skulle den allmänna sjukförsäkringen gå in och fördela i princip halva kostnaden efter arbetsgivarnas förutsätt- ningar och behov. Det betyder ett system där alla arbetsgivare är med och finansierar de arbetslivsinriktade rehabiliteringsinsatserna. Förslaget innebär i och för sig en omfördelning från staten till arbetsgivarna via sjukförsäkringen med ett avsevärt belopp. De ökade kostnaderna för sjukförsäkringen är dock ingalunda nettokostnader. Positiva effekter är minskade utgifter för sjuklön och sjukpenning samt större skatteintäkter som en följd av minskat produktionsbortfall. Alla led i den arbetslivsinriktade rehabiliteringsprocessen bör följas upp. En utvärdering och en eventuell kalibrering av finansieringen bör göras av det framlagda förslaget , eftersom underlaget be- träffande arbetsgivarnas satsningar på arbetslivsinriktad rehabilitering troligen är överskattat. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:381) om allmän försäkring dels att nuvarande 22 kap. 7–17 §§ skall betecknas 22 kap. 14–23 §§, dels att 22 kap. 1–13 §§ skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas sex nya paragrafer, 22 kap. 14 § och 18–23 §§ samt närmast före 22 kap. 1 §, 3–5 §§, 9 § och 13–14 §§ nya rubriker av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En försäkrad som är inskri- ven hos allmän försäkringskassa eller har rätt till sjukpenning en- ligt 3 kap. 1 § andra stycket har möjligheter till rehabilitering och rätt till rehabiliteringsersättning enligt vad som anges i detta kapitel. I detta kapitel ges bestäm- melser om rehabilitering och rätt till rehabiliteringsersättning. Bestämmelserna gäller för- säkrad som är inskriven hos all- män försäkringskassa eller har rätt till sjukpenning enligt 3 kap. 1 § andra stycket och som har fått eller riskerar att få sin ar- betsförmåga nedsatt på grund av sjukdom. 1 Senaste lydelse 1991:1040. Rehabilitering enligt detta kapitel skall syfta till att återge den som har drabbats av sjuk- dom sin arbetsförmåga och för- utsättningar att försörja sig själv genom förvärvsarbete. Rehabiliteringsåtgärder skall planeras i samråd med den för- säkrade och utgå från dennes individuella förutsättningar och behov. Den försäkrades arbets- givare skall i samråd med den försäkrade svara för att dennes behov av rehabilitering klarläggs och för att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering. Om det inte framstår som obehövligt skall arbetsgivaren påbörja en re habiliteringsutred- ning 1.när den försäkrade till följd av sjukdom har varit helt eller delvis frånvarande från sitt ar- bete i följd, 2.när den försäkrades arbete ofta har avbrutits av kortare sjukperioder eller 2Senaste lydelse 1991:1040. 3Senaste lydelse 1991:1040. Med arbetslivsinriktad reha- bilitering avses i detta kapitel in- satser för att anpassa arbetsför- hållandena efter den försäkra- des förutsättningar eller träna eller utbilda den försäkrade så att han eller hon kan fullgöra ett förvärvsarbete. I 3 kap. 7 b § ges bestäm- melser om sjukpenning när den försäkrade genomgår en medi- cinsk behandling eller medicinsk rehabilitering som syftar till att förebygga sjukdom eller att för- korta sjukdomstid eller att före- bygga eller häva nedsättning av arbetsförmågan. 2EHABILITERINGENS SYFTE M M Rehabiliteringens syfte är att den försäkrades arbetsförmåga skall tas tillvara så att det blir möjligt för honom eller henne att försörja sig genom eget arbete. Den försäkrades behov av rehabilitering skall klarläggas och åtgärder planeras och ge- nomföras tillsammans med den försäkrade samt, om den för- säkrade inte motsätter sig det, i samverkan med hans eller hen- nes arbetstagarorganisation. 