sou · GMB3141d4 · 1999-01-01 00:00:00 — !V FEMTE STYCKET FRAMG¥R ATT MEDLARE INTE KAN UTSES UTAN SAMTYCKE FR¥N PARTERNA I EN TVIST OM DE ¤R BUNDNA AV ETT KOLLEKTIVAVTAL MED EN F¶RHANDLINGSORDNING SOM INNEFATTAR EN SAMSYN OM UTVECKLINGEN P¥ OMR¥DET OCH INNEH¥LLER REGLER OM TIDSRAMAR F¶R F¶RHANDLINGAR OCH MEDLING SE AVSNITT 48 § -EDLINGSINSTITUTET F¥R P¥ MEDLARES BEG¤RAN MEDDELA BESLUT VARIGENOM PARTERNA ¥L¤GGS ATT SKJUTA UPP EN VARSLAD MEN ¤NNU INTE P¥B¶RJAD STRIDS¥TG¤RD EN UTVIDGNING AV EN S¥DAN ¥TG¤RD ELLER EN ¥TG¤RD TILL ST¶D F¶R ANNAN PARTS STRIDS¥TG¤RD %TT S¥DANT BESLUT F¥R MEDDELAS EN G¥NG F¶R VARJE VARSLAD S¥DAN ¥TG¤RD OCH F¥R AVSE EN VISS SAMMANH¤NGANDE TID OM H¶GST DAGAR 4IDSFRISTEN SKALL R¤KNAS FR¥N DEN DAG D¥ ¥TG¤RDEN ENLIGT VARSELMEDDELANDET SKALL P¥B¶RJAS ELLER UTVIDGAS "ESLUTET SKALL OM M¶JLIGT F¶REG¥S AV SAMR¥D MED PARTERNA %TT BESLUT FR¥N -EDLINGSINSTITUTET ENLIGT F¶REG¥ENDE STYCKE KAN INTE ¶VERKLAGAS %NLIGT F¶RSTA STYCKET F¥R -EDLINGSINSTITUTET P¥ MEDLARES BEG¤RAN MEDDELA BESLUT VARIGENOM PARTERNA ¥L¤GGS ATT SKJUTA UPP EN VARSLAD MEN ¤NNU INTE P¥B¶RJAD STRIDS¥TG¤RD EN UTVIDGNING AV EN S¥DAN ¥TG¤RD ELLER EN ¥TG¤RD TILL ST¶D F¶R ANNAN PARTS STRIDS¥TG¤RD &¶RSLAGET UTVECKLAS N¤RMARE I AVSNITT .ORMALT B¶R DET VARA CHEFEN F¶R -EDLINGSINSTITUTET SOM FATTAR BESLUTET MEN BESLUTSBEFOGENHETEN KAN OCKS¥ DELEGERAS TILL N¥GON AV DE ¶VRIGA FAST ANST¤LLDA MEDLARNA Ett beslut, varigenom en part åläggs att uppskjuta en stridsåtgärd, får bara meddelas en gång för varje varslad stridsåtgärd. Beslutet får inte omfatta flera tidsperioder utan skall avse en viss sammanhängande tid om . Tidsfristen skall räknas från den dag då åtgärden enligt varselmeddelandet skall påbörjas eller utvidgas. Om möjligt skall beslutet föregås av samråd med parterna. Det kan finnas situationer då det inte går att nå en part inom rimlig tid och i sådana fall kan möter det inget hinder att beslut fattas utan föregående samråd. Enligt gällande lag skall en förlikningsman verka för att part uppskjuter eller inställer en stridsåtgärd. Någon sådan bestämmelse föreslås inte i lagen men däremot i instruktion. Det ligger i sakens natur att vid det samråd som skall ske, vädjar till den varslande parten att självmant återta varslet. !V ANDRA STYCKET FRAMG¥R ATT ETT BESLUT FR¥N -EDLINGSINSTITUTET ENLIGT F¶RSTA STYCKET INTE KAN ¶VERKLAGAS %NLIGT ETT TILL¤GG I g ANDRA STYCKET ¤R EN STRIDS¥TG¤RD SOM VIDTAS I STRID MOT -EDLINGSINSTITUTETS BESLUT OLOVLIG 5TREDNINGENS ¶VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG g (AR EN PART SOM ENLIGT g ¤R F¶RHANDLINGSSKYLDIG KALLATS TILL F¶RHANDLING INF¶R MEDLARE OCH F¶RSUMMAR PARTEN ATT KOMMA ELLER UNDERL¥TER PARTEN P¥ ANNAT S¤TT ATT FULLG¶RA SINA SKYLDIGHETER ENLIGT g F¶RSTA STYCKET KAN -EDLINGSINSTITUTET P¥ BEG¤RAN AV MEDLARE F¶REL¤GGA PARTEN VID VITE ATT FULLG¶RA SIN F¶RHANDLINGSSKYLDIGHET -EDLINGSINSTITUTET KAN ¤VEN VID VITE F¶REL¤GGA EN PART ATT KOMMA TILL EN ¶VERL¤GGNING ENLIGT g F¶RSTA STYCKET !RBETSDOMSTOLEN KAN P¥ ANM¤LAN AV -EDLINGSINSTITUTET D¶MA UT VITET .¤R DET F¶RELIGGER RISK F¶R STRIDS¥TG¤RDER SKALL EN PART VARA SKYLDIG ATT RESPEKTERA -EDLINGSINSTITUTETS BESLUT OM MEDLING SE AVSNITT !V PARAGRAFEN FRAMG¥R ATT EN PART SOM V¤GRAR ATT DELTA I MEDLING KAN TVINGAS ATT G¶RA DET GENOM VITESF¶REL¤GGANDE -EDLINGSINSTITUTET F¶RESL¥S UNDER I VISSA F¶RUTS¤TTNINGAR F¥ R¤TT ATT VITESF¶REL¤GGA EN PART %TT VITESF¶REL¤GGANDE KAN G¶RAS UTAN F¶REG¥ENDE SAMR¥D ELLER SAMTYCKE FR¥N DEN ANDRA PARTEN I TVISTEN $ET M¶TER HELLER INGET FORMELLT HINDER ATT B¥DA PARTERNA I EN TVIST KALLAS TILL MEDLING GENOM VITESF¶REL¤GGANDE En förutsättning för vitesföreläggande är att en part är förhandlingsskyldig enligt 10 § samt att parten har kallats till förhandling inför en medlare och försummat att komma eller på annat sätt har under- låtit att fullgöra sina skyldigheter enligt 15 §. Den paragrafen har tillförts två nya stycken som inte har betydelse i sammanhanget. Hänvisning görs därför till 15 § första stycket. En annan förutsättning för vitesföreläggande är att en utsedd medlare har begärt att skall förelägga parten vid vite att fullgöra sin förhandlingsskyldighet. Det förhållandet att ett vitesföreläggande förutsätter initiativ från en utsedd medlare, medför att parter på avtalsområden, för vilka medlare inte kan utses, inte kan bli föremål för obligatorisk medling (se avsnitt 7.7). -EDLINGSINSTITUTET KAN ¤VEN VID VITE F¶REL¤GGA EN PART ATT KOMMA TILL EN ¶VERL¤GGNING ENLIGT g F¶RSTA STYCKET SE AVSNITT (¤R F¶RESL¥S VITESF¶REL¤GGANDE KUNNA SKE P¥ INSTITUTETS EGET INITIATIV AVTALSOMR¥DEN F¶R VILKA MEDLARE INTE KAN UTSES SKALL GENOM VITES F¶REL¤GGANDE KUNNA KALLAS TILL EN S¥DAN ¶VERL¤GGNING !RBETSDOMSTOLEN KAN P¥ ANM¤LAN AV -EDLINGSINSTITUTET D¶MA UT ETT F¶RELAGT VITE g %N PARTS SKYLDIGHET ENLIGT g ATT VID F¶RHANDLING H¥LLA SKRIFTLIG HANDLING TILLG¤NGLIG F¶R MOTPARTEN G¤LLER ¤VEN I F¶RH¥LLANDE TILL MEDLARE SOM MEDVERKAR VID F¶RHANDLINGEN Ändringen är redaktionell och innebär att ordet förlikningsman ersätts av ordet medlare. 