sou · GMB3147 · 1999-01-01 00:00:00 — Brukare som får miljöersättning för resurshushållande konventionellt jordbruk måste uppfylla vissa villkor som gäller utbildning, krav på pla- nering och dokumentation inom det egna företaget, försiktighetsåtgärder vid kemisk bekämpning samt skyddszoner utmed vattendrag. Brukaren måste följa villkoren på hela den areal som ingår i jordbruksfö- retaget. För skiften som brukaren har fem- eller tjugoårsbeslut om miljöer- sättning för ekologisk odling, extensiv vall och skyddszoner eller våt- marker och småvatten lämnas ingen ersättning. Skiften som godkänts för ersättning för anläggning och skötsel av lövskog eller buskar på åker i enlighet med skogsplanteringsprogrammet berättigar heller inte till er- sättning. Villkoren för REKO-ersättningen behöver därför inte följas för EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar 41 Ersättning betalas inte heller ut för uttagen areal inom EU:s program för arealersättning. Villkoren för ersättningen måste dock följas på uttagen areal. Detta gäller ej uttagen areal som odlas med fler- åriga industri- eller energigrödor samt övriga skiften där salix, eller hybridasp odlas samt skiften där anläggning av skogsplantering på har genomförts och godkänts. Miljöersättning för resurshushållande konventionellt jordbruk kan kombineras med miljöersättning för natur- och kulturmiljöer, miljöer- sättning för öppet odlingslandskap (), miljöersättning för fler- årig vallodling, miljöersättning för fånggrödor eller miljöersättning för bruna bönor på samma skifte. Däremot kan ersättningen inte kombineras med miljöersättning för ekologisk odling, miljöersättning för extensiv vall och skyddszoner eller miljöersättning för våtmarker och småvatten på samma skifte. Skyddszoner i miljöersättning för resurshushållande konventionellt jordbruk kan inte kombineras med skyddszoner i miljöersättning för ex- tensiv vall och skyddszoner på samma areal. Detta innebär att en areal skyddszon som ingår i den ena ersättningsformen inte kan ingå i den andra ersättningen. Miljöersättning för resurshushållande sockerbetsodling kan kombine- ras med miljöersättning för natur- och kulturmiljöer på samma skifte. Ersättningen syftar till att återskapa 1 000 ha slåtterängar och kan utgå i hela landet. Området skall ha en dokumenterad historia som slåtteräng men får inte uppfylla kriterierna för miljöersättning för bevarande av biologisk mångfald i befintliga slåtterängar. Brukaren skall upprätta en femårig plan för restaureringen av slåtter- ängen. skall godkänna restaureringsplanen innan brukaren kan påbörja restaureringen. får också prioritera mellan inkom- na ansökningar. Brukaren får inte utföra åtgärder som kan skada natur- och kultur- miljövärden i en mark som restaureras till slåtteräng. ställer normalt villkor om inom vilka tidsintervall slåt- ter och andra skötselåtgärder skall vara utförda. Miljöersättning för återskapande av slåtterängar lämnas inte för mark som omfattas av någon annan miljöersättning. 42 EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar 2.3.8.15Utbildning, information och demonstrationsprojekt (UID) Inom ramen för har länsstyrelserna möjlighet att ansöka om medel från för att genomföra s.k. UID-verksamhet. Syftet med verksamheten är att organisera och genomföra sådan ut- bildning och information samt sådana demonstrationsobjekt inom jord- bruket som är förenliga med nuvarande miljöersättningsprogram. och är ansvariga myndigheter för stödet till UID. Verksamheten bedrivs av länsstyrelserna, hushållnings- sällskapen m.fl. regionala organisationer samt vissa centrala organisa- tioner inom de tre delprogrammen. Budgeten, som fördelas på miljö- programmets tre delprogram, är för på sammanlagt 145 miljon- er kronor, varav hälften finansieras av EU. ·Biologisk mångfald, . ·Miljökänsliga områden, . ·Ekologisk produktion, . Av det svenska miljöprogrammet för jordbruket framgår att Jord- bruksverket skall styra länsstyrelsernas arbete genom villkor för medlens användning och för