sou · GMB36d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Ty makten är din Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män Till statsrådet och chefen för Genom direktiv 1994:102 beslutades att tillsätta en särskild utredare för att kartlägga och analysera fördel- ningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. utsågs landshövding , Ö stersund, till utredare. Utredningen har antaget namnet Kvinnomak- tutredningen. tillkallades såsom vetenskapliga experter , professor i sociologi vid , . , docent i statsvetenskap och universitetslektor vid och Högskolan i Ö rebro, , professor i nationalekonomi särskilt kvinnoforskning vid , , docent i företagsekonomi och biträdande professor vid tema Teknik och social förändring vid samt , professor i arbetsmarknadspolitik vid . Sekreterare i utredningen har varit , universitetslektor i nationalekonomi och docent vid tema Teknik och social förändring vid . Biträdande sekreterare har varit FK och . Utredningen överlämnar härmed sitt betänkande SOU 1998:6, Ty makten är din Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda . Utredningsuppdraget är i och med detta avslutat. Till utredningen har överlämnats tretton volymer med forskningsrap- porter, publicerade i . 1 Direktiv och disposition Arbetets uppläggning och inriktning 3 Mot kvinnors ekonomiska oberoende av män Ekonomiska incitament och könsordningar Konkurrens om attraktiva arbetet Jordbrukarsamhällets könsordning Hästrelaterade manssysslor och korelaterade kvinnosysslor Ju större deltagande i produktionen, desto starkare ställning för kvinnan ska försörja ogifta kvinnor? Kvinnliga och manliga branscher Offentlig sektor öppnas för kvinnor Ekonomiskt oberoende kvinnor Hem och arbete skiljs åt för männen, men inte för kvinnorna Gifta kvinnors förvärvsarbete minskar Gifta kvinnors arbete blir icke-arbete Gifta kvinnors lönearbete ökar 4 Makten att beskriva den ekonomiska verkligheten BNP, makt och kön Nationalräkenskaper Hur mycket är av oavlönat hemarbete värd? Hemarbetets värde – en kvinnofråga? Sammanboendets lönearbete och inkomster Vård av barn – kvinnor heltid, män deltid Kontrollen och fördelningen av pengar Ekonomiskt rationella män och lyckligt lottade kvinnor? Varför är arbetsmarknaden könssegregerad och varför har män högre löner än kvinnor Hur männen tagit kvinnornas jobb? Blir män mer produktiva när de gifter sig, eller blir de gifta för att de är produktiva? Olika lön för olika kön? Olika lön för lika arbete? Olika lön för likvärdigt arbete? Olika lön för olika arbete? Män har högre lön – därför får de högre lön Hej, jag vill ha mer lön På arbetsmarknaden produceras kvinnligt och manligt Arbetsmarknaden i korthet Vem är ekonomisk makthavare? Regering och riksdag Kommittéer och statliga styrelser Påverkas politiken, och i så fall, av fler kvinnor i politiken? Kvinnors och mäns inkomster från välfärdsstaten genusansikte Inkomstbildningen Kvinnor, män och inkomster Lönearbete Försörjningsrelaterade och behovsprövade bidrag Ekonomisk jämställdhet och ekonomiskt beroende 8 Fem kvinnoliv – och Högutbildade (och ) 9 Förslag till åtgärder Löneskillnaderna mellan kvinnor och män Jämställdhet i skola och högskola Att få livet att gå ihop 1Andel ekonomiskt oberoende kvinnor och män 2Gift/sammanboende 18–efter arbetstid 3Genomsnittlig tid för hemarbete efter kön 4Familjestadium och fördelning av hushållsarbete, kvinnors svar 5Den tid sammanboende kvinnor och män ägnar åt hushållsarbete 6Yngsta barnets ålder och mödrarnas arbetstider 7Andel missnöjda eller indifferenta med relationen i allmänhet och med sexlivet 8Familjestadium och allokeringssystem, kvinnors svar 9Vem betalar vad i svenska hushåll? 