sou · GMB3141d4 · 1999-01-01 00:00:00 — 7Utredningens överväganden och förslag 5TG¥NGSPUNKTER F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 3YFTET MED DE F¶RSLAG SOM UTREDNINGEN L¤GGER FRAM ¤R ATT DE SKALL BIDRA TILL EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING OCH EN GOD UTVECKLING AV DEN SVENSKA EKONOMIN MED EN STARK TILLV¤XT OCH STIGANDE SYSSELS¤TTNING UTAN ATT INFLATIONEN DRIVS UPP $ET ¤R EN N¶DV¤NDIG F¶RUTS¤TTNING F¶R ATT S¤NKA ARBETSL¶SHETEN OCH DET L¤GGER EN BRA GOD L¶NSAMHET I F¶RETAGEN STARKA OFFENTLIGA FINANSER STIGANDE REALL¶NER OCH GODA ANST¤LLNINGSVILLKOR I ¶VRIGT 5TREDNINGEN VILL INLEDNINGSVIS REDOVISA FYRA UTG¥NGSPUNKTER F¶R F¶RSLAGEN 5TREDNINGENS F¶RSTA UTG¥NGSPUNKT ¤R ATT L¶NEBILDNINGEN INTE FUNGERAR BRA 3EDAN MITTEN AV TALET HAR L¶NE¶KNINGARNA VARIT V¤SENTLIGT H¶GRE I 3VERIGE ¤N I VIKTIGA KONKURRENTL¤NDER $E L¶NEAVTAL SOM HAR SLUTITS UNDER LIGGER P¥ EN L¤GRE NOMINELL NIV¥ ¤N TIDIGARE MEN TORDE ¤ND¥ INNEB¤RA ATT L¶NE¶KNINGARNA BLIR H¶GRE ¤N I 4YSKLAND OCH ANDRA L¤NDER I %5 $ETTA TROTS ATT ARBETSL¶SHETEN FORTFARANDE ¤R H¶G I 3VERIGE OCH V¤SENTLIGT H¶GRE ¤N DE M¥L SOM STATSMAKTERNA HAR ST¤LLT UPP 5TREDNINGENS ANDRA UTG¥NGSPUNKT ¤R ATT RAMARNA F¶R L¶NEBILDNINGEN HAR BETYDELSE F¶R DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN -ED RAMARNA AVSES T EX STRUKTUREN P¥ ARBETSMARKNADENS ORGANISATIONER F¶RHANDLINGSFORMER GRADEN AV SAMORDNING MEDLINGSFUNKTIONER OCH OLIKA REGELVERK P¥ ARBETSMARKNADEN ,¶NEBILDNINGEN ¤R EMELLERTID INTE DET ENDA SOM INVERKAR P¥ HUR V¤L SAMH¤LLSEKONOMIN FUNGERAR HAR BETYDELSE F¶R DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN S¥SOM DEN EKONOMISKA POLITIKEN SKATTER SOCIALF¶RS¤KRINGAR ARBETSMARKNADSPOLITIK M M 5TREDNINGENS TREDJE UTG¥NGSPUNKT ¤R ATT AVTAL ALLM¤NT ¤R B¤TTRE ¤N LAGSTIFTNING !VTALSL¶SNINGAR GER OFTA EN ST¶RRE STABILITET OCH LEGITIMITET $E GER OCKS¥ B¤TTRE F¶RUTS¤TTNINGAR ATT TA H¤NSYN TILL DE BETINGELSER SOM G¤LLER INOM OLIKA DELAR AV EKONOMIN $ET ¤R MOT DENNA BAKGRUND POSITIVT ATT 3!& ,/ 4#/ OCH 3!#/ HAR INLETT SAMTAL OM M¶JLIGHETERNA TILL ¶KAT SAMF¶RST¥ND )NDUSTRIAVTALET HAR VARIT EN TILLG¥NG I ¥RETS AVTALSR¶RELSE OCH UTREDNINGEN HAR NOTERAT ATT DET F¶RS DISKUSSIONER OM LIKNANDE AVTAL ¤VEN P¥ ANDRA OMR¥DEN 5TREDNINGENS FJ¤RDE UTG¥NGSPUNKT ¤R ATT DET KR¤VS ETT ARBETSMARKNADENS PARTER OCH I F¶R F¶R¤NDRINGAR AV LAGSTIFTNINGEN P¥ DETTA OMR¥DE %TT REGELVERK SOM PARTERNA ACCEPTERAR ST¤RKER LEGITIMITETEN OCH UNDERL¤TTAR EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING %TT ¶KAR F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R ATT DE RAMAR F¶R L¶NEBILDNINGEN SOM STATSMAKTERNA BESLUTAR OM INTE KOMMER ATT ¤NDRAS MED SKIFTANDE RIKS DAGSMAJORITETER 4IDPUNKTEN F¶R GENOMF¶RANDE AV F¶R¤NDRINGAR I RAMARNA F¶R L¶NEBILDNINGEN ¤R S¤RSKILT GYNNSAM DEN N¤RMASTE TIDEN $ET FINNS NU TRE¥RIGA AVTAL P¥ HUVUDDELEN AV ARBETSMARKNADEN VISSERLIGEN MED M¶JLIGHET ATT S¤GA UPP DEN SENARE DELEN AV AVTALSPERIODEN $E INSTITUTIONER OCH DEN ¤NDRADE LAGSTIFTNING SOM UTREDNINGEN F¶RESL¥R B¶R FINNAS P¥ PLATS INNAN AVTALEN L¶PER UT $ET KAN BLI BETYDLIGT SV¥RARE ATT SAMLA ETT ATT GENOMF¶RA F¶R¤NDRINGAR OM ETT PAR TRE ¥R N¤R AVTALSPERIODERNA G¥R MOT SITT SLUT OCH N¤STA RIKSDAGSVAL N¤RMAR SIG 5TREDNINGEN L¤MNAR F¶RSLAG TILL F¶R¤NDRINGAR AV RAMARNA F¶R L¶NEBILD NINGEN INOM FEM OMR¥DEN &¶RSLAGEN BILDAR EN HELHET OCH SKULLE KUNNA L¤GGA GRUNDEN F¶R EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING SOM SKULLE KUNNA BIDRA TILL EN GOD TILLV¤XT ¶KAD SYSSELS¤TTNING OCH MINSKAD ARBETSL¶SHET &¶RSLAGEN ¤R SAMMANSATTA MED INRIKTNING P¥ ATT DE SKULLE KUNNA ACCEPTERAS AV PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN SOM EN RIMLIG KOMPROMISS OCH F¥ ETT -EDLINGSINSTITUT $IREKTIVEN HAR UPPDRAG ATT L¤MNA F¶RSLAG TILL ETT F¶RST¤RKT MEDLINGSINSTITUT SOM SKALL GES ¶KADE M¶JLIGHETER ATT FR¤MJA DE ¶VERGRIPANDE SAMH¤LLSINTRESSENA I AVTALSF¶RHANDLINGARNA MELLAN ARBETSMARKNADENS PARTER 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT ATT ETT NYTT OCH STARKARE -EDLINGSINSTITUT B¶R BILDAS SENAST DEN JANUARI ¥R $ET B¶R HA TV¥ UPPGIFTER ATT VERKA F¶R EN V¤L FUNGERANDE L¶NE BILDNING -EDLINGSINSTITUTET B¶R LEDAS AV EN ¤MBETSMANNASTYRELSE P¥ FEM PERSONER $ET B¶R HA TRE ANST¤LLDA MEDLARE VARAV EN ¤R CHEF MED TITELN RIKSMEDLARE SAMT YTTERLIGARE CA TIO ANST¤LLDA DE FLESTA MED KOMPETENS I SAMH¤LLSEKONOMI JURIDIK OCH L¶NESTATISTIK )NSTITUTET B¶R VIDARE KNYTA TILL SIG TRE EXPERTR¥D I AVTALSFR¥GOR SAMH¤LLSEKONOMI RESPEKTIVE L¶NESTATISTIK F¶R SAMVERKAN MED ARBETSMARKNADENS PARTER &¶RSLAGEN ¤R I DETTA AVSEENDE I STORT I UTREDNINGENS DELBET¤NKANDE -EDLINGSINSTITUT OCH L¶NESTATISTIK 3/5 (2) Utökade befogenheter. Direktiven anger att institutet skall ges ökade befogenheter och ha en mer aktiv roll både när det gäller lönebildningen i stort och i de enskilda avtalsförhandlingarna. Utredningen föreslår att och medlarna bör få utökade befogenheter. bör kunna agera tidigt i löneförhandlingarna, verka för en samordning av tidsplaner, avtalsperioder och avtalsförhandlingar samt skjuta på konfliktåtgärder. Vidare bör kunna tillsätta medlare även utan parternas medgivande, kräva att parterna kommer till överläggningar och uppmana parterna att när alla medlingsinsatser är uttömda lösa en tvist genom skiljeförfarande. Även en förlängning av varseltiden föreslås. Genom dessa befogenheter får en betydligt starkare ställning än den nuvarande förlikningsmannaexpe- ditionen. 3T¤RKT NORMBILDNING ) DIREKTIVEN -EDLINGSINSTITUTET SKALL HA TILLG¥NG TILL KVALIFICERADE EKONOMISKA UTREDNINGAR OCH KOMPETENS ATT SAMMANST¤LLA OCH TOLKA STATISTIK SOM ¤R RELEVANT F¶R L¶NEBILDNINGEN SAMT ATT INSTITUTET ¤VEN SKALL F¶LJA UTVECKLINGEN P¥ DEN EUROPEISKA ARBETSMARKNADEN 5TREDNINGEN F¶RSL¥R ATT DEN ¥RLIGA OCH M¥NADSVISA L¶NESTATISTIKEN B¶R F¶RB¤TTRAS I ENLIGHET MED F¶RSLAGEN I DELBET¤NKANDET -EDLINGSINSTITUTET B¶R VIDARE UTARBETA EN ¥RLIG RAPPORT OM L¶NEUTVECKLING L¶NEF¶RHANDLINGAR OCH ARBETSMARKNADSLAGSTIFTNING I 3VERIGE OCH I OMV¤RLDEN )NSTITUTET B¶R DESSUTOM SVARA F¶R ATT EN ¥RLIG RAPPORT OM DE SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R AVTALSF¶RHANDLINGARNA UTARBETAS 3TRAMARE KONFLIKTREGLER $IREKTIVEN INNEH¥LLER INGA UPPDRAG I DENNA DEL MEN UTREDAREN HAR STOR FRIHET ATT BEAKTA OCH VIDAREUTVECKLA F¶RSLAG FR¥N ARBETSMARKNADENS PARTER 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT EN PROPORTIONALITETSREGEL INF¶RS SOM GER EN RIMLIGARE BALANS MELLAN PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN GENOM ATT BEGR¤NSA M¶JLIGHETEN TILL STRIDS¥TG¤RDER SOM KOSTAR LITE F¶R DEN SOM ORSAKAR STORA KOSTNADER F¶R MOTPARTEN ELLER TREDJE MAN 6IDARE F¶RESL¥S ATT F¶RBUDET MOT STRIDS¥TG¤RDER MOT ENMANS OCH FAMILJEF¶RETAG ¥TERINF¶RS $¤REMOT F¶RESL¥R UTREDNINGEN INTE ATT MEDLEMSOMR¶STNING M¥STE GENOMF¶RAS F¶RE STREJK OCH INTE HELLER F¶RBUD MOT SYMPATI¥TG¤RDER .¥GRA AV UTREDNINGENS ¶VRIGA F¶RSLAG KOMMER EMELLERTID ATT INNEB¤RA BEGR¤NSNINGAR I M¶JLIGHETERNA TILL SYMPATI ¥TG¤RDER *¤MST¤LLDHET $IREKTIVEN ANGER ATT UTREDNINGEN SKALL REDOVISA DE J¤MST¤LLDHETSPOLITISKA KONSEKVENSERNA AV SINA F¶RSLAG 5TREDNINGEN REDOVISAR FYRA F¶RSLAG SOM KAN MEDVERKA TILL EN F¶RB¤TTRING AV J¤MST¤LLDHETEN $EN ¥RLIGA L¶NESTATISTIKEN B¶R F¶RB¤TTRAS VILKET GER ¶KADE M¶JLIGHETER ATT F¶LJA L¶NEUTVECKLINGEN F¶R KVINNOR OCH M¤N $ATABASEN ,).$! B¶R TILLF¶RAS L¶NEUPPGIFTER F¶R ATT F¶RB¤TTRA M¶JLIGHETERNA ATT BEDRIVA FORSKNING OM VAD SOM HAR BETYDELSE F¶R L¶NEUTVECKLINGEN F¶R KVINNOR OCH M¤N -EDLINGSINSTITUTET B¶R I DEN ¥RLIGA RAPPORTEN OM L¶NEUTVECKLING M M HA ETT S¤RSKILT KAPITEL OM L¶NEUTVECKLINGEN UR ETT J¤MST¤LLDHETSPERSPEKTIV 3LUTLIGEN B¶R -EDLINGSINSTITUTET HA JURIDISK KOMPETENS OM J¤MST¤LLDHETSFR¥GOR'ENOM DESSA F¶RSLAG F¶RB¤TTRAS M¶JLIGHETERNA F¶R PARTERNA ATT UNDER FREDLIGA FORMER KOMMA FRAM TILL AVTAL SOM BIDRAR TILL EN GOD UTVECKLING AV DEN SVENSKA EKONOMIN 5TREDNINGEN ANSER ATT M¥NGA FR¥GOR R¶RANDE RAMARNA F¶R L¶NEBILDNINGEN KAN REGLERAS GENOM AVTAL MELLAN ARBETSMARKNADENS PARTER %TT EXEMPEL P¥ ETT S¥DANT AVTAL ¤R DET S K )NDUSTRIAVTALET 5TREDNINGENS F¶RSLAG ¤R UTFORMADE S¥ ATT )NDUSTRIAVTALET OCH LIKNANDE AVTAL SKYDDAS -EDLINGSINSTITUTET B¶R INTE F¥ BEFOGENHET ATT TILLS¤TTA MEDLARE OCH SKJUTA P¥ KONFLIKT P¥ S¥DANA OMR¥DEN -EDLINGSINSTITUTET B¶R EMELLERTID VARA V¤L INFORMERAT OM UTVECKLINGEN ¤VEN P¥ DESSA OMR¥DEN OCH KUNNA BIDRA MED S¥V¤L F¶RHANDLINGSLEDARE OCH MEDLARE SOM ANNAT ST¶D OM PARTERNA S¥ ¶NSKAR $ET ¤R UTREDNINGENS BED¶MNING ATT DET ¤VEN MED DE F¶RSLAG SOM H¤R L¤GGS FRAM KOMMER ATT FINNAS GODA SK¤L F¶R PARTERNA ATT TR¤FFA DENNA TYP AV AVTAL OM F¶RHANDLINGSORDNINGAR M M 5TREDNINGEN VILL UT¶VER DE OVAN REDOVISADE KONKRETA F¶RSLAGEN TILL INSTITUTIONER OCH ¤NDRAD LAGSTIFTNING ¤VEN PEKA P¥ VISSA M¶JLIGHETER ATT INOM AVTALSF¶RHANDLINGARNAS &¶R DET F¶RSTA G¤LLER DET EN ¶KAD GRAD AV SAMORDNING INTE ¤R ENTYDIG N¤R DET G¤LLER KONSEKVENSERNA AV EN ¶KAD SAMORDNING S¥ ¤R DET UTREDNINGENS BED¶MNING ATT F¶RDELARNA ¶VERV¤GER N¤R MAN J¤MF¶R MED OKOORDINERADE BRANSCHVISA F¶RHANDLINGAR $ENNA BED¶MNING ST¶DS AV DEN GODA EKONOMISKA UTVECKLINGEN UNDER SENARE ¥R I FLERA L¤NDER I V¥R N¤RHET Ó $ANMARK &INLAND .ORGE )RLAND OCH .EDERL¤NDERNA Ó D¤R MAN HAR HAFT EN GOD TILLV¤XT OCH EN P¥TAGLIGT MINSKAD ARBETSL¶SHET Utredningen lägger förslag som avses kunna fungera oberoende av om parterna väljer att utveckla förhandlingssystemet mot mer samordnad eller lokal lönebildning, men förordar att verkar för en samordning. En sådan samordning kan emellertid även åstadkom- mas av parterna själva och förutsätter i och för sig varken medverkan av eller ändrad lagstiftning. Det avgörande är i stället att parterna anser att fördelarna med en samordning överväger nackdelarna. Exempel på samverkan, som redan sker, är samordningen inom industrins område och samverkan av förbunden inom LO inför årets avtalsförhand- lingar. Vidare sker samordning genom olika typer av nätverk på löntagar- sidan och arbetsgivarsidan. &¶R DET ANDRA VILL UTREDNINGEN PEKA P¥ M¶JLIGHETERNA ATT KOMBINERA SAMVERKAN P¥ CENTRAL NIV¥ MED ETT ST¶RRE UTRYMME F¶R ANPASSNING AV L¶NESYSTEMEN INOM DE ENSKILDA F¶RETAGEN OCH MYNDIGHETERNA %TT EXEMPEL P¥ ETT S¥DANT SYSTEM ¤R DET DANSKA VILKET L¤MNAR STORT UTRYMME F¶R LOKAL L¶NEBILDNING $ET ¤R L¤TTARE ATT SOM ¤R F¶RENLIG MED L¥G INFLATION OM F¶RHANDLINGARNA OM L¶NE¶KNINGAR I HUVUDSAK SKER P¥ ENDAST EN NIV¥ &¶R DET TREDJE VILL UTREDNINGEN PEKA P¥ M¶JLIGHETERNA TILL OLIKA FORMER AV RESULTATBASERADE L¶NESYSTEM $E KAN UTFORMAS SOM EXEMPELVIS VINSTANDELSSYSTEM PERSONALDEL¤GANDE PENSIONSFONDER ELLER KONJUNKTURUTJ¤MNINGSFONDER &LERA AV DE FORSKARE SOM UTREDNINGEN HAR ANLITAT HAR FRAMH¥LLIT F¶RDELAR MED DENNA TYP AV L¶NESYSTEM OCH ATT DE HAR B¶RJAT F¥ EN ¶KAD UTBREDNING I EXEMPELVIS 3TORBRITANNIEN OCH 53! 2ESULTATBASERADE L¶NESYSTEM TENDERAR ATT H¶JA PRODUKTIVITETEN STIMULERA MER DEMOKRATISKA BESLUTSSYSTEM OCH G¶RA DET L¤TTARE ATT REKRYTERA BRA ARBETSKRAFT $E KAN OCKS¥ UTJ¤MNA KOSTNADSUTVECKLINGEN ¶VER KONJUNKTUREN $ET FINSKA SYSTEMET MED UPPBYGGNAD AV KONJUNKTURFONDER INF¶R INTR¤DET I %-5 ¤R ETT EXEMPEL P¥ EN ¥TG¤RD F¶R ATT UPPN¥ EN S¥DAN ST¶RRE GRAD AV KONJUNKTURELL L¶NEFLEXIBILITET 5TREDNINGEN MENAR ATT DET VORE EN STOR F¶RDEL OM STATSMAKTERNA OCH ARBETSMARKNADENS PARTER KUNDE UPPN¥ SAMF¶RST¥ND OM VAD SOM ¤R BRA F¶R LANDET $EN SVENSKA MODELLEN BYGGDE UNDER L¥NG TID P¥ EN N¤RA SAMVERKAN MELLAN STATEN OCH INTRESSEORGANISATIONERNA SAMTIDIGT SOM FR¥GOR OM PARTERNAS INB¶RDES F¶RH¥LLANDEN I RELATIVT LITEN UTSTR¤CKNING REGLERADES I LAG 5NDER TALET SKEDDE EN F¶RSKJUTNING BL A GENOM ATT STATEN LAGSTIFTADE I VISSA ARBETSR¤TTSLIGA FR¥GOR SOM ARBETSGIVARSIDAN ANS¥G BORDE INNEFATTAS I ARBETSGIVARNAS R¤TT ATT 5NDER TALET ARBETSGIVARNA ATT SATSA MER P¥ OPINIONSBILDNING OCH ATT AVVECKLA EN DEL ENGAGEMANG I DE PARTSGEMENSAMMA ORGANEN 'ENOM DENNA UTVECKLING HAR DEN FORM AV SAMVERKAN SOM VAR EN DEL AV EN TIDIGARE FRAMG¥NGSMODELL F¶RLORAT I BETYDELSE 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT REGERINGEN INR¤TTAR ETT R¥D F¶R REGELBUNDNA ¶VERL¤GGNINGAR MED ARBETSMARKNADENS PARTER F¶R ATT ¥TER ST¤RKA SAMF¶RST¥ND OCH SAMSYN $ET TORDE INTE KR¤VAS N¥GON S¤RSKILD INSTITUTIONELL UNDERBYGGNAD F¶R ETT