5TREDNINGENS ¶VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG g -EDLINGSINSTITUTET KAN F¶RESL¥ PARTER ATT L¥TA EN TVIST AVG¶RAS GENOM SKILJEF¶RFARANDE )NSTITUTET KAN OCKS¥ ST¤LLA SKILJEM¤N TILL PARTERNAS F¶RFOGANDE /M STRIDS¥TG¤RDER HAR P¥B¶RJATS KAN -EDLINGSINSTITUTET UPPMANA PARTERNA I EN TVIST ATT L¥TA TVISTEN AVG¶RAS GENOM SKILJEF¶RFARANDE %N MEDLARE får INTE ¥TA sig skiljemannauppdrag i arbetstvist, om INTE -ED LINGSINSTITUTET i särskilt fall medger det "EST¤MMELSEN REGLERAR -EDLINGSINSTITUTETS F¶RH¥LLNINGSS¤TT TILL SKILJEF¶RFARANDE SE AVSNITT %NLIGT F¶RSTA STYCKET F¶RSTA MENINGEN KAN -EDLINGSINSTITUTET F¶RESL¥ PARTER ATT L¥TA EN TVIST AVG¶RAS GENOM SKILJEF¶RFARANDE $ET INNEB¤R INTE N¥GON ¤NDRING I F¶RH¥LLANDE TILL G¤LLANDE R¤TT %NLIGT ANDRA MENINGEN KAN INSTITUTET OCKS¥ ST¤LLA SKILJEM¤N TILL PARTERNAS F¶RFOGANDE $ET INNEB¤R EN ¤NDRING I F¶RH¥LLANDE TILL VAD SOM HITTILLS HAR G¤LLT P¥ S¥ S¤TT ATT -EDLINGSINSTITUTET SKALL HA FRIARE M¶JLIGHETER ATT I SAMR¥D MED PARTERNA ORGANISERA SKILJEF¶RFARANDE I P¥G¥ENDE TVISTER %NLIGT ANDRA STYCKET KAN -EDLINGSINSTITUTET OM STRIDS¥TG¤RDER HAR P¥ B¶RJATS UPPMANA PARTERNA I EN TVIST ATT L¥TA TVISTEN AVG¶RAS GENOM SKILJEF¶RFARANDE &¶RFARANDET BESKRIVS N¤RMARE I AVSNITT )NNEH¥LLET I TREDJE STYCKET INNEB¤R I SAK INTE N¥GON F¶R¤NDRING I F¶RH¥L LANDE TILL G¤LLANDE R¤TT 0ARAGRAFEN REGLERAR REGERINGENS R¤TT ATT UTSE F¶RLIKNINGSKOMMISSION ELLER S¤RSKILD F¶RLIKNINGSMAN SAMT VILKA F¶RESKRIFTER I LAGEN SOM SKALL G¤LLA F¶R DESSA 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT BEST¤MMELSEN UPPH¤VS SE AVSNITT g ) M¥L VARI DENNA LAG SKALL TILL¤MPAS G¤LLER LAGEN OM R¤TTEG¥NGEN I ARBETSTVISTER Förändringen innebär att andra meningen i paragrafen tas bort. I andra me- ningen regleras två fall, då lagen om rättegången i arbetstvister inte skall gälla. Det ena är då någon enligt 47 § skall dömas till penningböter, vilket inte längre skall kunna förekomma enligt utredningens förslag (se avsnitt 7.6). Det andra är vid tillämpning av 53 § som har upphävts. 5TREDNINGENS ¶VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG )KRAFTTR¤DANDE M M Utredningen föreslår inte ett bestämt datum för ikraftträdande. Enligt avsnitt 7.2 bör dock inrättas . Behov av särskilda övergångsbestämmelser har inte ansetts föreligga. 