sou · GMB357 · 1999-01-01 00:00:00 — För att kunna spela en aktiv roll i ett framtida samhälle måste alla vuxna, oberoende av bakgrund, ha förmåga att delta i och kritiskt granska samhällslivets olika företeelser. Detta ställer krav på ökade kunskaper och kännedom både om den egna omvärlden och om andra länder och kulturer. Kunskapsklyftor måste överbryggas och ten- denser till segregation och snedrekrytering i utbildningen motverkas. Utbildning på alla nivåer för vuxna skall svara mot skilda behov och erbjudas på de studerandes villkor. Erfarenheten visar att det är svårt att rekrytera kortutbildade till vidare utbildning, både i och utanför ar- betslivet. En strategi för livslångt lärande måste ta tillvara de erfaren- heter som finns och de förutsättningar som krävs för att dessa grupper skall vilja gå in i utbildning. Särskilda ansträngningar behöver göras för att förbättra de yrkesverksammas möjligheter till högre utbildning. Internationellt pågår en snabb och svåröverskådlig teknikutveckling som ger nya och alltmera sofistikerade verktyg för undervisning och utbildning på distans. En omfattande import av teknik och undervis- ningsmetoder till pågår, och lämnar också egna bidrag till utvecklingen. Detta sker på alla nivåer inom företag och organisa- tioner, inom det offentliga utbildningsväsendet och inom andra myn- digheter. En viktig fråga i sammanhanget är hur svensk utbildning kommer att påverkas av tillväxten av en transnationell distansutbildning. kommer det t.ex. att bli möjligt att studera vid något väl- känt utländskt universitet via satellit eller telenät i bostaden eller på arbetsplatsen. Intressanta utbildningsformer är under utveckling, exempelvis in- ternutbildning på arbetsplatser ledda av kompetenta personer inom den egna organisationen med stöd på distans av lärare från andra länder. Detta kommer troligen att leda till att delar av fort och vidareutbild- ningen i övertas av nya multinationella organisationer. Det är viktigt att utvecklingen på detta område bedöms och värderas i förhåll- ande till svenska utbildningspolitiska mål. Utredaren skall kartlägga dels nuvarande metoder för distansutbildning, dels inom vilka områden det finns behov av utveckling av metoder och andra åtgärder för sådan utbildning. Med metoder för distansutbildning avses här olika kombinationer av teknik och metodik, som syftar till att överbr ygga avstånd och/eller rum mellan den som lär ut och den som skall lära sig, och som för- medlar kunskap och skapar möjlighet till dialog. Det finns ett stort an- tal sådana metoder som kan användas i olika kombinationer och till- sammans med andra mer traditionella utbildningsmetoder. Kartläggningen skall visa inom vilka områden, på vilka utbildnings- nivåer och för vilka grupper en ökad användning av ny teknik och ut- vecklade metoder för distansutbildning har bäst förutsättningar att leda till en effektivare och mer flexibel utbildning av hög kvalitet. Vidare skall utredaren bedöma vilka förutsättningar olika utbild- ningsanordnare har att komplettera den huvudsakligen använda peda- gogiken med inslag av distansmetoder och självinstruerande och inter- aktiva hjälpmedel. I sammanhanget skall också undersökas om det i de regler som gäller för olika utbildningsanordnare finns hinder för en utveckling av distansmetoder. Det är naturligtvis varken möjligt eller lämpligt att söka dämpa den pågående utvecklingen i avvaktan på att en övergripande strategi inom medie- och distansutbildningsområdena skall kunna utarbetas. Tvärtom bör det ses som en fördel att ny teknik och nya metoder har växt fram så snabbt och utan statliga stimulansåtgärder. Utredningen skall vidare avgränsa vad som bör vara statens åtagande inom detta område enligt regeringens direktiv (dir 1994:23) till samtliga kommitteér och särskil- da utredningar att pröva offentliga åtaganden. Det är också angeläget att söka definiera målgrupper och områden som löper risk att bli förbi- gångna i den pågående utvecklingen. En strategi för långsiktig utveckling Utredarens huvuduppgift är att föreslå en strategi som långsiktigt främjar utvecklingen i hela landet av de möjligheter till distansutbild- ning som den moderna informationstekniken erbjuder. Förslagen skall bl.a. bygga på erfarenheter från utvecklingsprojekt som bedrivs under utredningsarbetets gång. Radio och TV är av utomordentligt stor betydelse för spridning av in- formation, kunskap och kultur. Diskussioner pågår kring inrättandet av en fjärde markbunden TV-kanal. Utredaren skall särskilt analysera hur radio och TV kan utnyttjas i utbildningens och bildningens tjänst. En uppgift är därvid att pröva om en eventuell framtida fjärde markbunden TV-kanal kan utnyttjas för nationell utbildnings- och bildningsverk- samhet. Under sitt arbete skall utredaren bereda och till regeringen lämna för- slag om beslut om bidrag till projekt som syftar till att utveckla an- vändningen av distansmetoder i utbildningen. Projekten skall som all- män inriktning ha att tillgodose de behov som utredaren efter sin kart- läggning bedömer som särskilt angelägna. Projekten skall utformas så att de i huvudsak är möjliga att utvärdera under utredningsarbetet. I första hand skall bidragen avse projekt som bedrivs av, i samarbete med eller för redan befintliga utbildningsanordnare, såsom kommunala skolor, statens skolor för vuxna, universitet och högskolor, studieför- bund och folkhögskolor, anordnare av arbetsmarknadsutbildning och utbildning inom myndigheter, branschorganisationer och företag. Pro- jekten skall syfta till att göra de olika utbildningarna mera flexibla och tillgängliga för grupper som har svårigheter att utnyttja de möjligheter till utbildning som finns . Utredaren skall bl.a. studera och över- väga behovet av stöd till lokala och regionala centra i vilka olika ut- bildningsanordnare kan samarbeta kring införandet av distansmetoder. Projektförslagen skall inrymmas inom befintliga utgiftsramar. Ökad tillgänglighet till utbildning Utredaren skall vidare söka bedöma i vilken grad olika slag av teknik och metoder kan användas för att med begränsade resurser öka till- gängligheten till utbildning som nivåmässigt motsvarar både gymnasie- skolan och högskolan. Det brukar framhållas att distansutbildning erbjuder möjligheter till kostnadseffektiva studier bl.a. genom att behovet av lärarinsatser kan göras begränsat och genom att studierna i stor utsträckning kan bedri- vas på fritid eller deltid och utan att deltagarna behöver lämna sitt ar- bete eller sin hemort. I detta sammanhang är det troligen särskilt intressant att pröva möj- ligheterna att utveckla och använda distansmetoder inom de friare stu- dieformer som kännetecknar folkbildningen. Utredaren skall i sitt arbete beakta erfarenheter av distansutbildning i andra länder. Särskilt bör erfarenheter inom ramen för EU-program som och studeras. trans-nationella utvecklingsprojekt som dessa program erbjuder bör uppmärksammas. Forsknings- och utvecklingsarbete, erfarenhetsutbyte Utredaren skall lägga fram förslag om hur forsknings- och utvecklings- arbetet kring distansutbildning och användningen av informationstek- nik bör bedrivas . Vidare skall utredaren bedöma behovet av och formerna för såväl erfarenhetsutbyte mellan ansvariga för olika slag av distansmetoder i utbildningen som informationsutbyte mellan praktiker och forskare inom området. Utredaren skall till sitt förfogande ha särskilda referensgrupper för samråd. Till grupperna skall knytas personer med sakkunskap om de