sou · GMB3141d3 · 1999-01-01 00:00:00 — !CKUM !GELL FRAMH¥LLER ATT DET KAN SYNAS SJ¤LVKLART ATT DET SKALL R¥DA RIMLIGA PROPORTIONER MELLAN SYFTET MED EN STRIDS¥TG¤RD OCH ¥TG¤RDENS SKADEVERKNINGAR 0ROBLEMET ¤R DOCK HUR PARTERNA SKALL ENAS OM VAD SOM ¤R RIMLIGT -¥H¤NDA KAN ETT MEDLINGSINSTITUT VARA EN L¤MPLIG INSTANS F¶R ATT F¤LLA ETT S¥DANT AVG¶RANDE %N M¶JLIG INV¤NDNING MOT PROPORTIONALITETSPRINCIPEN ¤R ATT DEN KAN SKAPA INCITAMENT F¶R PARTERNA ATT TA TILL ÙSTORSL¤GGANÙ $ET ¤R MER MOTIVERAT ATT TA TILL L¥NGTG¥ENDE STRIDS¥TG¤RDER OM MAN KR¤VER EN KRONA MER PER TIMME ¤N OM DET R¶R SIG OM TV¥ ¶RE I M¥NADEN 6.8 Forskarnas övriga förslag till förbättring av lönebildningen 3TARKARE KOORDINERING AV AVTALSF¶RHANDLINGARNA (-OENE FRAMH¥LLER ATT L¶NE¶KNINGSTAKTEN KAN D¤MPAS GENOM EN ST¤RKT SAMORDNING AV L¶NEBILDNINGEN %N H¶G NOMINELL L¶NE¶KNINGSTAKT RISKERAR ATT ¶KAD ARBETSL¶SHET OCH EN D¥LIG SYSSELS¤TTNINGSUTVECKLING $ET ¤R D¤RF¶R AV STOR VIKT ATT ARBETSTAGARNA OCH KANSKE I ¤N H¶GRE GRAD ARBETSGIVARNA VERKAR F¶R EN STARKARE KOORDINERING AV L¶NEF¶RHANDLINGARNA (¶GRE L¶N F¶R EN GRUPP KAN AV FLERA OLIKA SK¤L HA EN NEGATIV INVERKAN P¥ ANDRA GRUPPERS V¤LF¤RD %TT VIKTIGT SK¤L ¤R ATT H¶GRE L¶NER LEDER TILL H¶GRE PRISER OCH DRAR NER K¶PKRAFTEN F¶R ALLA /M STORA ARBETSTAGARGRUPPER F¶RHANDLAR GEMENSAMT KAN DE T¤NKAS NOMINELLA L¶NERNA P¥ EN L¤GRE NIV¥ F¶R ATT UNDVIKA DESSA NEGATIVA EFFEKTER +ONKURRENS MELLAN OLIKA FACKLIGA ORGANISATIONER SOM REKRYTERAR SAMMA YRKESKATEGORIER KAN OCKS¥ ¶VERDRIVNA L¶NEKRAV SAMORDNADE F¶RHANDLINGAR D¤MPA KRAVEN $ET FINNS DESSUTOM ETT MOTSVARANDE DESTRUKTIVT SAMBAND MELLAN L¶NES¤TTNINGEN I OLIKA F¶RETAG EFTERSOM H¶GA L¶NER I ETT F¶RETAG KAN F¶R ANDRA F¶RETAG %TT ST¶RRE SAMARBETE P¥ ARBETSGIVARSIDAN KAN D¤RF¶R D¤MPA TENDENSER TILL H¶GT L¶NETRYCK I EKONOMIN &REEMAN GER EXEMPEL P¥ EN MEDLINGSORGANISATION I 53! SOM HAR FUNGERAT P¥ ETT S¤TT SOM OFTA HAR LETT FRAM TILL KOORDINERADE AVTAL INOM DEN OFFENTLIGA SEKTORN ) ORGANISATIONEN FINNS REPRESENTANTER FR¥N FACKF¶RENINGAR I OFFENTLIG SEKTOR OCH OFFENTLIGA ARBETSGIVARE /RGANISATIONS F¶RETR¤DARNA HAR SPELAT EN STOR ROLL N¤R DET G¤LLER ATT F¥ TVISTANDE PARTER ATT N¤RMA SIG VARANDRA GENOM ATT ARBETSGIVARF¶RETR¤DARNA HAR TALAT MED DEN LOKALA ARBETSGIVAREN OCH DE FACKLIGA F¶RETR¤DARNA MED DET LOKALA FACKET /RGANISATIONEN HAR EN DATABAS MED TIDIGARE AVTAL OCH MED LOKALA ANST¤LLNINGSVILLKOR VILKET UNDERL¤TTAR J¤MF¶RELSER $E AVTAL SOM