3. när den försäkrade skall i fall som avses i andra stycket 1.tillställas för anmälan om sjukdomsfallet och i fall som avses i andra stycket 2.inom samma tid räknat för anmälan om det sjuk- domsfall som närmast föregick rehabiliteringsutredningen. Har rehabiliteringsutredningen gjorts på begäran av den försäkrade, skall den tillställas kassan från den dag då begäran framställdes hos arbetsgivaren. Om rehabiliteringsutred- ningen inte kan slutföras inom den i tredje stycket angivna ti- den, skall detta anmälas till för- säkringskassan . Därvid skall uppgift lämnas om orsaken till dröjsmålet och om den tidpunkt då utredningen be- räknas vara avslutad. Sedan ut- redningen slutförts skall den omgående tillställas försäk- ringskassan. isamråd med den försäkrades arbetstagarorganisation, om den försäkrade medger det. skall över- ta ansvaret för rehabiliteringsut- redningen, om det finns skäl till det. Den försäkrade skall lämna de upplysningar som behövs för att klarlägga hans behov av rehabilitering och efter bästa förmåga aktivt medverka i reha- biliteringen samord- nar och utövar tillsyn över de in- satser som behövs för rehabilite- ringsverksamhet enligt denna lag. skall i samråd med den försäkrade se till att hans behov av rehabi- litering klarläggs och att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering. skall, om den försäkrade medger det, i ar- betet med rehabiliteringen sam- verka med hans arbetsgivare och arbetstagarorganisation, hälso- och sjukvården, social- tjänsten samt arbetsmarknads- myndigheterna och andra myn- digheter som kan vara berörda. skall därvid verka för att dessa, var och en inom sitt verksamhetsområde, 4Senaste lydelse 1991:1040. 5Senaste lydelse 1991:1040. Den försäkrade skall söka ta till vara sin arbetsförmåga så långt detta är möjligt. Den försäkrade skall lämna de upplysningar som behövs för att klarlägga hans eller hennes nedsättning av arbetsförmågan och vad som behövs för att åter- ställa arbetsförmågan. Den försäkrade skall medver- ka aktivt till att söka återfå sin arbetsförmåga. Den försäkrades arbets- givare skall, om det inte fram- står som obehövligt, söka klar- lägga om den försäkrade be- höver arbetslivsinriktad rehab- ilitering 1.när den försäkrade till följd av sjukdom har varit helt eller delvis frånvarande från sitt arbete i följd, 2.när den försäkrades arbete ofta har avbrutits av kortare sjukperioder eller 3.när den försäkrade begär det. vidta eller planera nödvändiga åtgärder för en arbetslivsinriktad rehabilitering hos arbetsgivaren. vidtar de åtgärder som behövs för en effektiv rehabilitering av den försäkrade. skall se till att rehabiliteringsinsatser påbörjas så snart det av medi- cinska och andra skäl är möjligt Om den försäkrade behöver en rehabiliteringsåtgärd, för vil- ken ersättning kan utges enligt detta kapitel, skall försäkrings- kassan upprätta en rehabilite- ringsplan. Planen skall såvitt möjligt upprättas i samråd med den försäkrade. Rehabiliteringsplanen skall ange de rehabiliteringsåtgärder som skall komma i fråga och vem som har ansvaret för dem, en tidsplan för rehabiliteringen samt uppgifter i övrigt som be- hövs för att genomföra rehabili- teringen. Planen skall även innehålla uppgift om den beräknade kostnaden för ersätt- ning . skall fort- löpande se till att rehabilite- ringsplanen följs och att det vid behov görs nödvändiga änd- ringar i den. Arbetsgivaren skall under- rätta om sina åtgärder enligt 5 §. Underrättel- sen skall lämnas och senast räknat -för anmälan om sjukdomsfal- let i fall som avses i 5 § första stycket 1, -för anmälan om det sjuk- domsfall som närmast föregick undersökningen i fall som avses i5 § första stycket 2 samt -då begäran framställdes hos arbetsgivaren i fall som avses i 5 § första stycket 3. Om enligt 10 § finner att en komplette- rande rehabiliteringsutredning behövs, skall arbetsgivaren medverka aktivt i denna. Rehabiliteringersättning ut- ges när en försäkrad, vars ar- betsförmåga till följd av sjuk- dom är nedsatt med minst en fjärdedel, deltar i arbetslivsinrik- 6Senaste lydelse 1991:1040. 