personalutbildning. Information i olika former, särskilt kurser och enskild rådgivning, till lantbrukarna samordnas av respektive länsstyrelse i varje län. Länssty- relsen utarbetar därvidlag, i samråd med andra aktörer, t.ex. hushåll- ningssällskapen och LRF, ett länsprogram för UID. Inför programarbe- tet ger ut vissa riktlinjer för UID, om t.ex. verksamhe- tens inriktning, särskilda problem eller annat som bör beaktas i pro- grammet, ersättningsnivåer m.m. Viss central verksamhet bedrivs också av . Den cent- rala verksamheten består av samordning, produktion av informations- material, rådgivningsunderlag och fortbildning av personal som verkar i UID-programmen. UID skall inte finansiera t.ex. genomgång av ansökningsblanketter, ifyllande av blanketter eller motsvarande eller bedömning av enskilda jordbruksskiften. Detta klassas som stödinformation. Däremot får grundläggande information, som är av betydelse för lantbrukarens möj- lighet att hantera ansökan om miljöersättning på ett riktigt sätt, rymmas inom ramen för UID, då denna inte hänförs till begreppet stödinforma- tion. Detta innebär bl.a. att inventeringar av gårdarnas miljö- och kultur- värden kan göras i samband med individuell rådgivning och upprättande av skötselplaner. De får dock inte knytas till ett vid inventeringstillfället rådande klassificeringssystem utan skall göras i sådana termer att de kan vara till hjälp vid eventuella ansökningar om ersättningar oavsett hur dessa system utformas. EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar 43 För att genomföra och administrera UID har skapat ett system, som successivt ändrats så att länsstyrelserna fått större frihet, bl.a. kan de omfördela pengar mellan olika aktiviteter. Arbetet med att effektivisera och förenkla verksamheten har –1999 samlats i ett särskilt projekt. För att förenkla administ- rationen kring UID har ett ADB-system utvecklats . års verksamhet har vidtagit åtgärder för att underlätta och effektivisera verksamheten: ·ADB-system som gör att administrationen hos och länsstyrelserna blir snabbare och effektivare. ·Förenklingar av regelverket, bl.a. beträffande upphandlad verksamhet inom länsprogrammen. ·Utbildning av berörda personer hos länsstyrelser och organisationer. är, såsom utbetalningsställe och fondkoordinator, ansvarig för den administrativa hanteringen av medlen. fastställer ekonomiska ramar i form av maximala er- sättningsbelopp för genomförande av vissa definierade aktiviteter, exem- pelvis kurser, fältvandringar och individuell information samt utformar övriga övergripande villkor för att säkerställa att verksamheten genom- förs enligt regelverket. ansvarar även för central utvär- dering, kontroll och revision. Inför varje nytt verksamhetsår skickar ut ett infor- mationsbeslut innehållande och länsstyrelsernas olika roller avseende UID, det datum då länsprogrammet skall vara Jord- bruksverket tillhanda, vilka villkor som aktiviteterna i länsprogrammet måste uppfylla samt en preliminär medelstilldelning. Länsstyrelserna arbetar, efter samråd med olika lokala aktörer, fram ett länsprogram innehållande beskrivning och kostnadsberäkning av den verksamhet de vill genomföra i respektive län. Efter att ha granskat varje länsprogram utifrån de olika aktiviteternas förenlighet med regelverken godkänner länsprogram- men. När godkänd verksamhet genomförts i länen rekvirerar medel från . Efter att rekvisionen kommer till kontrolleras denna och om den är godkänd betalas pengarna ut. Om rekvisitionen inte är godkänd skickas den tillbaka till för ändring eller komplet- tering. För övriga deltagande organisationer gäller i stort samma regler som för länsstyrelserna. 