utbildningsanordnare som redan anordnar eller bör stimuleras att an- ordna distansutbildning, t.ex. högskolan, folkbildningen, kommunala skolor, Amu-Gruppen, bransch- och företagarorganisationer samt fack- liga organisationer. Vidare skall till referensgrupperna knytas personer med pedagogisk, metodisk, ekonomisk och teknisk sakkunskap när det gäller distansutbildning, samt forskare med erfarenhet av FoU-arbete i fråga om distansutbildning. Antalet referensgrupper och formerna för samråd får utredaren själv avgöra. Utredaren skall vidare när det är lämpligt samråda med IT- kommissionen (dir 1995:1) samt utredningen inom Utbildningsdepar- tementet om studiestödssystemet (dir 1994:148). Ramar för utredarens arbete I den del av uppdraget som avser om en eventuell framtida fjärde markbunden TV-kanal kan utnyttjas för nationell utbildnings- och bild- ningsverksamhet skall utredaren redovisa sina förslag skyndsamt. Uppdraget i sin helhet skall vara slutfört . Utredaren skall beakta regeringens direktiv (dir 1994:23) till samtli- ga kommittéer och särskilda utredare att pröva offentliga åtaganden. Utredaren skall även följa regeringens direktiv till kommittéer och sär- skilda utredare om regionalpolitiska konsekvenser (dir 1992:50) och jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir 1994:124). Förslagen får inte leda till utgiftsökningar eller kostnadsminskning- ar för staten eller kommunerna. Eventuella förslag som medför ökade utgifter skall finansieras genom omprioriteringar inom berörda områ- Utredaren får dock inte i sina förslag till finansiering omfördela medel anvisade av konjunkturskäl till ordinarie verksamhet inom om- rådet. Utredaren skall före komma in med en budget- plan över beräknade kostnader för utredningens arbete. utredningsarbete som skall beaktas av utredaren I propositionen 1990/91:85 Växa med kunskaper – om gymnasiesko- lans och vuxenutbildningen framfördes behovet av en mer samlad sats- ning på att utveckla metoder och media för distansutbildning och me- diabaserad undervisning inom det offentliga skolväsendet. Med anledning av propositionen tillsatte regeringen en sär- skild arbetsgrupp med uppgift att stimulera utvecklingen av kunskap- scentra. Arbetsgruppen har redovisat två delrapporter. En särskild utredare har i betänkandet Långt borta och mycket nära – En förstudie om svensk distansutbildning (Ds 1992:3) gjort en kom- petens- och erfarenhetsöversikt, en målgruppsanalys, en pedagogisk analys samt en analys av rollfördelningen mellan stat, kommuner m.fl. intressenter i fråga om distansutbildning. Utredningen om en effektivare vuxenutbildning (dir 1992:48) fick därefter i uppdrag att bl.a. med utgångspunkt från nämnda förstudie lägga fram förslag om hur staten kan stödja en utveckling av distansut- bildningen. Utredaren lämnade dessa förslag i huvudbetänkan- det Kunskapens krona (SOU 1993:23). Avseende högre utbildning per distans redovisas vissa slutsatser och förslag i betänkande (SOU 1992:1) Frihet An- svar Kompetens. Regeringen gav i uppdrag till universiteten i och att i samarbete göra en samlad bedömning av distansutbild- ningen och redovisa förslag till åtgärder för utveckling och genomfö- rande av distansutbildning inom högre utbildning. Uppdraget redovisa- des i en rapport med titeln – ett förslag till organisation av distansutbildningen inom högskolan. Inom ramen för arbetet med Agenda 2000 – kunskap och kompetens för nästa århundrade – publicerade 1994 en rapport om Ny informationsteknologi i undervisningen (Ds 1994:21). Den innehåller dels en beskrivning av existerande och kommande in- formationsteknologi av intresse för utbildningsområdet, dels rapporter om pågående verksamhet av detta slag i , och . Vid konferensen på den 26–diskuterades