7Senaste lydelse 1991:1040. Arbetsgivare skall så länge anställningen pågår svara för att de åtgärder vidtas för en arbetslivsinriktad rehabilitering som behövs för att den tad rehabilitering som avser att förkorta sjukdomstiden eller att helt eller delvis förebygga eller häva nedsättning av arbetsför- mågan. Rehabiliteringsersättning be- står av rehabiliteringspenning och särskilt bidrag. Rehabiliteringsersättning ut- betalas efter ansökan av den för- säkrade. Rehabiliteirngsersättning ut- ges längst till och med den må- nad före den då den försärkade fyller . Regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestäm- mer får meddela föreskrifter om rehabiliteringserättning vid ut- bildning. försäkrade skall kunna återgå i arbete hos arbetsgivaren eller behålla arbetet hos denne. Hel rehabiliteringspenning utgör för dag av den fastställda sjukpenninggrundan- de inkomsten, delad med 365. Rehabiliteringspenningen av- rundas till närmaste hela krontal. Arbetsgivarens ansvar enligt 5–7 §§ inskränker inte de skyl- digheter arbetsgivaren har en- ligt 3 kap. 3 § andra stycket ar- betsmiljölagen (1977:1160) att genom att anpassa arbetsförhål- landena eller vidta annan lämp- lig åtgärd ta hänsyn till arbets- tagarens särskilda förutsättning- ar för arbetet. får när det behövs inhämta yttrande från om de skyldigheter en arbetsgivare har enligt arbetsmiljölagen i de avseenden som nämns i första stycket 8 Senaste lydelse 1997:562. Saknar den försäkrade arbets- förmåga utges hel rehabilite- ringspenning. Om arbetsförmå- gan inte saknas helt men är ned- satt med minst tre fjärdedelar utges tre fjärdedels rehabili- teringspenning. Är arbetsförmå- gan nedsatt i mindre grad men med minst hälften utges halv rehabiliteringspenning. I annat fall utges en fjärdedels rehabi- literingspenning. Arbetsförmågan skall för rehabiliteringsåtgärden anses nedsatt i den mån den för- säkrade på grund av åtgärden är förhindrad att förvärvsarbeta. skall se till att den försäkrades behov av rehabilitering klarläggs och att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabili- tering. Rehabiliteringsinsatser skall påbörjas så snart det av medicinska och andra skäl är möjligt. Om arbetsgivaren begär det, skall utse en särskild kontaktperson hos sig med uppgift att stödja arbetsgi- varen i arbetet på att fullgöra åliggandena enligt 5–7 §§. Särskilt bidrag utges för kostna- der som uppstår för den försäk- rade i samband med rehabili- teringen. Ytterligare föreskrifter om sådant bidrag får meddelas av regeringen. skall om det behövs komplettera arbets- givarens undersökning enligt 5 § första stycket med en utredning om den försäkrades behov av arbetslivsinriktad rehabilitering för arbete hos annan arbetsgi- vare än den egna eller av annan form av rehabilitering. Den kompletterande rehabili- teringsutredningen skall påbör- jas utan dröjsmål och vara av- slutad från det den påbörjades, om det inte finns särskilda skäl att färdig- ställa den . 9Senaste lydelse 1991:1040. 