44 EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar Unga företagare med jordbruks-, trädgårds- eller renskötselföretag kan få räntebidrag till etableringen som egen företagare. Stödet betalas till hälften av EU och till hälften av . Inom området för mål 6 betalar EU . Beslut fattas utifrån kriterier såsom yrkeskunskap, att verksamheten är av huvudsaklig sysselsättning, sökande skall vara högst , grad av eget kapital samt att företaget skall ge heltidssysselsättning. Handläggning, beslut och kontroll görs av länsstyrelserna. Utbetal- ning görs av . Administrationen upplevs generellt som relativt enkel för länsstyrel- serna. Investeringsstödet för investeringar i fasta anläggningar (inte maskiner) i jordbruks-, trädgårds- eller renskötselföretag finansieras av EU . Resterande stöd finansieras av . Inom mål 6-området betalar EU av stödet. Dessutom finns ett särskilt stöd för in- vesteringar i förädlingsföretag. Stödbelopp och villkor varierar med oli- ka delar av landet. Stödet omfattar företagare som producerar jordbruksprodukter och trädgårdsprodukter eller bedriver renskötsel, enbart eller i kombination med kompletterande verksamhet. Jordbruks-, trädgårds- och renskötsel- verksamhet betraktas som huvudverksamhet och måste alltid ingå i före- taget för att det skall omfattas av stödet. Ansökan lämnas via särskild blankett till länssty- relsen som behandlar ärendena fortlöpande. I regeringens förordning anges vilka typer av investeringar som är stödberättigande i olika delar av landet. Utbetalning görs av . Länsstyrelserna upplever att hanteringen av stödet är relativt tidskrä- vande och uttrycker önskemål om att utvecklar IT-stöd för handläggningen. EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar 45 EU har infört mjölkkvoter för att begränsa den totala mjölkproduktionen. har en landskvot på 3 mjölk. Landskvoten är för- delad på enskilda företag men knuten till en produktionsenhet. Mjölk- kvoten är den kvantitet mjölk i kilogram som en producent får leverera under ett kvotår utan att betala tilläggsavgift. Det finns också en direkt- försäljningskvot. Denna omfattar mjölk och mjölkprodukter som säljs eller överlåts gratis av ett företag direkt för konsumtion. EU kräver att en tilläggsavgift tas ut om landskvoten överskrids. Tilläggsavgiften skall betalas av de producenter som levererat över sina individuella kvoter. Ett kvotår sträcker sig fr.o.m. t.o.m. . Mjölkkvoter kan överföras till annan lantbrukare genom överlåtelse, upplåtelse, sammanslagning eller flyttning. Beslut om överföring fattas av . Om det inte skett leveranser eller direktförsäljning från en produk- tionsenhet under ett helt kvotår överförs kvoten till den nationella reser- ven utan att producenten får någon ersättning. Producenten kan efter överföring av kvoten till den nationella reserven ansöka om att ha kvoten vilande. En kvot kan hållas vilande i högst för beslut om att kvoten skall föras till den nationella reserven. Inför varje kvotår administrerar handel med mjölk- kvoter. Syftet med handeln är att omfördela kvoter mellan producenter utan att företag eller delar av företag byter ägare. Kvoten säljs eller köps fr.o.m. varje kvotår. De svenska mjölkkvoterna är fr.o.m. fördelade i två olika kvotregioner. Handel kan bara ske inom kvotregionerna. Inför /1999 kommer handel att genomföras såväl med leverans- kvoter som direktförsäljningskvoter. Länsstyrelserna upplever inte att det finns några problem när det gäller mjölkkvoterna då dessa administreras av . Några länsstyrelser uppger att de vill ha insyn i mjölkkvotsregistret. För Jord- bruksverket har hanteringen, efter den inledande fasen, kommit in ett stabilt läge. Detta kan dock komma att ändras om uppnår kvot- taket samt om föreslagna förändringar av EU:s system för mjölkkvoter genomförs. 