sou · GMB398d4 · 1999-01-01 00:00:00 — Detta fall kan ge insikter om vilka effekter som kan uppstå om en ökad koncentration av branschen förbjuds respektive tillåts. Denna bransch utgör ett exempel på en situation när en sammanslagning medförde samarbete i produktion men konkurrens i försäljning. verkning till konsumenter och yrkesmålare, , och motsvarande enhet hos , , som gick samman i ett gemensamt bolag men man behöll de två skilda varumärkena. Uppdelningen av konkurrens och samarbete mellan olika funktioner i företagen kan på olika sätt vara både positiv och negativ för de övergripande samhällsmålen (pris till konsument, innovationskraft samt effektiv resursallokering) vilket gör detta fall intressant. Branschen utgör även ett exempel på en starkt nationellt orienterad bransch som över tiden internationaliserats allt mer. industriers förvärv av Skega utgör ett exempel på ett förvärv där två intensivt konkurrerande företag samordnas i samma organisation. Internationaliseringsgraden i branschen är mycket hög varför det är möjligt att bedöma hur en reducering av den inhemska konkurrensen påverkat konkurrensen i en internationell bransch. Detta fall utgör även ett exempel på en situation när ärendet togs upp till en första granskning av Kon- kurrensverket men inte till en fortsatt granskning av MD. 1.3.2Urval av respondenter och genomförande av datainsamling Datainsamlingen har genomförts medelst intervjuer och dokument- insamling. Respondenterna har hämtats från de i branschen verksamma företagen och i ett fall från en branschförening. Vanligen har VD eller någon annan person med ledande funktion i företaget intervjuats. Intervjuerna har genomförts antingen per telefon eller vid besök hos företaget i fråga. I frukt- och grönt branschen har 12 personer från 11 företag intervjuats. Alla var eller hade varit större grossister eller importörer, utom en intervju som genomfördes med en av de parter som varit inblandade i målet (KF). I färgbranschen intervjuades 9 personer, såväl färgtillverkare som personer representerande färg- handlar/kedjesidan. 20 färgfackhandlare tillfrågades per telefon om olika frågor gällande leverantörer och konkurrens. I mejeribranschen har 5 personer intervjuats, alla representerande mejeriföretag. Slutligen har 5 personer i liningbranschen intervjuats efter förvärvet och därutöver gjordes även ett antal intervjuer med verksamma inom branschen även före förvärvet. Först och främst har intervjuer skett med de företag som varit parter i förvärven/fusionerna. Dessa intervjuer har huvudsakligen varit de längsta. Intervjuer har även genomförts med andra aktörer i branschen för att få en uppfattning om deras syn på branschen och fusioner/för- värv som skett eller varit aktuella. Praktiska överväganden har satt gränser för hur många som kunnat intervjuas, men branscherna har belysts från olika synvinklar för att ge så många aspekter som möjligt på utvecklingen. Huvuddelen av intervjuerna är genomförda under vår och tidig höst 1997. Dokumenten har dels omfattat material producerat inom de enskilda företagen, främst årsredovisningar men även stenciler och broschyrer, dels material från branschföreningar och liknande och dels offentligt material, till exempel handlingar från domstolsförhandlingarna, samt beslut i ärenden vid , publicerat utredningsmaterial från SPK och , med mera. Dessutom har publicerade skrifter om branscherna och företagen använts. Intervjuerna har berört branschens struktur och utveckling, de olika företagens situation och agerande, konkurrensförhållanden och synpunkter på branschens funktion. Detta har dock i stor utsträckning varit kopplat till fråge- ställningar som aktualiserats inför /Konkurrens- verket i respektive fall. Frågor har även ställts angående de olika respondenternas syn på konsekvenserna av förvärven eller icke- förvärven, i synnerhet till de i förvärven inblandade parterna. En del frågeställningar som aktualiserats under studiens gång har varit av känslig karaktär, till