sou · GMB3128d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Forskning 2000:s uppdrag gäller den svenska forskningspolitiken. I detta ligger att uppmärksamheten fokuseras på statsmaktsperspektivet på pri- oriteringar, organisationsfrågor, arbets- och beslutsformer med avseende på forskning etc. Forskning 2000 vill betona att det inte är rimligt att försöka lägga fram någon form av plan för svensk forskning. Forskning är verksamhet i stark förändring. Så är också det moderna samhället och dess behov av kunskapsutveckling. Det vore orimligt att – ens om det i praktiken vore möjligt – avläsa behov och forskningsmöjligheter och uti- från just denna avstämning styra det framtida forskningsarbetet. Forskning 2000:s förslag ska ses som utgångspunkt för en process med syfte att långsiktigt stärka svensk forskning och forskarutbildning och därigenom kunskapsutveckling och kunskapsförmedling i ett vidare perspektiv – ytterst till hela samhällets bästa. Politik och planering måste vara öppna för förändringar och omprioriteringar. Flexibilite- ten får dock inte drivas så långt att det blir fråga om ryckighet. En av- vägning måste göras mot behovet av rimligt stabila förutsättningar för verksamheten. Huvudfrågorna för forskningspolitiken är de grundläggande frågorna varför, hur mycket, vad, hur, var, vem: -varför ska staten finansiera forskning? -hur mycket ska staten svara för? -vilken inriktning ska insatserna ha? -hur ska forskningsfinansiering och forskning organiseras och bedri- vas? -var ska forskningens bedrivas? -vem eller vilka ska fatta olika beslut?. Kommittén tar i kapitel 3 upp vad som ska menas med forskning. Här anges bland annat de definitioner som Forskning 2000 använder samt kommitténs avgränsning av forskning som sitt arbetsområde. I kapitel 4 ges mycket översiktligt några exempel på vad som är känt om forskningens betydelse i olika sammanhang. Forskning 2000 redovisar sina bedömningar och förslag i följande kapitel: De statliga forskningsinsatserna: varför, hur mycket och vad? Samverkan mellan universitet och högskolor och samhälle Kapitel 8. Politik och planering Kapitel 10. Forskning 2000 har valt att, för sammanhangets skull, redovisa uppgif- ter om dagens svenska situation och om internationella förhållanden i respektive kapitel. 3 Forskning – vad är det? 3.1Forskning – vad är det? 3.1.1Forskning – drivkraft för en positiv samhällsutveckling har visat den dynamiska kraft som forskning in- nebär för en positiv och stark samhällsutveckling. Framstående och eko- nomiskt ledande nationer har i regel starka och systematiskt arbetande forskningsorganisationer. God och välfinansierad forskning är ett nöd- vändigt om än inte ett tillräckligt villkor för ekonomisk utveckling. 3.1.2Forskning – en mänsklig aktivitet Syftet med forskning är bredare och djupare än att enbart åstadkomma en positiv ekonomisk utveckling. Forskning är i hög grad en kulturell aktivitet. Inte minst utgör forskning en inspirationskälla och en möjlighet till personlig utveckling, en utveckling som i sin tur den största potenti- alen i forskningen. Att forskning i djupaste mening är en mänsklig aktivitet innebär att kvaliteten på forskningen i högsta grad bestäms av forskaren. Självfallet kan en rad andra villkor behöva uppfyllas i form av bibliotek, sofistike- rad (och ofta dyrbar) utrustning, lokaler, teknisk assistans etc. – inget av detta kan dock någonsin ersätta forskarna själva. I detta ligger också att forskning för att fungera väl kräver goda förutsättningar i form av re- spekt för forskningens arbetsvillkor, frihet från byråkratiska och lång- samma beslutsprocesser, en generositet som inte tillåter Jantelagen att styra inställningen till dem som lyckas men inte heller låter dygdens för- kastelsedomar falla över dem som misslyckas, i medvetenhet om att forskning är ett högriskföretag, där misslyckandet ofta är oundvikligt men inte sällan också det som kan ge de nyttigaste lärdomarna. Det är i spänningsfältet mellan det kända och okända, mellan det ac- cepterade och det hädiska, som nya tankar och revolutionerande idéer föds och utvecklas. Framgång i forskning förutsätter en forskningsat- mosfär och omgivning som kännetecknas av vitalitet och utmaningar och som främjar, uppskattar och belönar kreativitet, även om denna kreati- vitet också kan leda till konflikter och problem. 