sou · GMB333 · 1999-01-01 00:00:00 — Medlemsintäkterna ligger kvar på samma nivå som i den tidigare undersökningen. Som nämndes ovan redovisade endast en liten andel av de 200 klubbarna några publikintäkter, vilket visar på att publikintäkter till största delen är att hänföra till större kl ubbar med elitlag. För andra föreningar kan vissa år med större evenemang innehålla ökade publikintäkter. Intäkterna från försäljning av sponsring och reklam motsvarade av de totala intäkterna bland de 200 undersökta föreningarna. Många föreningar saknar helt intäkter från sponsring. Om reklam- och sponsringsintäkterna skulle räknas upp på riksnivå skulle sponsringen till idrottsföreningar i uppgå t ill . Detta är betydligt mer än de som bedömare av sponsormarknaden uppskattar idrottssponsringen till. 242 Finansieringen av idrottsrörelsen Syftet med detta kapitel är att redovisa hur elitkl ubbarna i fotboll och is- hockey finansierar sin verksamhet. Särskild tonvikt kommer att läggas på andelen publikintäkter och andelen bidragspengar. Faktauppgifter från och om de 26 elitklubbarna har använts. Till grund för de ekonomiska beräkningarna i följande framställning har legat de senaste årsredovisningarna från de tolv elitseriekl ubbarna i ishockey som inledde elitseriesäsongen 1996/97 och de 14 allsvenska fotbolls- klubbar som inledde säsongen 1997. Elitserien i ishockey är den stora kassakossan i svensk idrott. Tillsam- mans hade de tolv elitserielagen i intäkter säs ongen 1996/97, vilket är en ökning jämfört med närmast föregående period. Huvudparten av intäkterna kommer från sponsorer – – vilket motsvarar av de totala intäkterna. av elit- serieklubbarnas verksamhet, motsvarande , finansierades av försäljning av biljetter. har omsättningen i Elitserien ökat med nästan . Det positiva utvecklingen hänger samman med ökad försäljning av spelare till både NHL och kl ubbar i , ökad souvenirförsäljning och hockeyligans arbete med gemensam sponsor- och TV-försäljning. Rikast i Elitserien är HV71 som 1995/96 gjorde en vinst på och förfogar i eget kapital. ökade sin omsättning och gick om som största ishockeyförening mätt i ekonomiska termer. De totala intäkterna för klubbarna i Elitserien varierar mellan för och för . Finansieringen av idrottsrörelsen 243 Fördelningen av Elitseriens totala intäkter Av tabellen nedan framgår fördelningen av elitserieklubbarnas totala intäkter. Intäkterna för spelarförsäljningar, bingointäkter och bidrag särredovisades av hälften av kl ubbarna och en uppskattning av de totala intäkterna har därför gjorts. 116 127 969.. 102 883 480.. 32 555 614.. 103 310 701.. 390 198 000.. * = justerade siffror TABELL: Elitserieklubbarnas intäktsfördelning från säsongen 1996/97 i nominella termer och i procent av de totala intäkterna Elitseriens totala intäkter lag för lag Totala intäkter (kr) TABELL: Elitserieklubbarnas totala intäkter lag för lag 244 Finansieringen av idrottsrörelsen Av de som de tolv klubbarna totalt hade i intäkter /96 utgjorde publik- och matchintäkterna , vilket mot- svarar av de totala intäkterna. Publikintäkter (kr) TABELL: Elitserieklubbarnas publikandel av de totala intäkterna i nominella termer och i procent av de totala intäkter och särredovisar inte publik- och match- intäkter. Endast en elitserieklubb, , särre dovisar de statliga och kommunala bidragen i sin årsredovisning /96. I fall uppgick dessa bidrag till , motsvarande en procent av klubbens totala intäkter. Uppgifter om totala bidragsintäkter, inklusive bidrag från stat och kommun, har lämnats av fem elitserieklubbar och uppgår t ill . Om samtliga elitserieklubbar erhåller i genomsnitt i bidrag, kan den totala summan bidrag uppskattas till , vilket motsvarar av klubbarnas totala intäkter. Av detta kan dras slutsatsen att klubbarna endast till en ytterst begränsad del är beroende av statliga och kommunala bidrag. Finansieringen av idrottsrörelsen 245 De 14 lag som inledde Allsvenskan 1997 redovisade tillsammans intäkter som uppgick till sammanlagt . Tre av de lag som finns med i beräkningen – , och – spelade division 1-fotboll. De totala intäkterna i Allsvenskan ökade . Den positiva utvecklingen beror på det ökade utbytet med allt rikare fotbollsklubbar i . Både i form av framgångsrikt del- tagande i olika cuper och spelarförsäljningar. Sju av klubbarna redovisar en förlust i sitt senaste årsbokslut. Året innan var det bara en av klubbarna i Allsvenskan som visade upp ett förlustresultat. För att åskådliggöra de enorma skillnaderna i kl ubbarnas ekonomiska förutsättningar kan nämnas att ränteintäkter motsvarar totala intäkter. Fördelningen av Allsvenskans totala intäkter Av tabellen nedan framgår fördelningen av de allsvenska klubbarnas totala intäkter. Huvudparten av intäkterna kommer från försäljning av spelare – – vilket motsvarar av de totala intäkterna. av elitfotbollsklubbarnas verksamhet, motsvarande , finansierades av försäljning av biljetter. Belopp (kr) Bidrag /SvFF/Sv. Bidrag stat o kommun TABELL: De allsvenska klubbarnas intäktsfördelning från säsongen 1996/97 i nominella termer och i procent av de totala intäkterna 246 Finansieringen av idrottsrörelsen De allsvenska klubbarnas totala intäkter lag för lag står ensamt för av intäkterna i Allsvenskan tack vare klubbens deltagande i och lönsamma spelarför- säljningar. Totala intäkter (kr) TABELL: De allsvenska klubbarnas totala intäkter , /och , som redovisade de lägsta totala intäkterna 1996 i jämförelse med de andra allsvenska klubbarna, spelade i division I 1996. Av de som de 14 klubbarna totalt hade i intäkter utgjorde publik- och matchintäkterna , vilket motsvarar av de totala intäkterna. I matchintäkterna har i vissa fall intäkter från försäljning och TV- intäkter från försäljning av internationella TV-rättigheter lagts in. Dessa belopp uppskattas till *3* mkr. Finansieringen av idrottsrörelsen 247 intäkter (kr) Inkl. 188 tkr i intäkter TABELL: De allsvenska klubbarnas matchintäkter i nominella termer och i procent av de totala intäkterna Observera att har redovisat publik- och matchintäkter tillsammans med bidrag och sponsring och ligger därför på listans första plats. Det har endast varit möjligt att få fram de statliga och kommunala bidragens andel av de totala intäkterna för 11 av de 14 klubbarna i All- svenskan. Detta beror på att klubbarna har slagit ihop bidragen från stat och kommun med det bidrag som utbetalas till klubbarna från branschorganisationen . Nedanstående sammanställning visar att de allsvenska klubbarna till mycket ringa del är beroende av det kontantstöd som utbetalas till dem från stat och kommun. Värdet på den service som kommunerna tillhandahåller åt elitföre- ningarna har inte behandlats i detta kapitel. 248 Finansieringen av idrottsrörelsen stat och kommun (kr) TABELL: De allsvenska klubbarnas bidragsintäkter från stat och kommun i nominella termer och i procent av de totala intäkterna , och särredovisar inte bidrags- intäkterna från stat och kommun. För 8 av de 11 undersökta klubbarna svarar de kommunala och stat- liga bidragen för mellan av de totala intäkterna. Bara för tre klubbar, , /och , överstiger bidragsdelen det intervallet. Dessa tre klubbar spelade under räkenskaps- året, som ligger till grund för de här beräkningarna, i division I, vilket förklarar det något högre bidragsberoendet. Intäkterna från betalande åskådare är en mycket viktig intäktskälla för elitföreningarna i fotboll och ishockey. För ishockeyns del utgör pub- likintäkterna av de totala intäkterna och för fotbollens del utgör publik- och matchintäkterna av de sammanlagda in- täkterna. Finansieringen av idrottsrörelsen 249 För både elitishockeyn och elitfotbollen kan antas gälla att en ytterst begränsad del av de totala intäkterna kommer från kommunala och statliga bidrag. Bland elitserieklubbarna är bidragsberoendet fyra pro- cent utslaget på samtliga klubbar. De allsvenska fotbollsklubbarna upp- visar ett bidragsberoende på i normalfallen. Endast klub- barna, vilkas ekonomiska uppgifter härstammar från tiden i division I, avviker från den gängse bilden. 250 Finansieringen av idrottsrörelsen