exempel när det rört direkta konflikter mellan olika företag som i vissa fall aktualiserades under domstols- förhandlingen eller när det gällt pågående utveckling inom branschen. I andra fall har olika respondenter lämnat konflikterande uppgifter om något speciellt sakförhållande. Sådan problem har hanterats med sedvanliga etiska och källkritiska principer. Varje respondent har, i en första version, fått ta del av de allmänna branschbeskrivningarna samt de delar där hans eller hennes uttalanden har använts och därmed getts möjlighet att godkänna texten eller stryka det som han eller hon inte vill ge offentlighet till. I de fall där uppgifterna gått isär har detta antingen hanterats genom att andra fakta sökts som kan stödja endera uppfattningen. I andra fall har uppgiften helt tagits bort eller så har det skrivits in i texten att uppgiften är osäker. I ytterligare andra fall redovisas de olika åsikterna, för att illustrera de olika uppfattningar som föreligger inom branscherna. Inledande delar av fallbeskrivningen har skickats ut till samtliga intervjuade för genomläsning, vilket inneburit att felaktigheter kunnat upptäckas. Mer än hälften av de intervjuade har lämnat synpunkter på sina uppgifter och/eller fallbeskrivningen. Detta har även inneburit att visst material tagits bort från den ursprungliga fallbeskrivningen, varvid vissa nyanser eventuellt försvunnit. Dock har det inte påverkat den huvudsakliga framställ- ningen och bedömningen av branschernas utveckling och konkurrens- situation. I något fall har skrivningen godkänts av efterträdaren till den intervjuade. De branschbeskrivningar som redovisas i rapporten innehåller en före och efter ärendet -beskrivning av branscherna. Före-beskriv- ningen grundas till stor del på sekundärdata, till exempel Marknads- domstolens beskrivningar, samt tidigare gjorda utredningar och studier av branscherna. Efter-beskrivningen bygger i större utsträckning på personliga intervjuer med centrala aktörer i respektive bransch samt sekundärdata om branschen och relaterade aktörer vilka påverkas av strukturen i den aktuella branschen. Branschbeskrivningarna är inte exklusivt inriktade på att redovisa förhållanden som direkt kan sägas ha sin grund i de aktuella rättsfallen. Beskrivningarna är i stället relativt breda och avser omfatta större strategiska förändringar inom branschen och allmänna utvecklings- tendenser vad gäller konkurrenssituationen. Det är naturligtvis inte lätt att dra gränsen mellan vad som är kopplat till rättsfallet, vad som är en allmän förändring i branschen och vad som är förändringar utan intresse för branschens utveckling. För att ge ett så rikt underlag som möjligt för analysen har dock enbart en mycket försiktig sovring av materialet genomförts. 1.3.3Bedömning av kontrafaktiska förlopp En frågeställning som dyker upp i studier av denna typ är hur utvecklingen hade sett ut om en viss händelse hade inträffat eller inte inträffat. Till exempel så vore det naturligtvis värdefullt att kunna bedöma vad som hade hänt om hade stoppat de förvärv som tilläts och vice versa. Studier av sådana så kallade kontrafaktiska förlopp är dock mycket svåra. När händelsen vars alternativa utfall man vill bedöma dessutom ligger långt bak i tiden så blir det ännu svårare. bleknar betydelsen av ett enskilt ärende och det blir allt svårare att konstatera att förvärvet hade vissa specifika effekter som är av intresse . händelser tar över, till exempel har den svenska anslutningen till EU medfört en omfattande regelförändring inom många branscher vilket kanske framträder som viktigare för branschens utveckling än fusioner som genomfördes för sedan. Ovanstående innebär helt enkelt att antalet alternativa utfall ökar med tiden och det blir allt svårare att konstatera vad som påverkar vad eller att bedöma vad som hade blivit konsekvenserna av en förändring som ligger längre bak i tiden. Resonemanget illustreras i figuren nedan. Figuren endast i den tryckta versionen Trolig utveckling om händelse