3.1.3Forskning – en fri och öppen process Forskning kan vara en barriär mot fördomar, vidskepelse och rädsla. Det ständiga ifrågasättandet av känd kunskap gör forskningsprocessen till en i grunden fri och öppen process. Erfarenheten visar att god forskning utvecklas bäst i demokratiska samhällen medan den lätt kommer på vil- lovägar i totalitära samhällen, som försöker påverka forskarsamhällets inbyggda demokrati. I forskarsamhället utövas demokratin inte genom rösträkning utan genom argumentens övertygelsekraft. Det är en demo- krati där inte minst de unga forskarna uppmuntras att ifrågasätta, i med- vetande om att det i forskningens värld inte finns några eviga sanningar. 3.1.4Forskning – driven av nyfikenhet Den starkaste drivkraften hos framgångsrika forskare är ofta nyfikenhe- ten, önskan att med hjälp av intuition och fantasi kunna få blicka in . Nyfikenheten som drivkraft har fått erkännande i att grund- forskning ofta beskrivs som nyfikenhetsforskning. Det är samma nyfikenhet som finns hos barnet i tidig ålder och som är en grundförutsättning för barnets lärande. Tyvärr har skolsystemen ofta haft svårigheter att föra denna nyfikenhet vidare som fundament för lärande och kunskapssökande i ungdomsåren och därefter, ett problem som dock uppmärksammas mer och mer inom skolvärlden. I den rörelse som pågår är uttrycket from teaching to learning mer än en ordlek och representerar hur grundforskningens kunskapssyn tillämpas även utanför den direkta forskningssfären. 3.1.5Forskning – för framgång, ära och berömmelse Att forskningsresultaten ges. praktiska tillämpningar och kommer till nytta är givetvis också faktorer som stimulerar forskarna och driver forskningen framåt. Det finns ingen grundläggande motsättning mellan nyfikenhetsforskning och användningen av forskningsresultat, t.ex. kommersiellt. Forskare är inte undantagna allmänmänskliga drivkrafter. De drivs som andra av önskan om personligt erkännande och framgång, som kan- ske till och med ger ära och berömmelse. Inte minst kanske detta är på- tagligt i Nobelprisens land. 3.1.6Forskning – intellektuell toppidrott Det finns ett tävlingsmoment i forskning som har en positiv effekt, inte olik vad som gäller inom toppidrotten. Liksom inom idrotten spelar tiden en inte oväsentlig roll. Det kan vara viktigt att komma först. Konkurrensen utesluter dock inte samarbete utan snarare främjar det. Samverkan och konkurrens är inte motsatta storheter utan kompletteran- de i det moderna forskarsamhället. 3.1.7Forskning – kunskapssamhällets motor Den samhällsutveckling som vi nu ser beskrivs ibland som en övergång från ett industrisamhälle till ett kunskapssamhälle. Kunskapssamhället ersätter dock inte industrisamhället utan utgör en ny dimension av det. kommer liksom andra länder under överskådlig framtid att vara beroende av en effektiv industriproduktion. Men förändrings- kraften för samhället ligger i den nya dimensionen, kunskapsdimensio- nen. Det är givet att forskning har central betydelse i kunskapssamhället. Så var dock också fallet i industrisamhället. En skillnad är att i industri- samhället var det forskningsresultaten, oberoende av forskaren, som stod i centrum. I kunskapssamhället är det däremot forskningsprocessen, arbetssättet och därmed forskaren, som står i centrum. Detta får betydelsefulla konsekvenser för ett litet land som som endast kan producera av all den nya kunskap som produceras världen över genom forskning. – som i industrisamhället – är det primära, kan ny kunskap föras över från andra länder i form av patent, licenser, rapporter och tekniskt sam- arbete. I kunskapssamhället, som fokuserar på själva forskningen och sätter forskaren i centrum, ställs helt andra krav än tidigare på egna väl- fungerande forskningsmiljöer, som är attraktiva för forskare både från och från utlandet. 