8.2Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) g 3EKRETESS G¤LLER F¶R UPPGIFT SOM PART P¥ ARBETSMARKNADEN HAR L¤MNAT TILL -EDLINGSINSTITUTET ENLIGT A g LAGEN OM MEDBEST¤MMANDE I ARBETS LIVET ELLER SOM PART I ARBETSTVIST HAR L¤MNAT TILL MEDLARE OM UPPGIFTSL¤MNAREN HAR GJORT F¶RBEH¥LL D¤ROM ) FR¥GA OM UPPGIFT I ALLM¤N HANDLING G¤LLER SEKRETESSEN I H¶GST TJUGO ¥R $E F¶RESLAGNA ¤NDRINGARNA G¶RS I F¶RSTA STYCKET OCH ¤R I HUVUDSAK DETSAMMA SOM DE SOM F¶RDES FRAM I UTREDNINGENS DELBET¤NKANDE SE F¶RFATTNINGSKOMMENTAREN I DELBET¤NKANDET P¥ S %FTERSOM UTREDNINGEN HAR F¶RESLAGIT ATT BEST¤MMELSEN I g -", OM F¶RLIKNINGSKOMMISSION OCH S¤RSKILD F¶RLIKNINGSMAN UPPH¤VS N¤MNS S¥DANA PERSONER INTE L¤NGRE I PARAGRAFEN 2EGLERINGEN I KAP g SEKRETESSLAGEN INNEB¤R ATT FRIHETEN ENLIGT TRYCKFRIHETSF¶RORDNINGEN OCH YTTRANDEFRIHETSGRUNDLAGEN ATT MEDDELA OCH OFFENTLIGG¶RA UPPGIFTER F¶R VILKA TYSTNADSPLIKT G¤LLER ENLIGT KAP g ¤R BEGR¤NSAD $ETSAMMA B¶R G¤LLA ¤VEN EFTER DE TILL¤GG SOM UTREDNINGEN F¶RESL¥R I KAP g )KRAFTTR¤DANDE M M 5TREDNINGEN F¶RESL¥R INTE ETT BEST¤MT DATUM F¶R IKRAFTTR¤DANDE "EST¤MMELSEN B¶R INF¶RAS SAMTIDIGT SOM -EDLINGSINSTITUTET INR¤TTAS SE 8.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:371) om rättegången i 5TREDNINGENS ¶VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG g !RBETSDOMSTOLEN SKALL SOM F¶RSTA DOMSTOL UPPTA OCH AVG¶RA TVIST SOM V¤CKS AV ARBETSGIVAR ELLER ARBETSTAGARORGANISATION ELLER AV ARBETSGIVARE SOM SJ¤LV SLUTIT KOLLEKTIVAVTAL OM M¥LET G¤LLER TVIST OM KOLLEKTIVAVTAL ELLER ANNAN ARBETSTVIST SOM AVSES I LAGEN OM MEDBEST¤MMANDE I ARBETSLIVET ARBETSTVIST I ¶VRIGT UNDER F¶RUTS¤TTNING ATT KOLLEKTIVAVTAL G¤LLER MELLAN PARTERNA ELLER ATT ENSKILD ARBETSTAGARE SOM BER¶RS AV TVISTEN SYSSELS¤TTS I ARBETE SOM AVSES MED KOLLEKTIVAVTAL VILKET ARBETSGIVAREN ¤R BUNDEN AV !RBETSDOMSTOLEN ¤R BEH¶RIG DOMSTOL ENLIGT F¶RSTA STYCKET ¤VEN N¤R KOLLEKTIVAVTAL TILLF¤LLIGT INTE G¤LLER 'EMENSAMT MED ARBETSTVIST ENLIGT F¶RSTA ELLER ANDRA STYCKET F¥R HANDL¤GGAS ¤VEN ANNAN ARBETSTVIST MELLAN SAMMA ELLER OLIKA PARTER OM DOMSTOLEN MED H¤NSYN TILL UTREDNINGEN OCH ¶VRIGA OMST¤NDIGHETER FINNER S¥DAN HANDL¤GGNING L¤MPLIG .¤R DET F¶RELIGGER SK¤L KAN DOMSTOLEN ¥TER S¤RSKILJA M¥LEN !RBETSDOMSTOLEN ¤R ALLTID BEH¶RIG ATT SOM F¶RSTA DOMSTOL TA UPP OCH AVG¶RA EN TVIST OM STRIDS¥TG¤RD SOM AVSES I B OCH C gg LAGEN OM MEDBEST¤MMANDE I ARBETSLIVET %NLIGT SISTA STYCKET I DESS NUVARANDE LYDELSE ¤R !RBETSDOMSTOLEN ALLTID BEH¶RIG ATT SOM F¶RSTA DOMSTOL TA UPP OCH AVG¶RA TVIST OM STRIDS¥TG¤RD SOM AVSES I g -", %TT TILL¤GG G¶RS S¥ ATT ¤VEN DE F¶RESLAGNA BEST¤MMELSERNA I B OCH C gg SKALL OMFATTAS AV DENNA BEST¤MMELSE )KRAFTTR¤DANDE M M 5TREDNINGEN F¶RESL¥R INTE ETT BEST¤MT DATUM F¶R IKRAFTTR¤DANDE "EST¤MMELSEN B¶R INF¶RAS SAMTIDIGT SOM -EDLINGSINSTITUTET INR¤TTAS SE