S¥DANT R¥D 2EGERINGSKANSLIET OCH PARTERNAS KANSLIER TORDE KUNNA GE TILLR¤CKLIGT UNDERLAG F¶R DE REGELBUNDNA ¶VERL¤GGNINGARNA $¤REMOT B¶R DE EXPERTR¥D MED REPRESENTANTER F¶R ARBETSMARKNADENS PARTER VILKA UTREDNINGEN F¶RESL¥R I DETTA BET¤NKANDE KUNNA F¥ EN ROLL I DETTA SAMMANHANG %N L¤MPLIG FORM KUNDE VARA ATT DE REGELBUNDNA ¶VERL¤GGNINGARNA F¶RBEREDS AV REPRESENTANTER F¶R 2EGERINGSKANSLIET OCH %XPERTR¥DET F¶R AVTALSFR¥GOR %RFARENHETEN FR¥N FLERA L¤NDER AV LIKNANDE FORA F¶R DISKUSSION ¤R GODA $E L¤NDER SOM N¤MNDES OVAN $ANMARK &INLAND .ORGE )RLAND OCH .EDERL¤NDERNA HAR ALLA GODA ERFARENHETER AV TREPARTSSAMVERKAN ) SAMBAND MED EKONOMISKA KRISER HAR MAN KUNNAT SAMLA SIG OMKRING EFFEKTIVA ¥TG¤RDSPAKET ) $ANMARK INTENSIFIERADES SAMVERKAN I SAMBAND MED DE SV¥RA EKONOMISKA PROBLEMEN I MITTEN AV TALET %TT ANNAT EXEMPEL FR¥N .ORGE ¤R DET S K SOLIDARITETSALTERNATIVET ) .EDERL¤NDERNA SKER SAMVERKAN KONTINUERLIGET I ETT SAMH¤LLSFR¥GOR OCH D¤R HAR SAMVERKAN FORMALISERATS I PARTSSAMMANSATTA ORGAN MED ARBETSGRUPPER OCH KANSLIRESURSER ) )RLAND HAR SAMARBETET UTVECKLATS KRING DE INKOMSTPOLITISKA UPPG¶RELSERNA OCH I &INLAND SKER SAMVERKAN INOM RAMEN F¶R INKOMSTPOLITISKA ¶VERL¤GGNINGAR –STERRIKE HAR EN OMFATTANDE TREPARTSSAMVERKAN MED KAMMARE SOM HAR TILL UPPGIFT ATT TILLVARATA ARBETSGIVARES OCH ANST¤LLDAS INTRESSEN N¤R DET G¤LLER DE FLESTA SAMH¤LLSFR¥GOR !LLA DESSA L¤NDER HAR UNDER SENARE ¥R HAFT EN GOD EKONOMISK UTVECKLING 5TREDNINGEN VILL PEKA P¥ M¶JLIGHETERNA ATT F¶RB¤TTRA L¶NEBILD NINGEN GENOM ¥TG¤RDER P¥ ANDRA OMR¥DEN ¤N DE UTREDNINGEN SPECIFIKT HAR ARBETAT MED &¶R DET F¶RSTA SKULLE DET VARA V¤RDEFULLT OM ETT SAMF¶RST¥ND KUNDE UPPN¥S INOM RAMEN F¶R DE F¶RESLAGNA TREPARTS¶VERL¤GGNINGARNA VILKET INNEFATTADE EN INRIKTNING P¥ L¥GA NOMINELLA L¶NEKOSTNADS¶KNINGAR OCH L¥G INFLATION $ET SKULLE BIDRA TILL ATT B¥DE F¶RETAG OCH OFFENTLIG SEKTOR ST¤RKS OCH ATT M¶JLIGHETERNA TILL ¶KADE REALL¶NER F¶RB¤TTRAS $¤RIGENOM ST¤RKS OCKS¥ M¶JLIGHETERNA TILL GOD TILLV¤XT ¶KAD SYSSELS¤TTNING OCH MINSKAD ARBETSL¶SHET &¶R DET ANDRA FINNS M¶JLIGHETER ATT F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN GENOM ¥TG¤RDER P¥ ANDRA POLITIKOMR¥DEN $ET G¤LLER BL A SKATTE UTBILDNINGS OCH ARBETSMARKNADSPOLITIK 5TREDNINGEN VILL H¤R PEKA P¥ ATT SKATTERNAS NIV¥ OCH S¤RSKILT MARGINALSKATTERNA KAN INVERKA P¥ DEN STRUKTURELLA ARBETSL¶SHETEN 5TBILDNING OCH KOMPETENSUTVECKLING KAN MINSKA PROBLEMEN MED BRIST P¥ VISSA TYPER AV ARBETSKRAFT VILKEN KAN DRIVA UPP L¶NEGLIDNINGEN OCH H¥LLA IGEN TILLV¤XTEN 5TBILDNINGSNIV¥N ¤R F¶R ¶VRIGT EN AV DE FAKTORER SOM GER KRAFTIGAST UTSLAG I STUDIER AV TILLV¤XTENS F¶RKLARINGSFAKTORER !RBETSMARKNADSPOLITIKEN OCH ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN KAN S¥SOM EN AV DE FORSKARE SOM UTREDNINGEN HAR ANLITAT HAR FRAMH¥LLIT UTFORMAS S¥ ATT DEN ST¥R I B¤TTRE SAMKLANG MED EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING %N INRIKTNING AV ARBETSMARKNADSPOLITIKEN P¥ ATT F¶RHINDRA FLASKHALSAR OCH MARGINALISE RING AV STORA GRUPPER P¥ ARBETSMARKNADEN SAMT EN H¶G S¶KAKTIVITET