46 EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar Sedan blev medlem i EU gäller nya krav på märkning och jour- nalföring av nötkreatur, svin, får och getter. För att stöd skall lämnas krävs en uppdaterad stalljournal och att djuren är korrekt märkta. På varje produktionsplats måste det finnas en av godkänd journal för djurhållningen. Möjlighet finns också att använda av godkänd ADB-baserad stalljournal. I stalljournalen skall djurhållaren registrera förändringar i djurinnehavet och händelser på produktionsplatsen. Registreringen skall ske som föränd- ringen inträffar. Journaler för verksamhet där djur föds skall arkiveras . Övriga journaler skall arkiveras . Omärkta djur kan inte lämnas till slakt eller säljas till andra produk- tionsplatser. Detta gäller oavsett om innehavare/djurhållare får bidrag eller inte. Den som inte följer reglerna om märkning och registrering av djur riskerar att inte bli berättigad till djurbidrag. Den som bryter mot bestämmelserna kan dessutom få vitesföreläggande. Beställning av märkningsutrustning kan ske hos , Svensk Husdjursskötsel eller Svenska Djurhälsovården. Det är endast tillåtet att beställa öronbrickor för ett beräknat årsbehov. Länsstyrelsernas insats begränsas till att svara på frågor från lant- brukarna samt kontroll av djurmärkning. 2.3.12Central databas för nötkreatur har införts en central databas för nötkreatur där varje födsel, förflyttning, slakt etc. skall registreras. Registreringen av alla nötkreatur födda fr.o.m. är ett led i EU:s arbete med att spåra och bekämpa BSE (galna ko-sjukan) och andra smittsam- ma djursjukdomar. Databasen gör också att kontroll av ursprungsmärk- ning av kött blir möjlig. Rapporteringen till den centrala databasen skall ha kommit in till eller Svensk Husdjursskötsel från det att en förändring inträffat. Den enskilde djurhållaren kan välja mellan att rapportera via blanketter, via husdjursföreningarna eller via talsvar. De djurhållare som är anslutna till Svensk Husdjurs- skötsels officiella kontroller eller semin rapporterar på samma sätt som tidigare, dock inom den nya tidsramen . Länsstyrelsernas insatser begränsas till viss information till lantbruk- arna. EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar 47 Inför ansökan infördes i två län – och – ett nytt system för att ge jordbruksskiftena unika identiteter. Systemet, som införts i hela landet, baseras på jordbruksblock i stället för fastigheter. Blocket avgränsas t.ex. av vägar, skog, bebyggel- se, diken, sjöar och vattendrag. Jordbruksskiftet däremot kan variera i form och storlek mellan åren och omfattar ett helt eller en del av ett jordbruksblock. Olika jordbrukare kan ha jordbruksskiften inom ett och samma block. Blockkartan, som är i skala 1:10 000, baserar sig på uppgifter från Ekonomiska kartan och lantbrukarnas kartor från tidigare ansökningsår. Systemet med jordbruksblock skall finansieras med avgifter för de kartor som framställs. Avgiften tas ut av samtliga jord- brukare som söker något arealbaserat stöd eller anmäler foderareal. Av- giften är per hektar mark som enligt ansökan kan komma att ligga till grund för stöd. Lägsta avgift är och högsta avgift är . Kartavgiften administreras av som sänder ut betalnings- föreläggande till de lantbrukare som ansökt om något arealbaserat stöd eller anmält foderareal. Länsstyrelserna uttrycker generellt att systemet med särskilda faktu- ror för kartavgiften är omständligt och resurskrävande. De önskar att administrationen av kartavgifterna skall ske centralt och helst genom frivillig kvittning mot stöd. Medlemsländerna har av EU ålagts att genomföra administrativa kon- troller och kontroller på plats (fältkontroller). Kontrollerna skall genom- föras på ett sådant sätt att en effektiv prövning säkerställs av att villko- ren för att stöd och bidrag skall beviljas är uppfyllda. Fältkontrollerna skall omfatta en betydande del av ansökningarna. Denna del skall minst omfatta av ansökningarna om djurbidrag eller anmälningarna om deltagande, av ansökningarna om kompensationsbidrag avseende djur, samt av ansökningarna om areal- och miljö- ersättningar. Dessutom anges att om det vid fältkontroller visar sig att betydande oegentligheter förekommer inom en region eller en del av en region skall den behöriga myndigheten genomföra ytterligare kontroller under inneva- 48 EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar rande år inom regionen och öka den andel ansökningar som skall kon- trolleras under påföljande år. Vidare anges att myndigheterna skall fastställa vilka ansökningar som skall omfattas