B i stället inträffat Trolig utveckling om händelse C i stället inträffat Trolig utveckling om händelse D i Trolig utveckling om händelse E i stället inträffat Figur 1.1: Faktiska och kontrafaktiska förlopp Figuren avser enbart att illustrera det faktum att vidden av tänkbara förlopp ökar över tiden och att alla bedömningar av kontrafaktiska förlopp blir mer spekulativa ju som förflutit. Detta är naturligtvis en svårighet som all utvärdering av denna typ har att hantera. Alltför stort intresse bör med andra ord inte tillmätas utvärderingen av sådana alternativa förlopp. Analysens huvudavsnitt berör därför i stället den faktiska utvecklingen och på vilket sätt (eller ) beslut har påverkat den utvecklingen. 2Mejeribranschen: ett förvärv som upphävdes Det första av de fem förvärvsärendena som kommer att presenteras berör mejeribranschen och Arlas förvärv av Gefleortens mejeri- förening. Förvärvet upphävdes efter att ärendet tagits upp i (MD 1991:21) och resulterat i förhandling. Arla hade för förvärvet en dominerande ställning på marknaden och förvärvet ansågs därför kunna ha en skadlig inverkan på konkurrensen vilket var huvudargumentet för att häva förvärvet. Ä rendet bedömdes bland annat mot bakgrund av att det svenska jordbruket skulle avregleras och därmed i större utsträckning konkurrensutsättas. Det är förvärvet, förbudet och effekterna därav som skall analyseras i föreliggande kapitel. Tre förhållanden av betydelse för branschen som helhet kan särskilt nämnas inledningsvis. För det första har branschen varit föremål för en rad politiska hänsynstaganden vilket bland annat tagit sig uttryck i avgifter och subventioner i syfte att garantera ett rikstäckande utbud. För det andra är branschen å ena sidan mycket internationell eftersom vissa produkter sålts på en internationell marknad men å andra sidan nationell eller regional eftersom andra mejeriprodukter traditionellt endast försäljs lokalt. pågår dock en utveckling mot en allt större internationell integrering och samordning av branschen. För det tredje är branschen, ur ett svenskt perspektiv, till följd av tidigare fusioner, ingripanden och regleringar av olika slag starkt koncentrerad, geografiskt uppdelad och integrerad genom samarbeten av olika slag mellan mejeriföretagen. Innan förvärvsärendet och den utveckling som följt därefter beskrivs skall därför kapitlets första del behandla branschen, dess historia och branschens övergripande struktur. Därefter beskrivs det aktuella rättsfallet och utvecklingen i branschen efter förbudet mot förvärvet. 2.1Mejeribranschens utveckling och struktur 2.1.1Mejeribranschens historia ; koncentration, internationalisering och reglering7 var mjölkförsörjningen i främst tämligen oregelbunden och under vissa tider rådde mjölkbrist. För att hantera de rådande problemen föreslog 1910 att mjölkhandeln skulle kommunaliseras. Detta kom dock aldrig tillstånd men olika utredningar ledde fram till ett förslag om bildandet av ett producentkooperativt företag. 1915 bildades det andelsmejeri som skulle bli Mjölkcentralen och var början till Arla. Ett antal företag slogs ihop och sammanlagt 106 mejerier, skumstationer och uppsamlingsställen kom att ingå i andelsmejeriet. En rationaliserings- och centraliseringsprocess inleddes, vilket innebar att mejerier lades ner, som nya, större mejerier byggdes upp. Mjölkproduktionen var och är fortfarande den viktigaste inkomst- källan för jordbruket. sjönk priset på de mejeri- produkter som exporterades, vilket försämrade jordbrukarnas lönsam- het. Cirka en fjärdedel av mjölkproduktionen såldes på export i form av smör. När lönsamheten på smörexporten sjönk ville mejerföretagen i större utsträckning sälja sin mjölk som dryckesmjölk och konkurrensen på detta område resulterade i ständigt sjunkande mjölkpriser. De cirka 300 000 mjölkproducenterna kunde inte enas om gemensamma åtgärder för att lösa branschens lönsamhetskris varför beslutade att införa lokala mjölkavgifter för att dämpa den destruktiva