10Senaste lydelse 1991:1040. Den försäkrade skall så snart det kan ske och senast till an- mäla sådan ändring av sina för- hållanden som är av betydelse för rätten till rehabiliteringser- sättning eller för rehabiliterings- ersättningens storlek. Om arbetsgivarens undersök- ning eller kompletterande utredning visar att den försäkrade behöver sär- skilda åtgärder enligt bestäm- melserna i detta kapitel, skall från det undersökningen kom in eller utredningen avslu- tades upprätta en rehabilite- ringsplan. Rehabiliteringsplanen skall ange de rehabiliteringsåtgärder som skall komma i fråga och vem som har ansvaret för dem, en tidsplan för rehabilitering samt uppgifter i övrigt som be- hövs för att genomföra rehabi- literingen. Planen skall även in- nehålla uppgift om den beräk- nade kostnaden för ersättning . skall fort- löpande se till att rehabilite- ringsplanen följs och att det vid behov görs ändringar i den. Rehabiliteringsplanen skall föl- jas upp kontinuerligt och omprövas minst en gång var sjätte månad. Bestämmelserna i 3 kap. 12 § och 16 § första–femte styckena tillämpas även i fråga om reha- biliteringspenning. samord- nar och håller uppsikt över de insatser som behövs för reha- biliteringsverksamhet enligt denna lag. skall i ar- betet med rehabiliteringen sam- 11Senaste lydelse 1991:1040. 12Senaste lydelse 1991:1976. verka med den försäkrades arbetsgivare och arbetstagar- organisation, hälso- och sjuk- vården, samt arbetsmarknadsmyndigheterna och andra myndigheter som kan vara berörda. Försäkringskas- san skall därvid verka för att dessa, var och en inom sitt verk- samhetsområde, vidtar de åtgär- der som behövs för en effektiv rehabilitering av den försäk- rade. Om finner att det föreligger allvarliga bris- ter i det sätt varpå arbetsgivaren fullgör sin skyldighet enligt 3 kap. 2 a § arbetsmiljölagen (1997:1160) att på lämplig sätt organisera en arbetsanpass- nings- och rehabiliteringsverk- samhet, skall anmäla sina iakttagelser till . Den som får rehabiliterings- ersättning får behålla ersätt- ningen 1.vid kortvarig ledighet för enskild angelägenhet av vikt och 2.vid ledighet på grund av uppehåll i rehabiliteringen enligt föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Arbetsgivaren ska bekosta de rehabiliteringsåtgärder som föl- jer av ansvaret enligt 5–7 §§. I 14–23 §§ ges bestämmelser om rehabiliteringsersättning till försäkrad som deltar i arbets- livsinriktad rehabilitering. Till arbetshjälpmedel lämnas bidrag från sjukförsäkringen enligt sär- skilda bestämmelser. För kostnader som inte beta- las enligt andra stycket har arbetsgivaren rätt till ersättning 13 Senaste lydelse 1991:1040. enligt föreskrifter som rege- ringen meddelar. Rehabiliteringersättning ut- ges när en försäkrad, vars ar- betsförmåga till följd av sjuk- dom är nedsatt med minst en fjärdedel, deltar i arbetslivsinrik- tad rehabilitering som avser att förkorta sjukdomstiden eller att helt eller delvis förebygga eller häva nedsättning av arbetsför- mågan. Rehabiliteringsersättning be- står av rehabiliteringspenning och särskilt bidrag. Rehabiliteirngsersättning ut- betalas efter ansökan av den för- säkrade. Rehabiliteirngsersättning ut- ges längst till och med den må- nad före den då den försärkade fyller . Regeringen eller den myn- dighet som regeringen be- stämmer får meddela föreskrifter om rehabiliteringserättning vid utbildning. Rehabiliteringspenningen skall minskas med det belopp den försäkrade får som 1.sjukpenning eller föräldra- penningförmån enligt denna lag, 2.sjukpenning eller livränta en- ligt lagen (1976:380) om arbets- skadeförsäkring eller motsva- Hel rehabiliteringspenning utgör för dag av den fastställda sjukpenninggrundan- de inkomsten, delad med 365. Rehabiliteringspenningen av- rundas till närmaste hela krontal. 