10Justerad disponibel hushållsinkomst efter familjetyp, 1981–1990 11Individuell faktorinkomst efter familjetyp 1981–1990 12Andel kvinnor i några enskilda yrken, samt förändring till 13Andel kvinnor respektive män efter arbetstid och anställningsform samt arbetslösa och undersysselsatta, 1996 14Andel sysselsatta, mödrar och fäder, ensamstående och sammanboende, 1970–1975 15Andel arbetslösa, mödrar och fäder, ensamstående och sammanboende 1970–1975 16Antal yrkesområden och näringsgrenar där antalet anställda ökade, var oförändrat eller minskade, andel kvinnor, samt förändring, 1990 och 18Andelen män bland de anställda samt kvoten mellan andel manliga chefer och andel manliga anställda, 1995 19Effekten av att vara kvinna för uppnådd befattningsnivå för alla åldrar och för olika åldersgrupper, 1990 20Andel kvinnor och män enligt i vilken utsträckning de menar att påståendena stämmer eller inte stämmer 21Andel fäder av de som uppbar föräldrapenning, deras andel av de ersatta dagarna samt medeltal utnyttjade dagar per fader 1974–1996 22Medellönen, kr heltid, för olika yrken inom , samt andel kvinnor, 1994 23Dekomponering av lönegapet mellan kvinnor och män, 1991 24Fördelningen av olika anställningsförmåner mellan kvinnor och män, anställda, 1991 25Andel med avtalspensioner, 1994 26Andel kvinnor bland medlemmarna samt männens representation i kongress, representantskap och styrelse i förhållande till andel medlemmar, LO och TCO 27De offentliga utgifterna i , 1950 och 1990 28Offentliga utgifter (livscykelomfördelande, riskförsäkring och stöd till de svaga) efter ålder, procent 29Offentliga utgifter (livscykelomfördelande, riskförsäkring och stöd till de svaga) per capita kvinnor och män, index 30Medelinkomsten för samtliga kvinnor och män samt kvinnors medelinkomst som andel av mäns, 1994 31Medelinkomst samt andel av medelinkomsten från marknaden respektive välfärdsstaten av bruttoinkomsten, 1994 32Andel av medelinkomsten från marknaden respektive välfärdsstaten av bruttoinkomsten, 1975 och 1994 33Inkomster samt kvinnors medelinkomst som andel av mäns, 1975 och 1994, prisnivå 34Kvinnodominerade, jämställda och mansdominerade inkomstslag, samt kvinnors inkomster som andel av mäns, 1994 35Medelarbetstid per person i befolkningen, 1994 36Medelarbetstid per person i arbete, 1994 38Lönerelaterade bidrag och pensioner, 1994 39Försörjningsrelaterade och behovsprövade bidrag, 1994 har framför allt varit en forskningsutred- ning. Uppdraget har varit att ge en samlad bild av fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Därutöver är utredaren enligt direktiven oförhindrad att belysa även andra aspekter av betydelse för uppdraget samt föreslå de åtgärder som kan föranledas av utredningen. Jag har valt att visa på ett antal åtgärder som jag tror sammantagna kan bidra till ökad ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män . Forskarna har arbetat självständigt utifrån tre parallella spår: familj, arbetsliv/arbetsmarknad och välfärdsstat. Resultatet har blivit totalt 13 volymer av forskningsrapporter, publicerade i . Det stora flertalet rapporter har publicerats , några är inte ens färdiga när detta betänkande skrivs. Det har därför funnits för att analysera materialet och knyta förslagen till forskningen. Betänkandet rymmer tre olika delar som också kan läsas friståen- de från varandra: Den första delen är en vetenskaplig översikt som innehåller ett urval av de resultat som redovisas i forskningsrappor- terna. Därefter följer en populär framställning av fem tänkta kvinnoliv – och . Sist följer förslag till åtgärder för att hantera bristen på ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. En snabbsammanfattning av resultat skulle kunna vara: är inte ett jämställt land Arbetslivet fungerar inte rationellt Män är som korkar – flyter alltid upp Bättre satsa på könsbyte än utbildning Offentlig sektor exploaterar kvinnor Detta är förenklat och tillspetsat uttryckt, men sant och under- byggt i de 13 forskningsvolymerna. 