av fältkontrollen på grundval av en riskanalys. De utvalda ansökningarna skall vara representativa för de inlämnade stö- dansökningarna. Vid riskanalysen skall hänsyn tas till: ·Storleken på stödbeloppet. ·Det antal jordbruksskiften, den areal eller det antal djur för vilka stöd söks. ·Förändringar jämfört med föregående år. ·Resultaten av de kontroller som genomförts under de föregående åren. ·Andra faktorer som medlemsstaterna fastställer. För miljöersättningarna regleras även kontrollfrekvensen av EU:s förordningar. I alla tillämpliga fall skall medlemsstaterna använda det integrerade systemet för administration och kontroll (IAKS). Vidare skall riskanalysen för miljöersättning även omfatta uppgifter om jord- bruksskiftenas värdeklass. ansvarar för samordningen av kontrollverksamheten. Länsstyrelserna har ansvaret för att utföra de löpande kontrollerna. har upprättat strategier, kontrollprojekt och instruktio- ner för hur kontrollarbetet skall genomföras. Dessa har diskuterats i re- ferensgrupper där personal från länsstyrelserna ingått. Därutöver ansva- rar för fastställande av kontrollfrekvens, riskanalys och urvalsplan samt för uppbyggnaden av ADB-system för kontrollverksam- heten, utbildning av kontrollpersonal och uppföljning av kontrollverk- samheten. sker en utvärdering av kontrollverksamheten. Denna omfat- tar bl.a. kontrollmetoder, kontrollprotokoll, kontrollinstruktioner och ADB-system. Vid varje länsstyrelse finns kontrollansvariga personer utsedda. Totalt arbetade ca 90 årspersoner med de fysiska kontroller- Därutöver arbetar omkring fem personer på kon- trollenhet med samordningsfrågor avseende jordbrukarstöden. EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar 49 Fjärranalys för kontrolländamål har använts i . Totalt kontrollerades ca 1 600 respektive 2 600 ansökningar med hjälp av fjärranalys. kontrollerades ansökningar om arealersättning och foderareal samt miljöersättning för bruna bönor med hjälp av fjärranalys. Fjärranalys används som ett urvalsinstrument. Syf- tet är att minska kontrollarbetet i fält och därmed kostnaderna. beräknas kontrollen omfatta arealersättning och foder- areal. Vissa av miljöersättningarna kan även omfattas – främst flerårig vallodling och ekologisk odling. Det finns flera olika varianter av fjärranalys som kan användas. De som tidigare använts vid kontroll av jordbrukarstöd i är följande: ·Flygfoto i kombination med färgsatellitbilder. Flygfoto används för bestämmande av skiftets storlek medan satellitbilderna i huvudsak används för bestämmande av vilken gröda som odlats på skiftet. Flygfotografering genomförs i huvudsak . tas sedan, i normalfallet, tre satellitbilder vid olika tid- punkter. Därutöver används en satellitbild föregående år. I detta fall ersätts flygfoton med svart/vita sa- tellitbilder. Färgsatellitbilder används för bestämmande av skiftes- gränser. tas sedan, i normalfallet, tre satellitbilder . Därutöver används en satellitbild fö- Fjärranalysen används som ett urvalsinstrument för att kunna inrikta kontrollerna i fält på de ansökningar där indikation om avvikelse finns. Syftet är också att minska kontrollarbetet i fält och därmed kostnaderna. Av de analyserade ansökningarna kan accepteras direkt med fjärranalys, medan det för den resterande delen krävs en fältkon- troll. Fältkontrollerna kan delas in i två delar. Dels endast grödkontroll, dels kontroll av areal med totalstation eller GPS-utrustning. Grödkon- trollen är en enkel och snabb kontroll medan kontroll av areal med total- station eller GPS-utrustning tar betydligt att genomföra. För att fjärranalys skall komma i fråga krävs en viss volym. Med ett antagande om 2 500 ansökningar i fyra områden beräknas kostnaden uppgå till 4–för . 50 EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar Utredningen har till sin hjälp haft en särskild arbetsgrupp för att hantera frågan om IT-stöd som hjälp för hanteringen av EU:s direktstöd. Detta avsnitt är grundat på IT-arbetsgruppens arbete. 