OCH V¤L AVV¤GDA ERS¤TTNINGSNIV¥ER VORE UR DENNA PERSPEKTIV V¤RDEFULLT !RBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN BORDE VIDARE UR DENNA SYNVINKEL UTFORMAS SOM EN OMST¤LLNINGSF¶RS¤KRING MED EN AVGR¤NSNING AV ERS¤TTNINGSPERIODENS L¤NGD OCH EN ¶KAD GRAD AV EGENFINANSIERING 3AMTIDIGT HAR DE H¤R N¤MNDA FR¥GORNA BETYDELSE F¶R INKOMSTF¶RDELNING M M VILKET F¥R V¤GAS IN VID BED¶MNINGEN AV EVENTUELLA F¶R¤NDRINGAR AV FR¥GOR B¶R KUNNA TAS UPP I TREPARTS¶VERL¤GGNINGARNA 7.2Medlingsinstitutets organisation och resurser 5TREDNINGENS F¶RSLAG %TT NYTT MEDLINGSINSTITUT B¶R INR¤TTAS SENAST DEN JANUARI $ET B¶R ORGANISERAS OCH TILLDELAS RESURSER I ENLIGHET MED F¶RSLAGET I DELBET¤NKANDET 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 5TREDNINGEN F¶RESLOG I DELBET¤NKANDET I NOVEMBER ATT -EDLINGSINSTITUTET B¶R LEDAS AV EN ¤MBETSMANNASTYRELSE MED FEM LEDAM¶TER OCH MED INSTITUTETS CHEF SOM ORDF¶RANDE 3AMTLIGA LEDAM¶TER OCH INSTITUTETS CHEF BORDE ENLIGT F¶RSLAGET UTSES AV REGERINGEN )NSTITUTETS CHEF BORDE F¥ TITELN RIKSMEDLARE -EDLINGSINSTITUTET BORDE ENLIGT F¶RSLAGET UT¶VER INSTITUTETS CHEF HA TV¥ MEDLARE ANST¤LLDA OCH DESSUTOM KNYTA TILL SIG EN GRUPP EXTERNA MEDLARE -ANDATPERIODEN F¶R -EDLINGSINSTITUTETS CHEF BORDE ENLIGT F¶RSLAGET F¶LJA SAMMA PRINCIPER SOM TILL¤MPAS F¶R ¶VRIGA MYNDIGHETSCHEFER VILKET INNEB¤R ATT CHEFENS F¶RSTA F¶RORDNANDE NORMALT SKULLE BLI SEX ¥R ANDRA ANST¤LLDA MEDLARNA F¶RESLOGS F¥ TIDSBEGR¤NSADE F¶RORDNANDEN OCH UTSES AV REGERINGEN EFTER F¶RSLAG AV -EDLINGSINSTITUTETS CHEF $¤RUT¶VER F¶RESLOGS INSTITUTET DIMENSIONERAS F¶R YTTERLIGARE TIO ANST¤LLDA VARAV SJU PERSONER MED KOMPETENS INOM OMR¥DENA SAMH¤LLSEKONOMI L¶NEBILDNING AVTALSF¶RHANDLINGAR ARBETSR¤TT L¶NESTATISTIK OCH AVTALSTOLKNING SAMT TRE PERSONER F¶R ADMINISTRATIVA UPPGIFTER )NSTITUTET BORDE HA M¶JLIGHETER ATT ANLITA EXTERN EXPERTIS F¶R UTREDNINGS ANALYS OCH FORSKNINGSUPPDRAG -EDLINGSINSTITUTET F¶RESLOGS INR¤TTA TRE R¥D MED EXPERTER FR¥N ARBETSMARKNADENS PARTER INOM OMR¥DENA SAMH¤LLSEKONOMI L¶NESTATISTIK OCH AVTALSF¶RHANDLINGAR 5TREDNINGEN VIDH¥LLER DE F¶RSLAG SOM PRESENTERADES I DELBET¤NKANDET 0¥ N¥GRA PUNKTER HAR UTREDNINGEN EMELLERTID FUNNIT ANLEDNING ATT UTVECKLA RESONEMANGEN &¶RSLAGET ATT ANST¤LLA TRE MEDLARE I -EDLINGSINSTITUTET HAR KRITISERATS I N¥GRA AV REMISSYTTRANDENA &¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN MENADE I SITT YTTRANDE ATT NUVARANDE SYSTEM MED SIN STORA FLEXIBILITET G¶R DET M¶JLIGT ATT REKRYTERA DE F¶R MEDLINGSUPPGIFTER VID VARJE TILLF¤LLE B¤ST L¤MPADE PERSONERNA MED AVSEENDE P¥ KUNSKAPER ERFARENHETER OCH PERSONLIGA EGENSKAPER %N GRUNDF¶RUTS¤TTNING F¶R ATT KUNNA UTF¶RA UPPDRAGET ¤R ENLIGT EXPEDITIONEN ATT MEDLAREN MEDLARNA HAR PARTERNAS F¶RTROENDE .