sou · GMB31 · 1999-01-01 00:00:00 — I frånvaro av reglerna om skattefrihet för utdelning på näringsbetingade andelar skulle kedjebeskattning av företagsinkomster uppkomma inom koncerner. Ett exempel illustrerar. En inkomst tjänas in i ett dotter- företag och beskattas där. Nettot efter skatt hos dotterföretaget delas ut till moderföretaget. Beskattning sker härvid en andra gång. Återstoden delas ut till de yttersta ägarna, varvid beskattning sker en tredje gång. Syftet med reglerna i 7 § 8 mom. SIL är att undanröja kedjebeskattning av detta slag. Såvitt avser exemplet sker detta genom att utdelningsin- komsten hos moderföretaget undantas från beskattning. Vinster på näringsbetingade andelar beskattas som intäkt av näringsverksamhet. Detta leder till trippelbeskattning när närings- betingade andelar i ett företag med vinstmedel överlåts (det förutsätts att vinstmedlen tjänats in överlåtaren innehaft andelarna). Om moderföretaget i det anförda exemplet, i stället för att ta emot utdelning från dotterföretaget, avyttrar andelarna i detta och därigenom tillgodogör sig inkomsten i dotterföretaget i form av en aktievinst som delas ut till de slutliga ägarna, medför inkomsten i dotterföretaget be- skattning hos detta, hos moderföretaget och hos ägarna till moderföre- taget. I exemplet var det fråga om en inkomst, som beskattats hos dotter- företaget före avyttringen av andelarna i detta. Trippelbeskattning upp- kommer emellertid även om dotterföretaget innehåller upparbetade, obeskattade värden (upparbetade överlåtaren innehaft andelarna). Härvid kommer beskattningen hos moderföretaget att ske före beskattningen hos dotterföretaget. Den kedjebeskattning som följer av BVN är inte begränsad till trippelbeskattning utan kan uppkomma i flera led. Antag t.ex. en kon- cern med ett moderföretag, ett dotterföretag och ett "dotterdotterföre- tag". En inkomst tjänas in av dotterdotterföretaget och beskattas hos detta. Dotterföretaget avyttrar andelarna i dotterdotterföretaget, varefter moderföretaget avyttrar andelarna i dotterföretaget och delar ut vinsten till ägarna. I detta fall sker beskattning av den inkomst som tjänats in av dotterdotterföretaget fyra gånger. 6INSTER OCH F¶RLUSTER P¥ N¤RINGSBETINGADE ANDELAR 105 En princip i den svenska företagsbeskattningen är att företagens vinster skall beskattas i två led. (I fråga om vinster i onoterade företag har principen i viss utsträckning brutits genom de regler om lättnader i ägarbeskattningen som införts med verkan fr.o.m. .) Den kumulativa beskattning som BVN ger upphov till är således inte önskvärd. Omstruktureringar i form av överlåtelser av andelar i dotter- företag och intresseföretag mellan oberoende företag motverkas av skattekostnader på ett omotiverat sätt. Enligt utredningens uppfattning bör BVN undanröjas eller, om hinder föreligger för detta, lindras i möjligaste mån. I det följande antas att det företag vars andelar avyttras är ett helägt svenskt dotterföretag. 2.1.2Förutsättningarna för att avskaffa eller lindra beskattningen av vinster på näringsbetingade andelar En vinst på en andel kan allmänt sett bero på en eller flera av följande faktorer: 1.I företaget har efter förvärvet av andelen hållits kvar realiserade, beskattade inkomster. 2.Prognosen om framtida inkomster i företaget har förbättrats sedan förvärvet av andelen. Denna innebär att tillgångar i företa- get, t.ex. fastigheter eller andelar i dotterföretag, har stigit i värde eller att goodwillvärden uppkommit. 3.Icke företagsrelaterade orsaker, t.ex. ett allmänt ökat utländskt intresse för svenska andelar. Förutsättningarna för att avskaffa BVN är olika för andelar i svenska dotterföretag utan utländska underföretag, andelar i utländska dotter- företag och andelar i svenska dotterföretag med utländska underföretag. I det följande diskuteras först förutsättningarna beträffande var och en av dessa kategorier. Därefter görs en samlad bedömning. 