SLUTS MED BIST¥ND AV MEDLINGSORGANISATIONEN ORSAKAR INTE ST¶RNINGAR I F¶RH¥LLANDE TILL ANDRA AVTAL I DELSTATEN &REEMAN FRAMH¥LLER ¤VEN ATT EN ST¶RRE GRAD AV KOORDINERING KAN ¥STADKOMMAS T EX GENOM ATT L¥TA AVTALEN INOM VISSA OMR¥DEN UTG¶RA M¶NSTER F¶R ANDRA OMR¥DEN VAD G¤LLER RAMARNA F¶R KOMMANDE AVTAL $ET KAN MINSKA RISKEN F¶R EN SNABB L¶NEGLIDNING -ETCALF PEKAR P¥ DET DANSKA L¶NESYSTEMET SOM ETT INTRESSANT EXEMPEL P¥ ATT DET INTE BEH¶VER R¥DA N¥GON MOTS¤TTNING MELLAN CENTRALT KOORDINERADE L¶NEF¶RHANDLINGAR OCH LOKAL L¶NEBILDNING 3VERIGE SKULLE DET VARA M¶JLIGT ATT GE DE LOKALA F¶RHANDLINGARNA EN ST¶RRE ROLL SAMTIDIGT SOM MAN FORTS¤TTER ATT F¶RHANDLA OM MINIMIL¶NER OCH TRYGGHETSFR¥GOR M M P¥ NATIONELL NIV¥ $ET SKULLE TROLIGEN ¶KA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R ATT F¥ ETT NYTT F¶RHANDLINGSSYSTEM ALLM¤NT ACCEPTERAT ) $ANMARK TYCKS MAN HA FUNNIT EN MEDELV¤G SOM FUNGERAR ¤VEN OM ALLVARLIGA KONFLIKTER D¥ OCH D¥ KAN BRYTA UT framhåller att det i och har funnits en utveckling mot lönesystem, som innebär att ersättningen till de anställda i större utsträckning tillåts variera beroende på företagets De anställda får del i det som annars skulle tillkomma ägarna. Arrangemangen för att åstadkomma detta varierar. Det kan röra sig om gemensamma förvärv av aktier och vinstdelningskontrakt av olika slag. Gemensamt är att arbetstagarna får ett ekonomiskt motiv och möjlighet till inflytande inte bara genom sitt eget arbete. Det ändrar i viss utsträckning de anställdas roll i företagen. Inflytandet skiljer sig t.ex. från det som arbetstagare får i företagsråd, genom att det ekonomiska engagemanget från arbetstagarnas sida blir styrande för inflytandet. påpekar vidare att ägarinflytandet inte behöver begränsas till det egna företaget. Arbetstagares pensionsfonder kan ha andelar i andra företag än det som arbetstagaren är anställd i. Fackföreningar kan ha en framträdande roll att spela i ett sådant system. I har pensionsfonderna vuxit mycket i samband med uppgången på börsen. Det har främst varit unga välutbildade arbetstagare, som har intresserat sig för den formen av ägande, men det har också tillämpats med framgång för lågavlönade. Fackföreningarna har varit positiva och det största arbetstagarägda företaget i () har hög facklig organisationsgrad. Fördelarna med olika former av ägande och vinstdelning är enligt flera. Erfarenheterna visar att företag med resultatbaserade