1995 utsågs av FN till världens mest jämställda land. Det var smickrande och förmodligen korrekt, men anledningen är bara att det är mycket sämre på de flesta andra håll i världen. är inte ett jämställt land. I denna utrednings forskning kan vi tvärtom se att vissa av klyf- torna – ensamstående mammors svårigheter på arbetsmarknaden till exempel – ökar och att det på andra områden – lönegapet mellan kvinnor och män till exempel – står mycket stilla. Resultatet av de 13 volymerna kan därför sägas vara att myten om det jämställda rämnar. En annan och förmodligen ännu större myt är den om det ratio- nella och effektivt fungerande arbetslivet. Rationellt och effektivt för vem? Att vissa män tjänar på nuvarande ordning är odiskutabelt, men gör företagen det? Svenska företag styrs av män. Att av ledamöterna i börsnoterade företags styrelser är kvinnor och att det finns en kvinnlig VD bland 229 börsnoterade företag tyder på att kvinnors kompetens inte tas tillvara. Även om siffrorna är något bättre inom den offentliga sektorn blir obalansen alltid större ju högre upp man kommer i alla system. Att verkställande direktörer i börsnoterade företag ofta väljs i en liten snäv krets av (manliga) bekanta och bekantas bekanta. Kraven handlar bland annat om att kunna arbeta ständigt och helst ha fullständig markservice. Hur många kvinnor passerar det nålsögat? Ett så begränsat urval kan knappast anses vara rationellt. Det säkraste sättet att nå toppen i det privata näringslivet är att ha en teknisk utbildning. Mer än hälften av alla höga chefer har det – trots att många inte behöver de tekniska kunskaperna i chefsjobbet, som kvalifikationer som social kompe- tens och ledarskapspsykologi blir allt viktigare. Det är män som har teknisk utbildning. Rationellt, eller något annat? Tre av fyra chefer är män. Inom områden och i branscher med stark kvinnlig dominans som offentlig sektor är de kvinnliga cheferna, i förhållande till andelen kvinnliga anställda, ännu färre än i det privata näringslivet. Kravet är inte att införa könskvotering till chefsjobb, det viktiga är att avskaffa dagens kvotering som ger män ständiga fördelar, på kvinnors bekost- nad. Även när kvinnor väljer att utbilda sig otraditionellt – eller utbilda sig över huvud taget – lönar sig utbildning sämre för SOU 1998:6 Betänkande från kvinnor än för män. Både i fråga om löneutveckling och karriär har en väl utbildad kvinna svårt att konkurrera ut en sämre ut- bildad man. Könsbyte lönar sig faktiskt bättre än utbildning för kvinnor. Yrkesgrupper med kvinnlig dominans har sämre lön än yrkes- grupper med manlig dominans – allt annat borträknat. Det vill säga, även om man sorterar bort faktorer som utbildning, ar- betslivserfarenhet, ansvar osv. är det ett faktum att yrken som är kvinnodominerade i sig ger anledning till lägre lön. Den könssegregerade utbildningen och arbetsmarknaden gör att en stor begåvningsresurs i form av tekniskt intresserade kvin- nor och vårdintresserade män aldrig kommer till sin rätt. I många branscher är det i stort sett omöjligt för kvinnor att avancera till bättre, mer statusfyllda jobb med högre lön. Oav- sett hur kvinnorna beter sig vad gäller heltidsarbete, barnafö- dande osv. blir de ofta kvar i samma jobb. För män går det där- emot bra att komma vidare. Kvinnor förlorar i löneutveckling när de får barn. Män som tar sitt föräldraskap på allvar och är pappalediga förlorar ännu mer. För samhället är det synnerligen orationellt att barnafö- dandet går ner. Även kvinnor som aldrig föder barn, eller som passerat de barnafödande åldrarna, får betala kvinnoböter i form av lägre lön och sämre karriärmöjligheter. Den offentliga sektorn kan i vissa avseenden ses som mer kvinnovänlig än den privata men i andra avseenden exploate- rar offentlig sektor kvinnor. De många deltidsjobben och till- fälliga anställningarna utnyttjar kvinnor och lämnar dem med dåliga löner och utvecklingsvillkor – och usla pensioner. att offentlig sektor styrs politiskt och att dess ledning borde veta bättre. Allt detta talar för att svenska arbetsgivare knappast agerar med landets, eller ens sin egen organisations bästa för ögonen när man behandlar kvinnor och män så olika. Mycket kompetens går förlorad genom att kvinnor