¤R FR¥GA UPPKOMMER OM ATT F¶RORDNA MEDLARE INH¤MTAS D¤RF¶R REGELM¤SSIGT PARTERNAS SYNPUNKTER $ENNA M¶JLIGHET F¶R PARTERNA ATT P¥VERKA VALET AV MEDLARE HAR ALLTID ANSETTS GRUNDL¤GGANDE I DET SVENSKA MEDLINGSF¶RFARANDET $ET ¤R D¤RF¶R ENLIGT EXPEDITIONEN AV STORT V¤RDE ATT HA STOR FRIHET I VALET AV MEDLARE OCH INTE VARA BUNDEN VID ETT F¥TAL %RFARENHETERNA AV DEN NUVARANDE ORDNINGEN SOM GRUNDAR SIG P¥ EN ¥RIG TIDSPERIOD ¤R ENLIGT F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN MYCKET GODA OCH UTREDNINGEN HAR ENLIGT EXPEDITIONEN INTE REDOVISAT N¥GRA SK¤L TILL VARF¶R DEN SKULLE FR¥NG¥S $E FACKLIGA ORGANISATIONERNA IFR¥GASATTE INTE F¶RSLAGET ATT DET SKALL FINNAS MEDLARE ANST¤LLDA I -EDLINGSINSTITUTET ,/ KOMMENTERADE D¤REMOT DE TRE ANST¤LLDA MEDLARNAS INB¶RDES ST¤LLNING OCH F¶RORDADE ATT DE BORDE VARA LIKST¤LLDA OCH I VISSA FALL HA ATT FATTA GEMENSAMMA BESLUT +OMMUNALARBETAREF¶RBUNDET OCH (ANDELSANST¤LLDAS F¶RBUND FRAMF¶RDE LIKARTADE SYNPUNKTER $E OFFENTLIGANST¤LLDAS F¶RHANDLINGSR¥D/&2 FRAMH¶LL ATT DET ¤R VIKTIGT ATT MYNDIGHETEN UTRUSTAS MED V¤L UTBILDADE EXTERNA MEDLARE SOM GES TILLG¥NG TILL MYNDIGHETENS RESURSER OCH ATT PARTERNA F¶RUTS¤TTS HA F¶RSLAGSR¤TT VID INOM DET "LAND ARBETSGIVARORGANISATIONERNA FRAMH¶LL ENDAST 4IDNINGSUTGIVARNA ATT DEN NUVARANDE ORDNINGEN F¶R ATT UTSE MEDLARE BORDE BEH¥LLAS +OM MUNF¶RBUNDET ANGAV ATT M¶JLIGHETEN ATT TA IN EXTERNA MEDLARE INTE BARA SKULLE G¤LLA N¤R DET ¤R STOR ARBETSBELASTNING P¥ INSTITUTET OCH VIDARE ANF¶RDES ATT DET ¤R VIKTIGT ATT PARTERNA HAR ETT INFLYTANDE ¶VER VEM ELLER VILKA SOM SKALL !RBETSGIVARALLIANSEN FRAMH¶LL OCKS¥ ATT DET ¤R VIKTIGT ATT KUNNA P¥VERKA VEM SOM SKALL TVIST +OOPERATIONENS &¶RHANDLINGSORGANISATION +&/ OCH !RBETSGIVARVERKET IFR¥GASATTE OM DET KOMMER ATT FINNAS BEHOV AV TRE ANST¤LLDA MEDLARE 5TREDNINGEN VIDH¥LLER F¶RSLAGET I DELBET¤NKANDET ATT -EDLINGSINSTITUTET B¶R HA TRE ANST¤LLDA MEDLARE 5TREDNINGENS F¶RSLAG TILL UPPGIFTER OCH BEFOGENHETER F¶R -EDLINGSINSTITUTET F¶RUTS¤TTER ANST¤LLDA MEDLARE -EDLARNAS ARBETSS¤TT F¶RESL¥S F¶R¤NDRAS VILKET INNEB¤R ATT DE M¥STE KUNNA VERKA L¥NG TID INNAN AVTALEN L¶PER UT &¶RBEREDELSERNA INF¶R EN AVTALSR¶RELSE T EX F¶R ATT ¥STADKOMMA B¤TTRE SAMORDNING AV F¶RHANDLINGARNA F¶RUTS¤TTER ATT MEDLARE KAN SAMTALA MED PARTERNA FLERA M¥NADER INNAN AVTALEN L¶PER UT -ED H¤NSYN TILL DET STORA ANTALET AVTALSOMR¥DEN OCH PARTER KOMMER DET ATT KR¤VAS ST¶RRE PERSONALRESURSER ¤N TIDIGARE ¤VEN MED EN RELATIVT M¥TTFULL AMBITION N¤R DET G¤LLER ATT H¥LLA KONTAKT MED PARTERNA 6IDARE B¶R -EDLINGSINSTITUTET KUNNA ERBJUDA PARTERNA BIST¥ND AV MEDLARE ELLER OPARTISKA ORDF¶RANDE I ENSKILDA F¶RHANDLINGAR I ETT TIDIGT SKEDE $ESSUTOM F¶RESL¥S MEDLARNA F¥ UT¶KADE BEFOGENHETER VID KONFLIKT VILKET F¶RUTS¤TTER EN ORGANISATORISK STABILITET SOM INTE HAR VARIT N¶DV¤NDIG TIDIGARE &¶RSLAGEN ATT MEDLARNA B¶R F¥ MER F¶REBYGGANDE OCH R¥DGIVANDE UPPGIFTER F¶RUTS¤TTER OCKS¥ ATT DET FINNS ANST¤LLDA MEDLARE ATT TA KONTAKT MED ¶VRIGA UPPGIFTER F¶R -EDLINGSINSTITUTET SOM ATT SVARA F¶R L¶NESTATISTIK OCH ATT F¶LJA DEN SAMH¤LLSEKONOMISKA UTVECKLINGEN I 3VERIGE OCH OMV¤RLDEN KR¤VER EN FASTARE FORM OCH ST¶RRE KONTINUITET I VERKSAMHETEN $ET ¤R VIDARE VANLIGT MED ANST¤LLDA MEDLARE I ANDRA L¤NDER MED STATLIGA MEDLINGSINSTITUT !NST¤LLDA MEDLARE FUNGERAR BRA I DE NORDISKA GRANNL¤NDERNA ) .ORGE OCH &INLAND FINNS DET HELTIDSANST¤LLDA