106 6INSTER OCH F¶RLUSTER P¥ N¤RINGSBETINGADE ANDELAR !NDELAR I SVENSKA DOTTERF¶RETAG UTAN UTL¤NDSKA UNDERF¶RETAG &AKTOR "ESKATTADE INKOMSTER HAR H¥LLITS KVAR I F¶RETAGET Innebörden av ett avskaffande av BVN såvitt avser faktor 1 illustreras av följande exempel. Ett moderföretag, S, som ägs av fysiska personer, avyttrar andelarna i ett dotterföretag, D, med kvarhållna, beskattade inkomster (intjänade under S:s innehavstid) till ett annat företag, K, som även det ägs av fysiska personer. I frånvaro av överlåtelsen skulle vinstmedlen i D ha kunnat delas ut till S utan beskattning hos S. Genom överlåtelsen tillgodogör sig S i form av en vinst ett belopp som motsvarar de medel som skulle ha kunnat delas ut. Avskaffas BVN, sker beskattning av den vinst som uppkommit hos D enligt följande. Till att börja med beskattas D. Överlåtelsen av ande- larna medför inte beskattning hos S. När S delar ut reavinsten till sina ägare, beskattas dessa för utdelningsinkomsten. K beskattas inte för utdelning från D. Hos ägarna till K uppkommer överhuvudtaget ingen inkomst (värdet av K förändras inte). Inkomsten hos D kommer med andra ord att beskattas två gånger, vilket är det resultat som eftersträ- vas. Beskattningen sker hos samma subjekt som skulle ha beskattats om andelarna i D inte överlåtits utan D:s vinst delats ut till S och vidare till ägarna till S. Såvitt avser faktor 1 isolerad framstår med hänsyn till det anförda ett avskaffande av BVN som oproblematiskt. &AKTOR 0ROGNOSEN OM FRAMTIDA INKOMSTER I F¶RETAGET HAR F¶RB¤TTRATS Vid överlåtelse av direktägda tillgångar sker en avskattning genom att övervärden kommer fram till beskattning hos överlåtaren. I konsekvens härmed bildar köpeskillingen utgångspunkt för beräkning av avdrag för värdeminskning hos förvärvaren. Vid överlåtelse av andelar i dotter- företag ger BVN upphov till en indirekt avskattning, som innebär att en värdestegring på andelarna i dotterföretaget, som beror på att övervär- den uppkommit i det företaget, beskattas hos moderföretaget. Avskriv- ningsunderlaget i dotterföretaget påverkas inte. Det innebär att beskatt- ning sker en gång till på företagsnivån, nämligen när övervärdena reali- seras hos detta företag. Eftersom beskattning sker även på ägarnivån uppkommer trippelbeskattning. Avskaffas BVN, kommer beskattning att ske hos ägarna till moder- företaget, när reavinsten delas ut, och hos dotterföretaget när övervär- 6INSTER OCH F¶RLUSTER P¥ N¤RINGSBETINGADE ANDELAR 107 Även i detta fall framstår ett avskaffande av BVN som oproblematiskt. Teoretiskt skulle trippelbeskattningen kunna elimineras med be- hållen BVN genom att dotterföretaget får ta upp en skattemässig good- willpost motsvarande övervärdena (skillnaden mellan köpeskillingen för andelarna och de skattemässiga värdet av tillgångarna i dotterföre- taget) som får skrivas av i takt med att övervärdena realiseras. Denna STEP UP METOD skulle emellertid kunna användas endast vid avyttring av helägda dotterföretag. Vidare är det problematiskt att tidsmässigt matcha avskrivningen av goodwillvärdet mot realisationen av övervär- dena (en del av goodwillvärdet måste t.ex. fördelas på olika slag av till- gångar). Step-up-metoden är därför inte ett verkligt alternativ till ett avskaffande av BVN. &AKTOR )CKE F¶RETAGSRELATERADE ORSAKER Vad gäller en vinst som beror på faktor 3 har det enligt utredningens uppfattning ingen större betydelse om den beskattas eller ej, så länge vinster och förluster behandlas symmetriskt. över tiden torde näm- ligen vinster och förluster, som grundas på denna faktor, i stort sett ta ut varandra. I praktiken går det dock inte att skilja värdeökning, som är hänförlig till faktor 3, från värdeökning som beror på faktor 2. Värde- ökning av det förra slaget bör därför behandlas på samma sätt som värdeökning det senare slaget. Slutsatsen av det anförda är att en bedömning avseende andelar i svenska dotterföretag utan utländska underföretag leder till att BVN bör avskaffas. !NDELAR I UTL¤NDSKA DOTTERF¶RETAG Reglerna i 7 § 8 mom. SIL, som syftar till att motverka beskattning i flera led inom företagssektorn, innehåller inte endast bestämmelser av- seende utdelning på näringsbetingade andelar i svenska företag utan 108 6INSTER OCH F¶RLUSTER P¥ N¤RINGSBETINGADE ANDELAR även bestämmelser avseende utdelning på motsvarande andelar i ut- ländska företag. Enligt de senare bestämmelserna är ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening frikallat från skattskyldighet för utdelning på andelar i utländska