lönesystem har något högre produktivitet. Eftersom det även finns forskningsresultat, som visar att de resultatbaserade lönesystemen leder till ökad produktivitet endast om arbetstagarna deltar i beslutsfattandet, har krav dessutom ställts på mer demokratiska beslutssystem. Sysselsättningen i företag med resultatbaserade lönesystem tenderar vidare att vara stabilare. Slutligen har det även visat sig att de resultatbaserade lönesystemen gör det lättare för företagen att rekrytera bra arbetskraft. $ET FINNS EMELLERTID ENLIGT &REEMAN ¤VEN NACKDELAR %N AV DESSA ¤R ATT ARBETSTAGARNA TAR ST¶RRE RISKER OCH F¥R R¤KNA MED ST¶RRE VARIATIONER I INKOMSTERNA !RBETSTAGARNA KAN KOMMA ATT BLI ¤N MER BEROENDE AV ETT ENDA F¶RETAG /M DE ANST¤LLDA F¶RS¶KER ATT MOTVERKA DETTA GENOM ATT INVESTERA I FLERA OLIKA F¶RETAG KAN IST¤LLET ANDRA INTRESSEKONFLIKTER UPPKOMMA 6IDARE KAN ARBETSTAGARNAS OCH FACKF¶RENINGARNAS ST¤LLNING I F¶RETAGET BLI MER OTYDLIG N¤R ARBETSTAGARNA ¤VEN F¥R EN ROLL SOM ¤GARE 3YSTEMEN ¤R OCKS¥ SV¥RARE ATT TILL¤MPA INOM DEN OFFENTLIGA SEKTORN 2ESULTATBASERADE L¶NESYSTEM SKULLE TROLIGEN PASSA BRA I 3VERIGE D¤R DEN SOCIALA TRYGGHETEN OCH KOLLEKTIVAVTALEN ¤R V¤L UTBYGGDA FRAMH¥LLER &REEMAN 6¤LF¤RDSSYSTEMEN KAN BALANSERA RISKERNA MED RESULTATBASERADE L¶NESYSTEM F¶R DE ENSKILDA ARBETSTAGARNA 3TARKA FACKF¶RENINGAR KAN ¶VER VAKA L¶NESYSTEMEN OCH KAN SAMLA ANDELAR I ¤GARBLOCK AV RIMLIG STORLEK -ETCALF P¥PEKAR ATT OLIKA FORMER AV RESULTATBASERADE L¶NESYSTEM HAR BLIVIT ALLT VANLIGARE I 3TORBRITANNIEN OCH 53! 4ROTS ATT DET ¤NNU INTE FINNS N¥GON ENIGHET OM DESSA SYSTEMS INVERKAN VARKEN P¥ DEN MAKROEKONOMISKA UTVECKLINGEN ELLER RELATIONERNA OCH EFFEKTIVITETEN P¥ ARBETSPLAT SERNA ¤R DE ¤ND¥ V¤RDA ETT MERA ALLVARLIGT ¶VERV¤GANDE ¤N VAD SOM TYCKS VARA FALLET I 3VERIGE JUST NU BIDRAG I FORM AV EN N¥GOT SNABBARE PRODUKTIVITETSTILLV¤XT SOM DE RESULTATBASERADE L¶NESYSTEMEN I B¤STA FALL KAN GE UPPHOV TILL KAN VARA TILL GOD HJ¤LP F¶R M¶JLIGHETERNA ATT S¤NKA DEN NOMINELLA L¶NE¶KNINGSTAKTEN TILL EN NIV¥ SOM FR¤MJAR EN GOD SYSSEL S¤TTNINGSUTVECKLING "RUUN F¶RESPR¥KAR RESULTATBASERADE L¶NESYSTEM VILKA I F¶RSTA HAND BORDE UTVECKLAS I SYFTE ATT UPPN¥ EN ST¶RRE GRAD AV L¶NEFLEXIBILITET (-OENE FRAMH¥LLER VIDARE ATT F¶RETAGSVISA ¶VERENSKOMMELSER SKULLE KUNNA TR¤FFAS ¤VEN OM INVESTERINGSPLANER F¶R S¥V¤L FYSISKT KAPITAL SOM HUMANKAPITAL I UTBYTE MOT EN P¥ KORT SIKT ¥TERH¥LLSAM L¶NEBILDNING Dispositiv lagstiftning baserad