bl.a. den mall för databassökning som DUKOMs utvärderingsgrupp arbetat fram. nu inom DUKOM reviderat den ursprungliga för att tillgodose synpunkter som fördes fram på och för att förtydliga de frågeställningar och frågeområden som ingår. Denna reviderade mall följer nedan. Detta är den version som vi vill ha besvarad. Vi samtalar just nu med de ansvariga för om de praktiska detaljer- na för införandet av uppgifterna i databasen. När detta är klart, förhopp- ningsvis , kommer vi att skicka ut anvisningar för detta till er. (är databas över pågående och genomförda IT- projekt.) Några stilla påpekanden är kanske på sin plats inför ert arbete med mall och slutrapportering: –Sammanfattningarna är viktiga. Den som söker information i databasen om olika projekt letar oftast inte längre än till sammanfattningen. –Om någon fråga är irrelevant eller av annan orsak omöjlig att besvara för ert projekt ska ni förstås hoppa över den. Dock är det bra om ni då skriver en kort förklaring till varför ni inte svarar på frågan i fråga. –Svarens längd avgör ni själva. Tänk bara på att de ska gå att förstå för en utomstående. –Om ni väljer att vidareutveckla/komplettera svaret på någon av mallfrågorna i er egen slutrapport, är det bra om ni markerar det i . I övrigt hoppas vi att det går bra för er och att ni ska finna våra frågor intressanta och därmed väl värda att svara på (, ). DUKOMs sekretariat och utvärderingsgrupp DUKOMs projektnummer: Projektnamn: Kort sammanfattning på svenska och på engelska (högst c:a 50 ord vardera): –Varför valde ni att arbeta med det här projektet? –Hur relaterar det till tidigare verksamhet i er organisation? –Vad ville ni uppnå med projektet? Vad skulle det leda till? –Har projektets syfte ändrats ? I så fall, hur? – Vilka medverkade i projektet? – Om ni samverkade med någon/några utanför den egna organisationen, vilka och varför? Den egna organisatoriska miljön : –Beskriv kortfattat den egna organisationen/arbetsplatsen (institutionen, skolan, verksamheten); utbildningskultur och pedagogiska traditioner. –Kommer den verksamhet som bedrivits inom projektet att fortsätta ? –Anser ni att projektet haft inverkan på övrig utbildning/övrig verksamhet inom er organisation? Målgrupp/-er och rekrytering: –För vilka studerande planerades och genomfördes projektet? –Varför vände sig kursen till just dessa ? –Hur informerades om projektet? –Hur fungerade gällande urvals- respektive antagningssystem i relation till projektets mål? –Hur fungerade rekryteringen? Nådde ni avsedd målgrupp? C. Utveckling/Genomförande –Vilken pedagogisk idé byggde kursen på? –Vilken pedagogisk modell valde ni för att förverkliga denna idé? *en fast struktur, beskriven i t.ex. en studiehandledning/ motsva- rande, litteraturlista mm? *en problemorienterad modell/motsvarande? *annan modell, vilken? –Hur har eventuell examination skett? –Anser ni att den pedagogiska modellen fungerat som förväntat? (Motivera ert svar) –Ingick obligatoriska träffar i kursen? *hur många och hur långa? *genomfördes de i närheten av de studerandes hemort eller hos utbildningsanordnaren? –Var kursen oberoende av tid, dvs. kunde de studerande arbeta i sin egen takt? –Var antagningen rullande eller skedde den ? –Ingick strukturerat/planerat grupparbete i kursmodellen? –Anser ni att detta sätt att förhålla sig till obligatoriska träffar, individuell studietakt, antagning och grupparbeten fungerade bra? (Motivera ert svar) Medarbetarnas/lärarnas arbete: –Vilken erfarenhet av distansutbildning fanns bland medarbetare/lärare när projektet startade? –Hur har lärar insatserna organiserats under genomförandet av kursen? –Har insatserna varit annorlunda än i tidigare och motsvarande kurser? På vilket sätt? *har IT-stödet medfört att