konkurrensen på dryckesmjölk och för att utjämna lönsamheten mellan olika produktgrupper. Mjölkavgiften skulle användas för att stödja smörexporten som därigenom inte blev lika känslig för världsmarknadspriserna. , , bildades för att hantera avgiftens införande. Mjölkpriset stabiliserades och bönderna fick ett bättre avräknings- pris på smör då produktionen inte längre var lika beroende av världs- marknadspriset. Det var emellertid svårt att praktiskt tillämpa utjäm- ningssystemet. ändrades därför systemet och en fast 7 Gottliebsson (1990) har använts som källa när inte annat anges avgift togs ut till SMR:s regleringskassa. En samordnad smörexport ansågs ge bättre priser på världsmarknaden varför SMR tog hand om smörexporten 1935. rådde i princip importförbud för mjölk, grädde och smör medan osten skyddades av en införselavgift. Utjämningssystemet ändrades efter kriget så att avgifterna baserades på respektive produkts lönsamhet. Avgifterna användes i huvudsak för att utjämna exportpriserna på smör, ost och mjölkpulver. Regleringskassan överfördes 1967 från SMR till , . medförde att överskottet på marknaden vändes i brist. Avgiften ersattes av ett mjölkpristillägg. Detta resulterade i att intresset för att leverera mjölk ökade. Efter kriget försökte man begränsa de statliga subventionerna som införts under kriget. Grund- tanken var att det skulle vara möjligt för jordbrukarna att ta ut sådana priser på den inhemska marknaden som vid rationellt jordbruk gav en tillfredsställande inkomst. Vissa subventioner kvarstod dock och pris- nivån fastställdes vid årliga förhandlingar, även om en anpassning till världsmarknadspriser var det långsiktiga målet. Bönder i fick dessutom ett extra pristillägg och mindre mjölkproducenter ett leveranstillägg. infördes dessutom matsubventionerna på mjölk efter en uppmärksammad mjölkbojkott i . En stor del av jordbruksregleringarnas stöd lades på mjölken och mjölkkonsumtionen steg kraftigt då mjölken blev billigare. SMR:s planutredning lade 1965 ett förslag för ökad samordning i branschen. SMR ansåg att det fanns ett behov av strukturförändring och rationalisering, bland annat för att möta en minskad mjölk- produktion men även på grund av detaljhandelns koncentration. För- slaget gick ut på att landet skulle delas in i fem regioner vari alla befintliga mejeriföretag skulle sammanföras till ett. Därigenom skulle tillverkning av ost och mjölkpulver kunna planeras bättre, omlokalise- ringar och rationaliseringar av driftsenheterna skulle möjliggöras och förutsättningar för produktutveckling och marknadsföring skulle förbättras. Fusioner genomfördes också i linje med femregionplanen, men det ansågs att ytterligare samverkan krävdes för att på bästa sätt möta den hårdnande konkurrensen från bryggeriindustrin, import, vegetabilisk grädde, med mera. Därför fattades ett beslut av SMR om att verka för att bilda ett enda mejeriföretag i landet. Beslutet kritiserades hårt och kom aldrig att genomföras i sin ursprungliga form. 1978 upphävdes beslutet, även om man ansåg att behovet av samordnad marknadsföring kvarstod. Bakgrunden var att mjölkproduktionen hade ökat och att ett nytt jordbruksavtal hade förbättrat lönsamheten. Besluten om samordnad marknadsföring medförde vissa föränd- ringar. Till exempel blev juicen JO som Mjölkcentralen (senare en del i Arla) och utvecklade en riksprodukt. Mjölk- centralens yoghurtmärke antogs 1973 av mejeriindustrin som ett gemensamt fruktyoghurtnamn. Detta var börja till ett gemensamt ägande av varumärken inom mejeriindustrin vilket utvidgats . , , bedrev för mejeriföretagen gemensam marknadsföring. MMAB köpte även in det smör som föreningarna tillverkat. Det som ej återköptes för lokal försäljning exporterades av MMAB. sålde större delen av mejeriernas ost. Samarbetet inom Riksost medförde bl.a. ett pris- och kvoteringssamarbete. Scandmilk, ett annat dotterbolag sålde mjölk och vasslepulver. Moderbolaget fungerade 1990 som en serviceorganisation till mejeriföretagen och handhade