på den nya förhandlingsordningen inom industrin %LVANDER F¶RESL¥R ATT DEN NYA F¶RHANDLINGSORDNINGEN INOM INDUSTRIN ANV¤NDS SOM M¶NSTER F¶R EN DISPOSITIV LAGSTIFTNING OM MEDLARNAS BEFOGENHETER (AN MENAR ATT DENNA ORDNING ¤R DEN MEST L¥NGTG¥ENDE OCH HOPPINGIVANDE SOM PARTERNA OCH MEDLARNA P¥ DEN SVENSKA ARBETSMARKNADEN ¥STADKOMMIT UNDER TALET %FTERSOM SYSTEMET MED S K OPARTISK ORDF¶RANDE REDAN ¤R PR¶VAT OCH BEFUNNET LIVSDUGLIGT B¶R DEN NYA LAGSTIFTNINGEN INNEH¥LLA ETT GENERELLT ERBJUDANDE TILL ARBETSMARKNADENS PARTER ATT GENOM AVTALSL¶SNINGAR LIKNANDE )NDUSTRIAVTALETS INF¶RA DETTA INSTITUT OCH DEN D¤RMED SAMMANH¤NGANDE M¶JLIGHETEN ATT FASTST¤LLA EN TIDSPLANERING MED SIKTE P¥ NYA AVTAL INNAN DE GAMLA L¶PT UT $E BEFOGENHETER SOM DE OPARTISKA ORDF¶RANDENA HAR B¶R GENOM EN ALLM¤NT H¥LLEN FORMULERING TILLF¶RAS DET ORDINARIE STATLIGA MEDLINGSINSTITUTET $ESSA BEST¤MMELSER BLIR ALLTS¥ DISPOSITIVA I RELATION TILL BEST¤MMELSER ENLIGT AVTAL $E M¥STE F¶LJAKTLIGEN BETRAKTAS SOM DE FACTO TVINGANDE $ENNA F¶RST¤RKNING AV MEDLINGSINSTITUTET TORDE ENLIGT %LVANDERS UPPFATTNING KUNNA F¥ ST¶RRE BETYDELSE F¶R ATT FR¤MJA EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING ¤N ALLA ANDRA F¶R¤NDRINGSF¶RSLAG TILLSAMMANS $ENNA BED¶MNING STYRKS AV S¥V¤L ¥RS F¶RHANDLINGSOMG¥NG I INDUSTRISEKTORN SOM DE STATSVETENSKAPLIGA TEORIERNA OM LEGITIMITET OCH DELIBERATIV DEMOKRATI ) ST¤LLET F¶R ETT TAKTISKT SPEL KRING MEDLINGEN SOM PARTERNA OFTA BEDREV UNDER TALET KAN EN F¶RHANDLINGSPROCESS UNDER MEDVERKAN AV OPARTISK ORDF¶RANDE UTVECKLA ETT KLIMAT AV ¶MSESIDIG TILLIT OCH SAMARBETSVILJA %N DISPOSITIV LAGSTIFTNING BASERAD P¥ )NDUSTRIAVTALET ST¤MMER OCKS¥ V¤L ¶VERENS MED DET NORMBILDNINGSM¶NSTER SOM %5 DE SENASTE ¥REN HAR UTVECKLAT INOM DEN SOCIALA DIALOGEN Den aktiva arbetsmarknadspolitikens och arbetslöshetsförsäkringens utformning !CKUM !GELL HAR I SIN RAPPORT FRAMH¥LLIT ATT F¶RSLAGET OM ETT F¶RST¤RKT MEDLINGSINSTITUT KAN LANSERAS SOM EN MEN INTE DEN ENDA ¥TG¤RDEN F¶R ATT F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN P¥ DEN SVENSKA ARBETSMARKNADEN "LAND DE ANDRA ¥TG¤RDER SOM B¶R DISKUTERAS F¶RORDAR !CKUM !GELL FRAMF¶R ALLT ATT ARBETSMARKNADSPOLITIKEN INKLUSIVE ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN UTFORMAS S¥ ATT DEN ST¥R I B¤TTRE SAMKLANG MED EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING &¶R ATT BIDRA TILL EN GYNNSAM L¶NEBILDNING B¶R DEN AKTIVA ARBETSMARKNADSPOLITIKEN I ¶KAD