3.2.1Jordbruksverkets verksamhet och IT- utveckling nuvarande IT-system bygger på ett strategibeslut . Viktiga delar i beslutet var valet av Oracle som databashantera- re och utvecklingsverktyg samt s.k. client-serverteknik. Vidare var ut- gångspunkten centrala lösningar. skall enligt beslut av statsmakterna tillhandahålla länsstyrelserna IT-applikationer för de stöd- former som länsstyrelserna svarar för. Vidare svarar för samtliga utbetalningar av stöd till lantbrukare. Antalet användare av olika IT-system har ökat starkt . finns ca 700 användare vid länsstyrelserna. Till detta kommer an- vändare vid . Den lösning som tillämpar på jordbrukarstödsområdet förutsätter en kontinuerlig datakommunika- tion mellan länsstyrelserna och . EU:s krav på säkerhet i systemen är höga, vilket bl.a. framkommit i samband med den s.k. ackrediteringen av som utbetal- ningsställe. Risken för betydande finansiella sanktioner från EU är stor om inte säkerhetskraven uppfylls och har lagt ned stora resurser för att uppfylla dessa krav. IT-systemen för jordbrukarstöden började utvecklas . Tidsramarna för systemutvecklingen har varit mycket pressade. Efter hand har flera nya stödformer introducerats, framförallt på miljö- ersättningsområdet. Tabell 2 IT-kostnader för jordbrukarstöd, För del har detta medfört en ansträngande situation som har yttrat sig i förseningar i systemutvecklingsarbetet samt säker- hets- och prestandaproblem. Detta har också i hög grad drabbat länssty- relserna. har emellertid prestandaproblemen varit små jämfört med tidigare. För att få ett underlag för att komma till rätta med problemen anlitade konsultfirman dersen Consulting. Bedömningen (rapport –10–15) var att driftssä- kerheten kortsiktigt kunde förbättras genom vissa investeringar i hårdva- ra. Sådana investeringar skedde också genom inköp av nya servrar, bätt- re kommunikation till länsstyrelserna samt förbättring av testmiljön. Driftssäkerheten har därmed förbättrats. Bedömningen var dock att problemen i grunden inte är tekniska utan berodde på systemstrukturen. beslutade därför att göra en översyn av vilka infor- mationssystem (IT-system) som på lång sikt skall stödja verksamheten med avseende på ändamålsenlighet och säkerhet. gjorde följande bedömning: "Dagens system står inför ett antal generella utmaningar, som vi ser blir svåra att lösa med befintlig systemstruktur. Det bör på- pekas att orsakerna till att det ser ut som det gör har att göra med de verksamhetsmässiga förutsättningar som rådde under ut- vecklingstiden. Slutsatsen är att om man vill göra en långsiktig förbättring av sina system för att klara de krav som kommande förändringar i verksamheten ställer, måste systemen byggas om från grun- den." beslutade med ledning av denna rapport att gå vidare med att utforma ett förslag till hur arbetet med en övergång till nytt IT- stöd kan ske. har gjort en uppskattning av re- sursåtgången för att bygga om applikationerna på rekommenderad tek- nisk plattform samt hur arbetet kan läggas ut i tiden. Målen för de åtgär- der som föreslås är att åstadkomma ökad driftssäkerhet, ökad datasäker- het, ökad produktivitet i verksamheten samt ökad produktivitet vid sys- temutveckling, som bl.a. uppnås genom att möjliggöra ökad återanvänd- ning av redan utvecklade moduler. I en skrivelse till regeringen –08–05 anhöll om att regeringen anvisar medel för en ombyggnad av IT-stödet för jordbru- karstöd enligt det redovisade förslaget. genomför nu de åtgärder som föreslagits för i . Åtgärderna har delvis kunnat finansieras med medel som anvisats för bl.a. administ- rationen av miljöersättningarna. Åtgärderna har antingen bedömts vara nödvändiga för en höjd driftssäkerhet eller ha en god lönsamhet. För att öka driftssäkerheten har beslutat om en över- gång till operativsystemet UNIX som teknisk plattform för jordbrukar- stöden. Arbetet med att utveckla en statistikdatabas har också inletts. 3.2.2Länsstyrelsernas verksamhet och IT-utveckling Länsstyrelsernas verksamhet spänner över ett stort antal politikområden på regional nivå.