juridiska personer om DELS utdelningen skulle ha varit skattefri om det utdelande företaget varit svenskt, DELS den in- komstbeskattning, som den utländska juridiska personen är underkas- tad, är jämförlig med den inkomstbeskattning som skulle ha skett om inkomsten hade förvärvats av ett svenskt företag (jämförlighetsvill- koret). Jämförlighetsvillkoret anses innebära ett krav på att inkomst hos den utländska juridiska personen beskattas efter på ett underlag beräknat i huvudsak enligt svenska regler (jfr prop. 1990/91:107 s. 29). Till jämförlighetsvillkoret är en presumtionsregel knuten. En ut- ländsk juridisk person, som är hemmahörande i något land med vilket ingått skatteavtal, skall anses underkastad jämförlig beskatt- ning. Presumtionen gäller dock endast om personens intäkter härrör från eller avtalsland och verksamheten är underkastad normal inkomstskatt i det land eller de länder där den bedrivs. Om personens intäkter till endast obetydlig del härrör från verksamhet i andra länder eller från särskilt skattemässigt gynnad verksamhet, skall personen dock ändå anses underkastad jämförlig beskattning. Enligt 22 § SIL medges inte avdrag för kostnader som är hänförliga till en intäkt som på grund av dubbelbeskattningsavtal inte beskattas i . Detta gäller dock inte i fråga om utdelning från ett utländskt företag till ett svenskt företag i fall då utdelningen skulle ha varit un- dantagen från beskattning om båda företagen varit svenska. Be- stämmelserna fick sin nuvarande utformning genom lagstiftning . Undantagsregeln innebär att avdrag medges för räntor på lån som använts för finansiering av anskaffning av andelar i utländska företag oberoende av om utdelning på andelarna beskattas eller ej. Regeln kommenterades inte närmare i förarbetena (jfr prop. 1985/86:131 s. 98), men den får antas ha föranletts av en önskan att likställa förut- sättningarna för investeringar i och utlandet. Jämförlighetsvillkoret bör ses mot bakgrund av undantagsregeln i 22 § SIL. I frånvaro av villkoret skulle undantagsregeln kunna medföra oönskade skattekonsekvenser. Ett exempel illustrerar. Ett svenskt moderföretag, M, har löpande rörelseinkomster på 100 . M tar upp ett lån med räntan 100 . Medel motsvarande lånet överförs till ett utländskt dotterföretag, D, som eget kapital och avkastar där 100 . Inkomsten i D beskattas av någon anledning inte. Medel mot- svarande inkomsten delas ut till M. I frånvaro av beskattning av utdel- 6INSTER OCH F¶RLUSTER P¥ N¤RINGSBETINGADE ANDELAR 109 ningsinkomsten hos M skulle konsekvensen av förfarandet vara att, bortsett från transaktionskostnader, den obeskattade inkomsten hos M omvandlats till beskattad inkomst (rörelseinkomsten kvittas bort mot ränteutgiften, kvar finns den skattefria utdelningsinkomsten). konstruerat en PENGAMASKIN. Uppgiften för jämförlighetsvillkoret kan således sägas vara att utgöra en PENGAMASKINSP¤RR. Utredningens uppdrag omfattar inte det redovisade systemet för den skattemässiga behandlingen av utdelningsinkomster från utländska dotterföretag. Detta bildar därför en av utgångspunkterna för utred- ningens överväganden rörande önskvärdheten och lämpligheten av att avskaffa BVN. Ett avskaffande av BVN får inte strida mot grunderna för pengamaskin- spärren. I detta villkor ligger att ett svenskt moderföretag inte skall kunna avyttra andelarna i ett utländskt dotterföretag utan reavinst- beskattning i en situation där köparen kan tillgodogöra sig vinstmedel hos dotterföretaget i form av utdelning eller på annat sätt utan beskatt- ning. I en sådan situation kommer köpeskillingen, bortsett från transak- tionskostnader, i princip att motsvara vinstmedlen. Ett exempel illustre- rar. Ett svenskt moderföretag, M, har ett utländskt dotterföretag, D, med upparbetade vinstmedel som saknar egna dotterföretag. D uppfyller inte jämförlighetsvillkoret. I detta fall beskattas M för utdelning från D. Avyttrar M andelarna i D till ett annat svenskt företag bör reavinsten ändå kunna vara skattefri, eftersom det andra företaget inte kan ta emot utdelning från D utan be- skattning. Samma bedömning borde kunna göras om avyttring sker till ett företag i ett land som har ett liknande jämförlighetsvillkor som det svenska för att