UTSTR¤CKNING UTFORMAS UTIFR¥N DEN GAMLA M¥LS¤TTNINGEN ATT F¶RHINDRA ATT FLASKHALSAR UPPST¥R P¥ ARBETSMARKNADEN 3¶KAKTIVITETEN I EKONOMIN ¤R VIKTIG F¶R L¶NEBILDNINGEN *U ST¶RRE DET EFFEKTIVA ARBETSUTBUDET ¤R DVS JU FLER ARBETSS¶KANDE TILL DE LEDIGA PLATSERNA DESTO MINDRE ¤R RISKEN F¶R STORA INFLATIONSDRIVANDE L¶NE¶KNINGAR %RS¤TTNINGSNIV¥N B¶R SAMTIDIGT VARA ENHETLIG I ALLA ARBETSMARKNADSPOLITISKA ¥TG¤RDER OCH SAMMANFALLA MED ERS¤TTNINGEN I ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN 6ALET AV ¥TG¤RD SKA INTE PRIM¤RT AVG¶RAS AV DEN ENSKILDES KORTSIKTIGA EKONOMISKA ¶VERV¤GANDEN UTAN BASERAS P¥ EN L¥NGSIKTIG STRATEGI F¶R ATT PERSONEN SKALL F¥ FOTF¤STE P¥ DEN REGULJ¤RA ARBETSMARKNADEN $EN AKTIVA ARBETSMARKNADSPOLITIKEN B¶R DESSUTOM I ¶KAD UTSTR¤CKNING INRIKTAS MOT ATT F¶RHINDRA DE TENDENSER SOM FINNS TILL MARGINALISERING AV STORA GRUPPER P¥ ARBETSMARKNADEN &R¥N L¶NEBILDNINGSSYNPUNKT ¤R ETT SK¤L TILL DETTA ATT DE L¥NGTIDSARBETSL¶SA I ALLM¤NHET UT¶VAR EN MINDRE PRESS NED¥T P¥ L¶NERNA ¤N DE KORTTIDSARBETSL¶SA 3¶KAKTIVITETEN TENDERAR ATT AVTA MED ARBETSL¶SHETSTIDENS L¤NGD $E L¥NGTIDSARBETSL¶SA KAN DESSUTOM FR¥N ARBETSGIVARNAS SYNVINKEL VARA MINDRE ATTRAKTIVA ¤N DE KORTTIDSARBETSL¶SA .¤R ÙINSIDERSÙ P¥ ARBETSMARKNADEN F¶RHANDLAR OM SINA L¶NER FINNS DET DESSUTOM EN RISK ATT L¶NERNA F¶R DEM SOM HAR ETT ARBETE PRIORITERAS P¥ BEKOSTNAD AV DE ARBETSL¶SAS M¶JLIGHETER ATT F¥ JOBB %MPIRISKA L¶NEBILDNINGSSTUDIER TYDER I ALLM¤NHET OCKS¥ P¥ ATT EN GENER¶ST UTFORMAD ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRING LEDER TILL H¶GRE L¶NER I EKONOMIN $ET ¤R D¤RF¶R AV STOR VIKT ATT ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGENS ROLL SOM INKOMSTF¶RS¤KRING ENDAST UNDER EN OMST¤LLNINGSPERIOD BETONAS $EN EMPIRISKA FORSKNINGEN GER ST¶D F¶R UPPFATTNINGEN ATT EN V¤L AVV¤GD AVGR¤NSNING AV ERS¤TTNINGSPERIODENS L¤NGD HAR BETYDELSE F¶R ARBETSL¶SHETENS NIV¥ (UR L¥NG ERS¤TTNINGSPERIODEN SKALL VARA OCH VAD SOM SKALL INTR¤DA I DESS ST¤LLE N¤R DEN G¥TT UT ¤R SAMTIDIGT MYCKET SV¥RA FR¥GOR SOM M¥STE UTREDAS ORDENTLIGT INNAN ETT F¶RSLAG TILL EN NY F¶RS¤KRING L¤GGS FRAM &R¥N L¶NEBILDNINGSSYNPUNKT FINNS DET SLUTLIGEN ARGUMENT SOM TALAR F¶R ATT MAN B¶R ¶KA KOPPLINGEN MELLAN EGENAVGIFTEN TILL F¶RS¤KRINGEN OCH DEN ARBETSL¶SHET SOM KAN SKAPAS INOM ETT AVTALSOMR¥DE VID F¶R H¶GA L¶NE¶KNINGAR $ETTA SKULLE TYDLIGG¶RA ATT F¶R H¶GA L¶NER LEDER TILL ¶KADE EGENAVGIFTER SOM Ù¤TER UPPÙ STORA DELAR AV L¶NE¶KNINGEN