3.1.8Forskning – grundläggande förståelse av livet och världen Inför det magiska är det naturligt att se tillbaka på det snart gångna seklet ur forskningens perspektiv. Under detta århundrade har forskningen gjort framsteg som fått genomgripande konsekvenser inom en rad områden. har sett flera stora revolutioner, till exempel: -kvantum-revolutionen som gett oss en ny fysik och som förklarar materiens uppbyggnad -den biomolekylära revolutionen med den genetiska koden och cellbi- ologin som kommit livets gåta på spåren -datorrevolutionen eller informationsteknologin, IT som har blivit det populära namnet -den ekologiska revolutionen som påvisat villkoren och gränserna för allt liv på jorden inom ramen för det ekologiska kretsloppet. Även om basen ofta har varit naturvetenskaplig eller teknisk så har ock- så många andra vetenskapsområden bidragit, t.ex. lingvistik och kogniti- va vetenskaper inom IT. Inom dessa områden, liksom en rad andra, har det skett en veten- skaplig utveckling som kommer att få stor betydelse för utvecklingen framöver. och årtiondena kommer sannolikt i mycket att vara skördetiden för tillämpningar av dessa vetenskapliga framsteg. Det är de länder som medvetet vill delta i denna skördetid som ser om sina forskningssystem. Vinnare kommer de länder och områden att vara som kan erbjuda mest kreativa miljöer, som kan attrahera de bästa fors- karna och utveckla de mest effektiva systemen att utnyttja begränsade resurser. 3.1.9Forskning – disciplinärt och tvärvetenskapligt Även om de stora vetenskapliga framstegen har kommit fram i ett starkt specialiserat disciplinorienterat system så har dock arbetssättet inte säl- lan varit tvärvetenskapligt. Det är genom landvinningar inom basämnen som till exempel fysik och kemi, vilka snabbt har tillämpats inom andra områden, som utvecklingen har drivits fram. Det naturliga arbetssättet blir mer och mer ett tvärvetenskapligt perspektiv, men fortfarande med bas i en disciplinorienterad organisation och forskning. Disciplinoriente- rad forskning och tvärvetenskaplig forskning utesluter inte utan komp- letterar. För framtiden viktig forskning kan komma att kräva samspel mellan humaniora och teknik. Inte minst har utvecklingen inom IT och det bio- tekniska området visat behovet av ett bredare synsätt som sätter männi- skan och den enskilda individen i centrum. Det är fruktlöst att försöka förutspå vad utvecklingen av den moderna informationstekniken, IT, kommer att innebära för den framtida forsk- ningen. Den välkända World föddes för mindre än se- dan vid högenergicentrat , och började få sitt genomslag för om- kring . Redan under denna korta tid har www påverkat och förändrat verksamheten på nästan alla områden i samhället. Detta var en lika oförutsedd utveckling som . Modern IT kopplad med telekommunikationsteknik, ICT som den in- ternationella förkortningen är, innebär antagligen den största revolutio- nen någonsin då det gäller skapande, behandling, lagring och kommuni- kation av information. För att forskningen till fullo skall kunna utnyttja de möjligheter som kan öppna sig måste forskningssystemet vara flexibelt och öppet för förändringar. 3.1.11Forskning – kvalitet bygger på kvalitet All verksamhet värd namnet forskning måste underkastas stränga kvali- tetskrav. Det globala forskarsamhället har byggt upp ett rigoröst system för att främja och bedöma kvaliteten i forskningen. Det omfattar allt från granskning av doktorsavhandlingar, refereegranskning av vetenskapliga artiklar, sakkunniggranskning vid tillsättning av vetenskapliga tjänster och peer review-system för granskning av forskningsansökningar m.m. till systematiska utvärderingar av hela forskningsområden. Få verksam- heter är underkastade en sådan systematisk granskning som forskningen. Eftersom forskning är en