och män inte tas tillvara i sin fulla och bästa kapacitet. Men det är inte bara arbetslivet som hanteras orationellt. Även den traditionella arbetsfördelningen i familjen skapar problem, för samhället och individerna. Att kvinnor tar huvudansvar för hemarbetet och män för lönear- betet kan vara rationellt, i bemärkelsen låt var och en göra det han eller hon är bäst på, men bara så länge parförhållandet består. När skilsmässan är ett faktum, vilket gäller en stor del av äktenskapen numera, förlorar både kvinnan och mannen. Kvinnan förlorar eko- nomiskt, eftersom hon inte fått del av mannens löneutveckling och mannen förlorar ofta den nära kontakten med barnen. Mänskligt och samhällsekonomiskt är även detta orationellt. Det är oftast kvinnorna som tar initiativet till skilsmässan och en viktig orsak är kvinnors missnöje med den sneda arbetsfördelningen i hemmet. Skilsmässor är negativa både för samhället och för individerna. Argumentet att kvinnor tar hand om hemarbetet av rationella skäl, därför att de har mer tid på grund av mindre lönearbete, stämmer inte heller visar forskning kring arbetslösa män. De ökar visserligen sina insatser för hemmet, men inte ens de arbetslösa män som har en heltidsar- betande partner tar på sig mer än hälften av hemarbetet. Ensamstående föräldrar är oftare arbetslösa än sam- manboende. Det är orationellt för samhället som drabbas av högre socialbidrags- och bostadsbidragskostnader än om ar- betslösheten vore jämnare fördelad mellan ensamstående och sammanboende kvinnor och män. Andra konstateranden, från andra delar av samhället: Enkönade grupper riskerar att bli enfaldiga. Utblicken och omvärldsanalysen försämras i grupper där individerna är mycket lika varandra. har vi kunnat se flera exempel från näringsliv och politik. Det betyder inte att kvin- nor är bättre än män, men ju högre upp i systemet – desto större risk att perspektivet snedvrids om man bara umgås med sina likar. När omorganisationer sker på arbetsplatser, eller program införs för att bryta könssegregeringen på arbetsmarknaden, vinner män mer på det än kvinnor. Män gör succé på kvinnors yrkesområden medan kvinnor alltför ofta trakasse- ras på manliga jobb. Även i kvinnligt dominerade organisatio- ner flyter män upp till toppen, som korkar, med hjälp av egen kraft och omgivningens stöd. Manlighet i sig är en kompetens. Rationellt är det knappast. Ändå är det inte arbetslivets och samhällets effektivitet och lönsamhet som är det främsta skälet för jämställdhet. Rättvisa och demokrati är huvudskälet. Att alla människor har lika värde och rätt att behandlas därefter. Diskriminering är orättfärdig och odemokratisk. Att den dessutom är orationell gör ingenting bättre. SOU 1998:6 Betänkande från Men om det nu alltid varit så här? Om män alltid flyter upp som korkar och kvinnors arbete genom historien alltid varit sämre betalt än mäns? Är det då inte så det ska vara? Är inte det naturligt? Svaret handlar om vår syn på människor. Vi accepterar inte att fysiskt starkare individer slår fysiskt svaga- re. Vi accepterar inte heller att rika människor förtrycker fattiga människor. Moralbegrepp och etiska värderingar stödjer uppfattningen om människors lika värde. Att strukturer i samhället och arbetslivet ska- par villkor som ger kvinnor sämre betalt, sämre utvecklingsmöjlig- heter och mindre makt borde inte heller vara acceptabelt. Finns det då inget som har blivit bättre ? Pappor tar ett större vardagligt ansvar för sina barn. Kvinnors inkomster och lönearbetstid har närmat sig mäns. Kvinnor är mindre ekonomiskt beroende av sina män. Arbetslösheten har inte drabbat kvinnor hårdare än män. Det finns en växande förståelse för både kvinnors och mäns rätt till barn. Själva jämställdhetsideologin, att de flesta i princip är för lika villkor för kvinnor och män, har inneburit mycket i de köksbordsför- handlingar om arbetstid och pengar som pågår , överallt. Allt detta är bra. Men det kan bli mycket bättre. Mina förslag