14 Senaste lydelse 1998:547. rande ersättning enligt någon annan författning, dock inte liv- ränta till efterlevande samt i övrigt endast till den del ersätt- ningen avser samma inkomst- bortfall som rehabiliterings- penningen är avsedd att täcka, 3. studiehjälp, studiemedel, kort- tidsstudiestöd eller särskilt vuxenstudiestöd enligt studie- stödslagen (1973:349), studie- stöd enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, särskilt utbildnings- bidrag eller ersättning till del- tagare i teckenspråks-utbildning för vissa föräldrar (TUFF), dock inte till den del studiestödet är återbetalningspliktigt. Vad som föreskrivs i första stycket gäller även beträffande motsvarande förmån som utges till den försäkrade på grundval av utländsk lagstiftning Rehabiliteringsersättning en- ligt detta kapitel får, om omstän- digheterna motiverar det, dras in eller sättas ned om den för- säkrade underlåter att till för- säkringskassan anmäla sådan ändring av förhållande, som är av betydelse för rätten till reha- biliteringsersättning eller för rehabiliteringsersättningens storlek. Om nedsättning eller indragning i andra fall av ersättning som här avses föreskrivs i 20 kap. 3 §. Saknar den försäkrade arbets- förmåga utges hel rehabilite- ringspenning. Om arbetsförmå- gan inte saknas helt men är ned- satt med minst tre fjärdedelar utges tre fjärdedels rehabili- teringspenning. Är arbetsförmå- gan nedsatt i mindre grad men med minst hälften utges halv rehabiliteringspenning. I annat fall utges en fjärdedels rehabi- literingspenning. Arbetsförmågan skall för rehabiliteringsåtgärden anses nedsatt i den mån den för- 15 Senaste lydelse 1997:275. säkrade på grund av åtgärden är förhindrad att förvärvsarbeta. Frågor som avses i detta ka- pitel prövas av den allmänna för- säkringskassa hos vilken den försäkrade är inskriven eller skulle ha varit inskriven om han hade uppfyllt åldersvillkoret i 1 kap. 4 §. Denna försäkrings- kassa får dock uppdra åt en an- nan försäkringskassa att pröva sådana frågor. Särskilt bidrag utges för kostna- der som uppstår för den försäk- rade i samband med rehabili- teringen. Ytterligare föreskrifter om sådant bidrag får meddelas av regeringen. Den försäkrade skall så snart det kan ske och senast till an- mäla sådan ändring av sina för- hållanden som är av betydelse för rätten till rehabiliteringser- sättning eller för rehabiliterings- ersättningens storlek. Bestämmelserna i 3 kap. 12 § och 16 § första–femte styckena tillämpas även i fråga om reha- biliteringspenning. Den som får rehabiliterings- ersättning får behålla ersätt- ningen 1. vid kortvarig ledighet för enskild angelägenhet av vikt och 2. vid ledighet på grund av uppehåll i rehabiliteringen enligt 16 Senaste lydelse 1991:1040. föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. Rehabiliteringspenningen skall minskas med det belopp den försäkrade får som 1. sjukpenning eller föräldra- penningförmån enligt denna lag, 2. sjukpenning eller livränta en- ligt lagen (1976:380) om arbets- skadeförsäkring eller motsva- rande ersättning enligt någon annan författning, dock inte liv- ränta till efterlevande samt i övrigt endast till den del ersätt- ningen avser samma inkomst- bortfall som rehabiliterings- penningen är avsedd att täcka, 3. studiehjälp, studiemedel, kort- tidsstudiestöd eller särskilt vuxenstudiestöd enligt studie- stödslagen (1973:349), studie- stöd enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa, särskilt utbildnings- bidrag eller ersättning till del- tagare i teckenspråks-utbildning för vissa föräldrar (TUFF), dock inte till den del studiestödet är återbetalningspliktigt. Vad som föreskrivs i första