starkt specialiserad och högt professionali- serad verksamhet ligger det i sakens natur att den vetenskapliga kvalite- ten måste prövas just i inomvetenskapligt uppbyggda former och utifrån vetenskapssamhällets krav och kvalitetsnormer. Forskarsamhällets be- dömningssystem måste därför respekteras och förutsättningar ges för att det kan verka på adekvat sätt inom forskningssystemet. Den svenska ger följande definition: Forskning är en process som genom systematiskt arbete kan fram- bringa nya kunskaper och ökat vetande. Denna definition ger, enligt Forskning 2000:s mening, kärnan i vad som bör menas med forskning. Här markeras också något som Forskning 2000 anser är viktigt att framhålla, nämligen att forskningen ständigt går vidare. Vetenskapens sanningar är provisoriska. De gäller tills nyare forskning kommer med nya resultat. Forskningen ställer nya frågor och står alltid inför nya möjligheter att fördjupa kunskaper och vetande. För behandlingen av forskningsfrågor i forskningspolitik och plane- ring behöver också vissa ytterligare begrepp definieras. Det råder ingen brist på forskningsdefinitioner, snarare har forskning blivit föremål för ett visst begreppsraseri. För forskningsstatistiken har det funnits behov att etablera definitioner. Forskningsutredningar och forskningspropositioner har också gärna inletts med en begreppsexcersis. Inte sällan har då också lagts till en ny forskningsvariant. Ofta använda definitioner är de som angivits av i den s.k. Frascati-manualen: The measurement of scientific and technological ac- tivities; Proposed standard practice for surveys of research and experi- mental development (1993). I denna anges följande definitioner (återges här i svenska översättning): Grundforskning: att systematiskt och metodiskt söka efter ny kun- skap och nya idéer utan någon bestämd tillämpning i sikte. Grundforskning delas i Frascati-manualen in i ren grundforskning, där ingen restriktion är lagd på forskningens inriktning, och riktad grundforskning, där forskningens inriktning är att lägga en grund som kan tänkas ge tillämpning. Frascati-manualen ger också definitioner på tillämpad forskning och utvecklingsarbete. Tillämpad forskning: att systematiskt och metodiskt söka efter ny kunskap och nya idéer med en bestämd tillämpning i sikte. Utvecklingsarbete: att systematiskt och metodiskt utnyttja forsk- ningsresultat och vetenskaplig kunskap och nya idéer för att åstadkom- ma nya produkter, nya processer, nya system eller väsentliga förbätt- ringar av redan existerande sådana. definitioner är framför allt tänkta för medicinsk, naturveten- skaplig och teknisk forskning och inte för humaniora och samhällsveten- skap. definitioner har använts också i den svenska forskningspoli- tiken. I de svenska forskningspolitiska propositionerna har därtill också använts vissa andra begrepp. Forskningspropositionen innehöll definitioner som användes i denna och som också använts i senare forsk- ningspropositioner (prop. 1983/84: 107, s. 8): Långsiktig kunskapsuppbyggnad: syftar till uppbyggnad av kom- petens på nya områden motiverade utifrån sektoriella och motsvarande ändamål. Man har då inte gjort en strikt uppdelning mellan grundläg- gande och tillämpade inslag i forskningsverksamheten. Med sektorsforskning avses sådan forskning som motiveras utifrån en viss samhällssektors eller beställares behov av kunskap för att främja vissa ändamål och som finansieras av sektorn eller beställaren. Forskningspropositionen redovisade också en indelning utifrån ansvarsaspekten i forskning på eget programansvar, där forskarna ges hela ansvaret för hur problemen ställs och uppgifterna löses och redovisas, och uppdragsforskning, där en extern beställare har avgörande inflytande på valet av problemområde. 