mer/mindre lärartid gått åt? *har IT-stödet ändrat innehållet i lärarinsatserna? *har IT-stödet ändrat formerna för lärarinsatserna? –Har ni använt ledig tid (hemma, efter arbetstid) för datorstödd hand- ledning? –Anser ni att ert sätt att organisera lärarnas arbete fungerade bra? (Motivera ert svar) IT-stöd i projektet: –Vilket/vilka IT-medier användes inom projektet? *varför valde ni detta/dessa medier? *hur användes de i projektet? *vilken erfarenhet av detta/dessa IT-medier fanns bland medarbeta- re/lärare när projektet startade? –Har valet av teknikstöd förändrats efter det ansökan beviljats? –Har det varit problem för lärarna att använda IT-stödet? I så fall, på –Har de studerande haft problem med IT-stödet i samband med kursen? I så fall, på vilket sätt? –Saknade du någon/några funktioner i de program/system ni använde? –Om ni kunnat göra om kursen/projektet vad gäller IT-stöd, hur hade ni då gjort? – Hur fungerade samarbetet med eventuella externa samarbetspartners (utanför den egna organisationen)? –Om ni hade problem med samarbetet externt, vad anser ni att det berod- de på? (Regler/förordningar som styr respektive verksamhet? Organisato- riska förhållanden? –Hur togs projektet emot i den egna organisationen? –Om ni haft problem eller mötts av motstånd, vari bestod de och vad anser ni att de berodde på? (Regler/förordningar som styr er verksamhet? – Hur fungerade (sam)arbetet inom projektet? – Om ni hade problem med (sam)arbetet inom projektet, vad anser ni att de berodde på? (Regler/förordningar som styr verksamheten? Organisato- riska förhållanden? –Hur mycket DUKOM-medel tilldelades projektet? –Hur mycket har projektet kostat totalt? Skilj om möjligt på utvecklings- och driftskostnader. –Om möjligt, försök att uppskatta skillnaderna i driftskostnader mellan projektet och motsvarande kurs/utbildning i traditionell form. –Hur många/hur stor andel av de antagna studerande har genomfört kursen som planerat? –Har projektet kunnat hållas inom de preliminära ekonomiska ramarna? –Om inte, vilka icke beräknade kostnader har tillkommit? Varför uppstod dessa kostnader? Studerandes synpunkter på kursen: (Viktigt att samtliga frågor besva- ras inom detta frågeområde om ni genomfört en kurs) –Vilken nytta anser de studerande att de haft av kursmaterialet (studiehandledning, annat förproducerat material) för sin inlärning? –Vilken nytta anser de studerande att de haft av IT-stödet: *datorkommunikation med lärare? *datorkommunikation med andra studerande? *kursmaterial och kursadministration på web? –Vilka var de vanligast förekommande positiva omdömena om kursen? –Vilka var de vanligast förekommande negativa omdömena om kursen? Projektets nyhetsvärde; de viktigaste slutsatserna: –Vilka positiva respektive negativa erfarenheter vill ni dela med er beträffande *förutsättningar för utveckling av verksamhet med inriktning mot IT inom er egen organisation och eventuellt i samverkan med exter- na aktörer? *förutsättningar för genomförande av verksamhet med inriktning mot IT inom er egen organisation och eventuellt i samverkan med externa aktörer? –Utifrån er erfarenhet; vilka anser ni vara de mest betydelsefulla frågorna kring IT-stöd och distansutbildning som återstår att besvara? –Utifrån er erfarenhet; vilka viktiga hinder återstår att undanröja? 14.Utvärdering av projektet: – Hur har ni samlat in de uppgifter som ni lämnar i denna utvärdering av ert DUKOM-projekt? (Skriftliga frågeformulär? Utvärderingen av ert projekt består av två delar; den avrapportering som ni lämnat här och en egen slutrapport. Om ni vill, kan ni nedan kortfattat ange huvudpunkterna i er egen och kompletterande utvärderingsrapport. (Om rapporten publiceras, ange då även var den går att finna i publice- rad form.)