till åtgärder för att komma till rätta med bristen på jämställdhet mellan kvinnor och män är i sammanfattning följande: Att regeringen tar initiativ till uppbyggandet av ett parts- gemensamt organ som skall verka för en genomtänkt, köns- neutral lokal lönesättning. Organets uppgift ska vara att samla in och sprida kunskap om metoder för att objektivt värdera de krav som olika arbetsuppgifter ställer samt hitta tekniker för att identifiera omedvetna värderingar, såsom könsstereotyper i lönesättningen. Behoven ute på arbetsplatserna är stora och utbildnings- och konsulthjälp skulle kunna erbjudas av det partsgemen- samma organet, till självkostnadspris. Regeringens uppgift skulle vara att ta initiativet och bidra med kompetens i uppbyggnadsskedet. Att Jämställdhetslagen förtydligas på fyra punkter. Den första gäller att kvinnors och mäns löner ska kunna jämföras mellan olika befattningstyper. Den andra är fackliga före- trädares rätt att få del av de löneuppgifter som behövs för det lokala kartläggningsarbetet. Den tredje är ett krav på re- dovisning av uppföljningen, det vill säga att arbetsgivaren vid den årliga kartläggningen berättar vad man har gjort för att åtgärda de eventuella löneskillnader som man har upp- täckt vid föregående års kartläggning. Dessutom föreslår jag som fjärde punkt att Jämställdhetsla- gen kompletteras med kravet att företag och organisationer redovisar andelen kvinnliga arbetsledare. Att regeringen tar initiativ till en ökad granskning av hur politiska beslut påverkar kvinnor och män. Denna kon- sekvensanalys bör göras på alla nivåer i samhället, från för- ändringar inom kommundelens barnomsorg till beslut om statsbudgetens fördelning. Kunskap som kan underlätta granskningen finns bland annat i denna utredning. Att jämställdhetsmärkning av företag och organisationer in- förs i . Försöksverksamheter och den förstudie, som satt igång, kan, tillsammans med de principer som jag har skissat i denna utredning, ge underlag för beslutet. Att skolan förändras i jämställd riktning. Jag stödjer förslag (SOU 1997:121) att avskaffa sko- lans timplan och införa garanterad undervisningstid. Kun- skaper om hur manligt och kvinnligt konstrueras i vårt sam- hälle, om pojk- och flickkultur, bör också spridas till skolans personal. Jämställdhet som pedagogik bör finnas med i all lärarutbildning. Skolorna bör ges utrymme för re- flektion och utvärdering av det pedagogiska jämställdhet- sarbetet. Även på högskolenivå bör genusperspektivet finnas med i all utbildning. Att regeringen gör en kommunikationsplan för spridning av forskningen från och påbörjar en aktiv spridning av kunskap i frågan om kvinnors och mäns tillgång till ekonomisk makt och ekonomiska resurser. Att en parlamentarisk utredning tillsätts som ges gott om tid att diskutera och föreslå de samhällsförändringar som be- hövs för att skapa ett samhälle som präglas av balans mellan å ena sidan produktionens krav och möjligheter och å den andra individernas välfärd och livskvalitet. SOU 1998:6 Betänkande från arbete bör olika modeller för arbetsliv och välfärd kunna prövas i mindre skala, för att sedan utvärderas och utveck- las. En utredning som hittar gemensamma värderingar och letar efter helhetslösningar kan överleva även politiska maktskiften, och därmed skapa stabilitet och bättre möjlig- heter till styrning. Utredningen föreslås få namnet Arbete, Liv och Välfärd åt Alla – arbetsnamn . Att forskningen inom verksam- hetsområde får fortsätta. I avsnittet Framtida forskning före- slår jag ett antal ämnen som bör bli föremål för ny eller för- djupad forskning. 