stycket gäller även beträffande motsvarande förmån som utges till den försäkrade på grundval av utländsk lagstiftning. Rehabiliteringsersättning en- ligt detta kapitel får, om omstän- digheterna motiverar det, dras in eller sättas ned om den för- säkrade underlåter att till för- säkringskassan anmäla sådan ändring av förhållande, som är av betydelse för rätten till reha- biliteringsersättning eller för rehabiliteringsersättningens storlek. Om nedsättning eller indrag- ning i andra fall av ersättning som här avses föreskrivs i 20 kap. 3 §. Frågor som avses i detta kapitel prövas av den allmänna försäkringskassa hos vilken den försäkrade är inskriven eller skulle ha varit inskriven om han hade uppfyllt åldersvillkoret i 1 kap. 4 §. Denna försäkrings- kassa får dock uppdra åt en an- nan försäkringskassa att pröva sådana frågor. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna i 13 § tredje stycket gäller kostnader för rehabiliteringsåtgärder som vidtas fr.o.m. . Lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1047) om sjuklön dels att 12 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 7 a §, av följande lydelse. Arbetsgivaren skall till den all- männa anmäla sjukdomsfall som har gett arbets- tagaren hos honom rätt till sjuk- lön, om sjukperioden och anställ- ningen fortsätter efter sjuklöne- periodens utgång. Anmälan skall göras från denna tidpunkt. För att underlätta återgång i arbete i anslutning till sjukdomsfall får i stället för den sjuklön som annars skulle ha utgetts skälig ersättning utges för arbetstagrens merutgifter för resor till och från arbetet. Merutgifterna skall ha upp- kommit på grund av att arbets- tagarens hälsotillstånd inte tillå- ter honom eller henne att utnytt- ja det färdsätt som han eller hon normalt använder för sådana resor. Dagar som ersätts enligt denna paragraf skall räknas in i sjuklöneperioden. Arbetsgivaren skall till den all- männa anmäla sjukdomsfall som har gett arbets- tagaren hos honom rätt till sjuk- lön eller ersättning enligt 7 a § , om sjukperioden och anställ- ningen fortsätter efter sjuklöne- periodens utgång. Anmälan skall göras från denna tidpunkt. lämna uppgift om sjukdomsfall som har gett arbetstagaren hos honom rätt till sjuklön. En sådan uppgift skall lämnas skriftligen till . Regeringen eller, efter rege- ringens bemyndigande, riksför- säkringsverket får föreskriva att uppgifter i stället skall lämnas till samt att uppgifterna får lämnas med hjälp av automatisk databehand- ling. Uppgift som avses i detta stycke skall lämnas senast vid utgången av den kalendermånad som följer efter den under vilken sjuklöneperioden löpte ut Arbetsgivaren skall vidare lämna uppgift om sjukdomsfall som har gett arbetstagaren hos honom rätt till sjuklön eller er- sättning enligt 7 a § . En sådan uppgift skall lämnas skriftligen till . Rege- ringen eller, efter regeringens bemyndigande, riksförsäkrings- verket får föreskriva att uppgif- ter i stället skall lämnas till för- säkringskassan samt att uppgif- terna får lämnas med hjälp av automatisk databehandling. Upp- gift som avses i detta stycke skall lämnas senast vid utgången av den kalendermånad som föl- jer efter den under vilken sjuk- löneperioden löpte ut. Om anmälningsskyldighet vid inträffad arbetsskada finns före- skrifter i lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring. Denna lag träder i kraft och tillämpas på sjukperio- der som inträffar fr.o.m. denna dag. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att anvisningarna till 19 § kommunalskatte- lagen (1928:370) skall ha följande lydelse. Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke: – – –