3.3Forskning 2000:s definitioner och avgränsningar Forskning 2000 har ovan redovisat vad kommittén anser vara en rimlig definition av forskning. Kommittén vill betona att det inte finns några skarpa gränser mellan olika slag av forskning. Inte minst innebär den ofta använda distinktionen mellan grundforskning och tillämpad forsk- ning en konstlad uppdelning. Forskning 2000 använder termen grundforskning, som är väl inar- betad och för de flesta torde ha en etablerad innebörd av förutsättnings- löst kunskapssökande. Kommittén använder beteckningen forskning för särskilda samhälls- behov som beteckning för forskning som motiveras och bedöms utifrån sin betydelse för olika mer eller mindre preciserade icke-vetenskapliga problem. En viktig distinktion är den mellan forskarstyrd respektive beställar- styrd forskning. Med forskarstyrd forskning menar 2000 forskning som tillkommer på initiativ av enskilda forskare eller forskargrupper och för vilken medel tilldelas utifrån vetenskapliga bedömningar av organ där beslutsfattarna i huvudsak är kollegialt utsedda forskare. Med beställarstyrd forskning menas forskning som tillkommer på initiativ och beslutas av en extern beställare för att i första hand be- handla problem av intresse för beställaren. I kapitel 5 diskuterar Forskning 2000 närmare dessa olika slag av forskning samt också forskning med andra karaktäristika. 3.3.2Avgränsningen av Forskning 2000:s arbetsområde Forskning 2000:s uppdrag gäller den statliga forskningspolitiken, dvs. statsmakternas avvägningar med avseende på omfattningen och inrikt- ningen av statligt finansierad forskning samt organisation och rambe- tingelser i övrigt av betydelse för forskningen. Utredningsuppdraget avser de samlade statliga FoU-insatserna. Forskning 2000 behandlar inte FoU-insatserna inom näringslivet i sig utan endast med avseende på relationen mellan dessa och statliga insat- ser. Ambitionerna och förväntningarna med avseende på forskningen dis- kuteras i många sammanhang också utifrån andra perspektiv än forsk- ningspolitikens. En vanlig sammanblandning är mellan vad som skulle kunna rubriceras teknikpolitik och forskningspolitik. För tydlighetens skull vill Forskning 2000 framhålla att teknikpolitik inte är kommitténs uppdrag. Teknikpolitik avser insatser för att främja den tekniska utveck- lingen och användningen av kvalificerad teknik inom olika delar av sam- hället. Här kan insatser inom många områden komma i fråga: till exem- pel utbildning, näringslivs- och arbetsmarknadsstöd – och givetvis också forskning och utvecklingsarbete. 3.3.3Skillnaderna mellan forskning och forskning Forskning 2000 vill redan inledningsvis betona att varken villkor och behov eller verksamhet är desamma inom alla forskningsområden. Det kan vara stora skillnader mellan forskning av olika slag och med olika inriktning. Ramvillkoren, arbetsformerna, resultaten skiljer sig mycket mellan humanistisk grundforskning och forskning inom tillämpade, in- dustrirelevanta tekniska ämnen. Statistik och diskussion gäller ofta forskning och utvecklingsarbete, FoU. I detta sammanfattas verksamheter med mycket skilda syften och karaktär. Spännvidden och skillnaderna kommer Forskning 2000 att sär- skilt framhålla vid behandlingen av vissa frågor. Forskning 2000 vill dock påpeka att det, även när betänkandetexten – för enkelhetens skull – enbart talar om forskning, grundforskning, forskarstyrd forskning etc., måste beaktas att forskning eller FoU inte är en, enhetlig verksamhet utan många inbördes mycket olika verksamheter. 4 Forskningens nytta och glädje Forskning och utbildning erkänns numera allmänt ha stor betydelse för samhällets utveckling i en rad avseenden. Utbildning och forskning har bland annat därför under en följd av år varit högt prioriterade såväl i som i andra länder. I detta perspektiv är det förvånande att så förhållandevis lite är känt om de faktiska effekterna av forskning och utbildning. Kunskapssam- hällets grundvalar, forskning och utbildning, är i sig föga utforskade. Väsentligt mer forskningsresurser ägnas till exempel fortfarande åt lant- brukets och industrins problem, dvs. åt jordbrukssamhällets och in- dustrisamhällets baser, än åt det moderna kunskapssamhällets