1 Direktiv och disposition Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män skall ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områden i livet. Ett delmål är därvid att det skall finnas samma möjligheter för kvinnor och män till ekonomiskt oberoende. I direktiven till utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män – Kvinnomaktutred- ningen – konstateras att det inte finns någon samlad bild av kvinnors respektive mäns tillgång till ekonomiska resurser och hur detta påverkar kvinnors och mäns makt i familjen och samhället. Enligt direktiven skall utredaren –kartlägga och analysera i vilken utsträckning kvinnor och män har makt att skapa, upphäva och ändra de ekonomiska regel- systemen samt finna metoder för att synliggöra och följa ut- vecklingen av andelen kvinnor bland ekonomiska makthavare –kartlägga och analysera i vilken utsträckning de ekonomiska regelsystemen stimulerar respektive motverkar ekonomisk jäm- ställdhet samt undersöka i vilken utsträckning ekonomisk-poli- tiska åtgärder granskas ur jämställdhetsperspektiv –belysa och analysera kvinnors och mäns tillgång till ekonomiska resurser, hur stora dessa är, från vilka källor de kommer (för- värvsinkomster, kapitalinkomster, socialförsäkringar, andra transfereringar), och om detta förändras i ett livscykelperspek- tiv, om det skiljer sig åt mellan olika kohorter, mellan utlands- födda och svenskfödda personer, mellan olika regioner och om inkomstkällorna skiljer sig åt för kvinnor respektive män med lika stora inkomster, –beskriva och analysera vad tillgången till ekonomiska resurser innebär för maktfördelningen i familjen. SOU 1998:6 Betänkande från Utredaren är också oförhindrad att belysa även andra aspekter av betydelse för uppdraget. (För direktivens fullständiga text hänvisar vi till bilaga 1). Som framgår av direktiven är detta i hög grad en forskningsutred- ning; uppgiften är att beskriva, kartlägga och analysera. Enligt direk- tiven är utredaren också oförhindrad att föreslå åtgärder som kan föranledas av utredningen. Arbetets uppläggning och inriktning Den särskilda utredaren knöt fem forskare till utredningen som vetenskapliga experter: , professor i sociologi vid ; . , docent i statsvetenskap och universitetslektor vid och ; , professor i nationalekonomi särskilt kvinnoforskning vid ; , docent i företagsekonomi och biträdande professor vid tema Teknik och social förändring vid samt , professor i arbetsmarknadspolitik vid . knöts även , FD i sociologi till utredningen. Hon har samarbetat med . Utredningen har haft på sig att slutföra sitt uppdrag. I forskningssammanhang är det . Utredningen har därför i hög grad sett som sin uppgift att bygga på den kunskap som redan finns på olika områden. Detta har skett genom att experterna kontaktat forskare, som redan tidigare studerat ett område och bett dem följa upp tidigare forskning, alternativt bett forskare som tidigare studerat ett område att göra det ur ett könsperspektiv. Resultatet har blivit tretton volymer med forskningsrapporter som levererats till Kvinno- maktutredningen. En fullständig förteckning över forskningsrappor- terna och deras innehåll samt en lista över författare finns i bilaga 2. Experterna har i egenskap av redaktörer och monografiförfattare svarat för urval och utformning av de olika skrifterna, medan enskilda artikelförfattare ansvarar för innehållet i sina egna bidrag. Experter och artikelförfattare har arbetat under vetenskaplig självständighet. Den särskilda utredaren har även haft en referensgrupp, vars uppgift varit att fungera som diskussionsforum åt utredaren vad gäller att föreslå åtgärder som kan föranledas av uppdraget. Referensperso- ner har varit: , konsult i chefs- och ledningsfrå- gor; , VD, Näringslivets ; , tjänsteman, ; , chefredaktör, och , ombudsman, . Utredaren och de vetenskapliga experterna har haft tio samman- träden, varav två har varit internat. Arbetets fortskridande har redovisats och diskuterats. Bidragen till respektive volym har granskats vid seminarier där författare och redaktörer deltagit. Fem öppna seminarier har anordnats där två eller tre rapporter har presenterats. Till dessa har journalister, anställda på departementen och allmänheten inbjudits. Intresset har varit mycket stort. Vid tre av sammanträdena, däribland de två internaten, har även referenspersonerna deltagit.