MEDLARE ) $ANMARK SKER AVTALSR¶RELSERNA UNDER EN V¤L AVGR¤NSAD PERIOD AV ¥RET OCH D¤R KOMBINERAS ANST¤LLNINGEN SOM MEDLARE MED ANDRA ARBETSUPPGIFTER ) FLERA ANGLOSAXISKA L¤NDER 3TORBRITANNIEN )RLAND OCH 53! FINNS STORA MEDLINGSINSTITUT MED M¥NGA ANST¤LLDA MEDLARE $ESSA ORGANISATIONER HAR ETT ANNORLUNDA ARBETSS¤TT ¤N DE NORDISKA $E ARBETAR MER F¶REBYGGANDE OCH R¥DGIVANDE I KONFLIKTL¶SNING $ET BEROR P¥ ATT DESSA L¤NDER HAR ANDRA ARBETSR¤TTSLIGA SYSTEM MEN OCKS¥ P¥ ATT L¶NEBILDNINGEN I DESSA L¤NDER TILL STOR DEL SKER P¥ LOKAL NIV¥ 5TREDNINGEN FRAMF¶R EMELLERTID SOM ALTERNATIV TILL ATT FR¥N B¶RJAN ANST¤LLA TRE MEDLARE ATT UPPBYGGNADEN AV -EDLINGSINSTITUTET I DENNA DEL SKER STEGVIS )NLEDNINGSVIS KAN DET EVENTUELLT VARA TILLR¤CKLIGT MED RIKSMEDLAREN SOM ANST¤LLD MEDLARE $ET FINNS FLERA OS¤KERHETSFAKTORER SOM -EDLINGSINSTITUTET B¶R BEAKTA N¤R DET G¤LLER BEHOVET AV STATLIGA MEDLARE %N FR¥GA G¤LLER OM FLER PARTER S¥SOM P¥ INDUSTRINS OMR¥DE KOMMER ATT ENAS OM KONFLIKTL¶SNING OCH OM DESSA KOMMER ATT G¶RA ATT PARTERNA INTE BEH¶VER ANLITA MEDLARE FR¥N -EDLINGSINSTITUTET %N ANNAN FR¥GA ¤R I HUR STOR UTSTR¤CKNING PARTERNA KOMMER ATT -EDLINGSINSTITUTET ERBJUDER F¶RHANDLINGSLEDARE $ET ¤R VIDARE OKLART OM VI KOMMER ATT F¥ FLER ELLER F¤RRE SV¥RL¶STA INTRESSETVISTER P¥ ARBETSMARKNADEN SAMT HUR M¥NGA MEDLARE SOM KOMMER ATT BEH¶VAS TILL F¶LJD AV ATT FLERA MEDLINGAR P¥G¥R PARALLELLT 9TTERLIGARE EN FR¥GA ¤R OM OCH I S¥ FALL I VILKEN TAKT OCH UTSTR¤CKNING L¶NEBILDNINGEN BLIR MER LOKAL VILKET SKULLE KUNNA KOMMA ATT KR¤VA ST¶RRE INSATSER IFR¥N -EDLINGSINSTITUTET 5TREDNINGEN MENAR VIDARE ATT DET ¤R VIKTIGT ATT PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN HAR M¶JLIGHET ATT GE SYNPUNKTER P¥ VILKA PERSONER SOM F¶RORDNAS SOM FAST ANST¤LLDA MEDLARE OCH MEDLARE F¶R S¤RSKILDA UPPDRAG $ESSA PROCEDURER BEH¶VER EMELLERTID INTE FORMALISERAS $ET ¤R OCKS¥ VIKTIGT ATT -EDLINGSINSTITUTET BEAKTAR ATT TILLG¥NGEN P¥ KOMPETENTA MEDLARE ¤R BEGR¤NSAD /M ANTALET AVTALSOMR¥DEN FORTS¤TTER ATT ¶KA OCH FLER PARTER AVTALAR OM KONFLIKTL¶SNING KAN EFTERFR¥GAN P¥ KOMPETENTA MEDLARE KOMMA ATT ¶VERSTIGA UTBUDET $¤REMOT ANSER UTREDNINGEN INTE ATT S¥SOM F¶RESLAGITS AV ,/ DE TRE MEDLARNA B¶R HA SAMMA STATUS OCH VARA LIKST¤LLDA $ET KAN SKAPA EN OTYDLIG LEDNING AV INSTITUTET &¶RSLAGET ATT INR¤TTA TRE EXPERTR¥D HAR KRITISERATS AV N¥GRA REMISSINSTANSER 3!& AVVISAR F¶RSLAGET ATT TILLS¤TTA TRE EXPERTR¥D OCH MENAR ATT DEN EXPERTKUNSKAP SOM R¥DEN SKULLE KUNNA BIDRA MED REDAN FINNS ATT TILLG¥ GENOM BL A ,¶NESTATISTIKN¤MNDEN 3#" +ONJUNKTURINSTITUTET OCH DIREKTKONTAKTER MED PARTERNA 6) ANSER INTE HELLER ATT EXPERTR¥DEN BEH¶VER INR¤TTAS ,ANDSTINGSF¶RBUNDET UTTALAR TVEKSAMHET TILL V¤RDET AV EXPERTR¥DEN &ACKEN INOM INDUSTRIN ANSER ATT DET VORE OL¤MPLIGT ATT INR¤TTA ETT R¥D F¶R SAMH¤LLSEKONOMI %TT PARTSGEMENSAMT ARBETE I VISSA AV DESSA FR¥GOR KAN ENLIGT &ACKEN INOM INDUSTRIN HA ETT V¤RDE MEN DET F¶RUTS¤TTER ATT DET ¤R PARTERNA GEMENSAMT FRIST¥ENDE FR¥N STATSMAKTERNA SOM DEFINIERAR UPPDRAGET UTF¶R ARBETET OCH ST¥R F¶R RESULTATET