bas inom kunskapsproduktion och kunskapsförmedling. Utbildningsforskning och kanske än mer forskning om forskning fö- rekommer i regel som udda specialiteter inom större forskningsområden, när de alls är företrädda i forskningsorganisationen. Som särskilda, egna ämnen är de fortfarande mycket ovanliga vid dagens universitet och hög- skolor. De forskningsinsatser som har gjorts – och även om man kanske kunde ha förväntat sig väsentligt mer är det trots allt en hel del – före- faller inte ha lett fram till någon egentlig teoribildning eller några be- stämda generella slutsatser om forskningens villkor, resultat och effekter, om sambanden mellan forskning och forskningsresultat och samhällelig utveckling i övrigt. De studier som gjorts och görs gäller dessutom ofta mer den tekniska utvecklingen och dess betydelse i olika sammanhang än specifikt forsk- ningens betydelse, eller gör studierna ingen tydlig skillnad mellan forsk- ning och teknik. De samband som redovisas, de må avse forskning och/eller teknik, är komplicerade och långsiktiga, definitivt inte entydiga och direkta. Intresset ökar för forskning kring frågor om själva kunskapssamhäl- let, om verksamheten inom utbildning och forskning och om resultat och effekter av olika slag. I , och vissa länder finns till exempel forskargrupper och institutioner med relativt omfattande verk- I har tagit initiativ till ett forskningsprogram om kunskapssamhället. I direktiven till Forskning 2000 anges ett antal frågor om forskning- ens roll och betydelse i olika avseenden. Frågorna gäller forskningens roll och utvecklingskraft i samhället, den offentligt finansierade forsk- ningens samhällsekonomiska nytta, forskningens kulturella och sociala roll, forskningens betydelse för långsiktigt hållbar utveckling, forskningens betydelse för den regionala utvecklingen, genus- och jämställdhetsperspektivets betydelse, samspelet mellan forskning och det demokratiska samhället, forskningens samband med utbildningen, allmänhetens kunskap om forskning, olika förhållningssätt till veten- skapliga framsteg och forskningens inverkan på samhället. Frågor av detta slag är knappast möjliga att besvara utifrån de kun- skaper som finns . är dock forskningsresultaten från forskning om forskning och andra studier så omfattande att det inte är möjligt att inom ramen för utredningsarbetet göra någon mer heltäckande kunskapsöversikt. Forskning 2000:s belysning av vad som är känt – eller i varje fall relativt allmänt hävdat – om forskningens nytta och glädje får därför formen av exemplifieringar. 4.1.1Forskning och ekonomisk och social utveckling Ofta framhålls att är det land i världen som avsätter störst andel av bruttonationalprodukten till forskning och utvecklingsarbete. Samti- digt ligger numera inte högst på andra listor. som Sve- rige varit ledande i fråga om FoU-intensitet har BNP-tillväxten varit låg, lägre än i många länder som inte utmärkt sig genom lika stora FoU- insatser. Arbetslösheten har ökat. Skulle det ha gått ännu sämre för om den BNP-andel som gick till FoU varit några tiondels procent lägre? Eller skulle det ha gått väsentligt bättre om den varit högre? Så enkla är inte sambanden. Det finns inga vetenskapliga belägg för något slags linjära samband mellan FoU-insatser och utveckling. liksom många andra länders utveckling ekonomiskt och so- cialt har till stor del skett med att både utbildning och forsk- ning byggts ut. Vad som varit orsak och verkan och vad som möjligen enbart varit parallella skeenden är dock inte helt klart. Historiskt ut- vecklades teknik och industri länge skilt från universitet och högskolor. Först långt in började samspelet mellan den högre utbild- ningen och forskningen å ena sidan och näringslivet å den andra, till en början genom rekrytering till näringslivet av universitets- och högskole- utbildade, senare genom mer direkt samverkan. FoU-insatser i samband med världskrigen fick stor betydelse för den allmänna tekniska och ekonomiska utvecklingen.