regleringsfrågor och myndighetskontakter. Fusionerna i branschen fortsatte trots att en-företags tanken övergavs. Antalet mejeriföreningar minskade från närmare 200 till 24 1985 och 16 1990.8 Mejerinäringen präglades ända av den s.k. områdesindelningen, vilken innebar att mejeriföreningarna ej konkurrerade med varandra inom respektive upptagningsområde. Ä ven efter det officiella avskaffandet av områdesindelningen har den fortsatt att ha en praktisk betydelse för verksamheten i branschen. De regleringar som fanns på marknaden syftade till att säkerställa en inhemsk produktion som skulle täcka konsumtionsbehovet och ge lantbrukarna en tillräcklig lönsamhet.9 Efter förhandlingar med statens jordbruksnämnd, jordbruks- kooperationen och företrädare för konsumenterna fastställdes ett pris som för varje produkt och förädlingsgrad gav kostnadstäckning. Förluster vid exportförsäljning kompenserades alltså på olika sätt beroende på produkt. Gränsskyddet skyddade detta pris genom rörliga införselavgifter. Marknadsreglerande åtgärder användes också för att säkerställa detta pris. Regleringssystemet finansierades av införsel- och andra avgifter samt via medel över statsbudgeten. Det fanns ett särskilt system för att utjämna skillnader i lönsamhet mellan mejeriföretag med olika produktionsinriktning, vilket innebar att priserna inte sattes av marknadskrafterna. Tanken med utjämnings- systemet var att jordbrukarna skulle få ett visst pris på råvaran oavsett mejeriföretagets produktionsinriktning. Dryckesmjölk och grädde fick därigenom relativt höga priser jämfört med ost och smör och andra mer priskänsliga produkter. Utjämningssystemet medförde emellertid, enligt en kartläggning av konkurrenssituationen i olika branscher, att mejeriföretagen inte direkt kände av marknadens signaler (SOU 9Regleringarna finns beskrivna i Pris och Konkurrens 1/91, samt SOU 1991:28; 1991:28), produktmixen valdes inte utifrån ett marknadsbehov. Systemet innebar att den förening som aktivt skapade nya produkter som sålde bra, drabbades av en försäljningsavgift. Denna tillföll alltså även de mejeriföretag som förhållit sig mer passiva. Utjämnings- systemet innebar även att en expansion av produktionskapaciteten kunde vara möjlig trots att det fanns överkapacitet i branschen. Ett exempel var när och Gäsenes mejeriföreningar gemensamt investerade i en torkningsanläggning trots att överkapacitet rådde på mjölkpulver totalt sett. fattade ett beslut om att införa en ny jordbrukspolitik. Denna trädde i kraft och syftade till att avreglera jordbrukssektorn och att anpassa produktionen till mark- nadens efterfrågan. 2.1.2Mejeriprodukter och deras marknadsutveckling Mejeriprodukter kan indelas i fyra huvudgrupper, matfettsprodukter, färska mjölkprodukter, ost och mjölkpulver. Matfettsprodukter består av smör, margarin, ister och matolja. Importen domineras av margarin och konsistenser medan exporten domineras av smör. De två största företagen 1991 var Margarinbolaget, (då ägt av och ) och SMR (SOU 1991:28). Konkurrensen inom produktområdet matfetter har varit hård och marknadsandelarna har skiftat. hade de svenska mejeriföreningarna omkring 40 procents marknadsandel, 1996 var andelen 10. Försäljningen av smör inom landet har minskat över tiden. Priserna på smör har gått upp efter EU-inträdet och enligt sagesmän i branschen dominerades matfettsmarknaden av Unilever. Färska mjölkprodukter består av grädde, syrade mjölkprodukter, dryckesmjölk, yoghurt samt hållbarhetsbehandlade mjölkprodukter. Den senare kategorin är på grund av sin hållbarhet en mejeriprodukt som i större utsträckning går att transportera. Gräddförsäljningen har ökat stadigt . Försäljningen av dryckesmjölk minskar däremot för alla kategorier med undantag av mjölk med fetthalten 1 – . Den procentuella volymminskningen är . Mjölken förlorar andeler till förmån för andra drycker (till exempel läsk, öl, bordsvatten, kranvatten och juice). Många mejeriföretag har dock även tillverkning och försäljning av juice. De mer traditionella mjölkprodukterna som fil och dryckesmjölk förlorar även andelar mot ett mer högförädlat sortiment av mjölkprodukter (till exempel jordgubbsfil). Yoghurtmarknaden utgörs av en allt större andel produkter från andra länder. Enligt en sagesman uppskattas importandelen till . har varit mycket framgångsrika och uppskattningen är att 1996 hade av den totala yoghurtmarknaden i . 1996 hade de svenska mejeriföretagen , och övriga . 1997 uppskattades de svenska mejerierna ha eller mindre av denna delmarknad. Försäljningen av Yoplait räknades här in i den svenska produktionen eftersom den till- verkats/distribuerats av Arla. Ost är vid sidan om matfett och mjölkpulver en exportvara. Ostexporten var 1996 , varav gick till EU- marknaden 11. , 1992, var exporten markant lägre, , och då avsattes på marknader utanför EU. En viktig förklaring till förändringarna mellan åren är valutautvecklingen och att lönsamheten på ost kan svänga snabbt i enlighet därmed. Ostimporten har ökat från 1992 till 1996. Den tydliga tendensen är att importen från EU-länder ökar, medan importen från andra länder minskar. Andelen svensktillverkad ost som konsumeras i har sjunkit från 1992 till 1996. Den fjärde huvudgruppen av mejeriprodukten, mjölkpulver, har liksom matfett länge exporterats och är en vanlig produkt på världsmarknaden. Produktionen av mjölkpulver har minskat något sedan EU-inträdet. Priserna på mjölkpulver upplevs som ännu mer osäkra och svänger snabbare än priset på ost. Priset ligger på ungefär samma nivå i de olika länderna inom EU. 2.1.3Mejeriföretag, samarbetsorganisationer och mjölkbönder Vid beskrivningen av företagen i mejeribranschen tas utgångspunkten i producenterna av färska mjölkprodukter i . Mejeriföretagens andel av den svenska marknaden respektive 1995 framgår av tabell 2.1. Tabell 2.1: Mejeriföretagens andelar av invägd mjölk. Marknadsandelar baserade på i nvägning (%) Källor: Branschmaterial samt Arlas årsredovisning (1995/96, s.44) Arla, det största svenska mejeriföretaget, är en ekonomisk förening. Arla är med sina dotterbolag en av ledande livsmedelskoncerner och ett bland de 20 största mejeriföretagen i . Arla bildades genom en sammanslagning av Mjölkcentralen i och Lantbrukarnas Mjölkcentral i . Arla Färskvaror (svarar för av Arlas totala verksamhet) arbetar inom produktområden som mjölk, fil och grädde samt juicer, fruktyoghurt och färsk ost. Därutöver är ost den största verksamheten följt av smör. Arla har förutom detta även andra verksamheter (till exempel barnmat [], hälsokost [Friggs], ostkakor och frysta tårtor [Frödinge]). Den traditionella mejeriverk- samheten omfattar av Arlas totala omsättning. för Arlas förvärv av Gefleorten hade Arla en marknadsandel i på invägd mjölk motsvarande . Arla bedriver även en omfattande internationell verksamhet med dotterbolag i ett tiotal länder och de exporterar dessutom sina produkter till en rad andra länder. Arla exporterar till exempel såväl ost som choklad till den amerikanska marknaden och har ett samarbete med det japanska mejeriföretaget , bland annat kring kulturmjölksprodukterna och Bifilus samt Lätt&Lagom. Vidare har man sålt yoghurten Yoplait på licens. Arla FoU har över 70 anställda och finns i och . Arla satsar på forskning och utveckling. Det näst största mejeriföretaget, , bildades , när ett antal mindre mejeriföreningar slogs samman till ett företag. Därefter har även ytterligare ett antal mejerier inkorporerats i företaget. Den senaste stora fusionen var 1991 mellan och . Företaget har mjölkproducenter över hela och från delar av och driver fem mejerier. har ett gemensamt bolag med det danska mejeriet Klöver Maelk, Lindals, för tillverkning och försäljning av ost i . Dessutom har ostexport till bland annat , , och . Sammanlagt har två helägda dotterbolag samt nio delägda intressebolag. är ett av dessa bolag i vilket Arla och äger vardera . , det tredje största mejeriföretaget i , bildades när mejeriföreningarna i , (SHM) samt fusionerades.