utdelning på motsvarigheten i det landet till närings- betingade andelar skall vara skattefri, trots att i detta fall för- lorar den latenta rätten att beskatta utdelning från D. Skälet för att rea- vinsten bör kunna vara skattefri även i detta fall är att den köpeskilling som M erhåller påverkas av köparens latenta skatt på kommande utdel- ning från D. Man måste emellertid ta hänsyn till att M kan avyttra andelarna i D till ett utländskt företag, som kan ta emot utdelning från D utan be- skattning. Är D hemmahörande i ett skatteparadis, kan avyttring t.ex. ske till ett företag i samma land. Är M:s reavinst på andelarna i D skattefri i denna situation, skulle möjlighet till pengamaskinförfaranden 110 6INSTER OCH F¶RLUSTER P¥ N¤RINGSBETINGADE ANDELAR öppnas, eftersom köpeskillingen inte påverkas av framtida skattekost- nader hos köparen. Med hänsyn härtill måste ett villkor för skattefrihet vara att det ut- ländska dotterföretaget uppfyller jämförlighetsvillkoret. Frågan är emellertid om det i alla situationer går att på ett rimligt tillförlitligt sätt konstatera om ett utländskt dotterföretag uppfyller detta villkor eller ej i en reavinstsituation. I fråga om utdelning som ett svenskt moderföretag tagit emot från ett utländskt dotterföretag, , som i sin tur erhållit utdelning från ett underföretag, , gäller följande i fråga om jämförlighetsvillkoret (jfr prop. 1990/91:107 s. 30). Har utdelningen beskattats hos D1, kan undersökningen om jämför- lig beskattning begränsas till förhållandena för det företaget. Detsamma gäller om utdelningen inte beskattats hos D1 men D1 trots detta direkt uppfyller jämförlighetsvillkoret. Har utdelningen från D2 inte beskattats hos D1 och uppfyller D1 inte direkt jämförlighetsvillkoret, får man undersöka om utdelningen skulle ha varit skattefri även om D1 hade varit ett svenskt företag. Detta innefattar ett krav på att D2 varit underkastad jämförlig beskattning. Om så är fallet får utdelningsinkomsten räknas bort, när man undersöker om kravet på jämförlig beskattning hos D1 är uppfyllt. Har D2 ett underföretag från vilket D2 tagit emot skattefri utdelning, får undersökas om även D3 varit underkastad jämförlig beskattning, etc. Systemet är inte helt enkelt. I rättsfallet RÅ 1996 ref. 60 har Rege- ringsrätten funnit att prövningen av jämförligheten inte skall begränsas till att avse förhållandena under enstaka verksamhetsår. Detta bidrar till att bedömningarna kan bli svåra. Bedömningen av jämförligheten i fråga om utdelningsinkomster från ett utländskt dotterföretag görs i den situationen att en faktisk be- talning har skett från dotterföretaget till moderföretaget och eventuellt tidigare från underföretag i ett eller flera led till dotterföretaget. I rea- vinstfallet finns inte någon betalning att ta fasta på utan situationen är mer obestämd. När det gäller kvarhållna vinstmedel (faktor 1) i underföretag till det utländska dotterföretaget skulle ett jämförlighetsvillkor för reavinstbe- skattningen innebära att följande fråga fick ställas. Om för avyttringen av andelarna i dotterföretaget dels vinstmedlen i samt- liga underföretag hade delats ut till dotterföretaget, dels dotterföretaget hade delat ut befintliga egna vinstmedel och medel motsvarande den hypotetiskt erhållna utdelningen till det svenska moderföretaget, skulle då jämförlighetsvillkoret ha varit uppfyllt? Med beaktande av att ett 6INSTER OCH F¶RLUSTER P¥ N¤RINGSBETINGADE ANDELAR 111 utländskt dotterföretag kan ha underföretag i många länder och i flera led, skulle bedömningen i många fall bli utomordentligt svår, för att inte säga i praktiken ogörlig. En ytterligare svårighet med ett jämförlighetsvillkor vid reavinstbe- skattningen är att vinsten på andelarna i det utländska dotterföretaget kan bero på att det finns upparbetade, orealiserade värden i detta eller i underföretag (faktor 2). Det kan vara svårt att avgöra i vilken utsträck- ning sådana värden kommer att beskattas vid en framtida realisation. Skattelagstiftningen i det land, i vilket företaget är hemmahörande, kan innehålla regler som innebär att vissa slag av inkomster inte beskattas eller beskattas på ett förmånligt sätt. När det utländska dotterföretaget har underföretag uppkommer vida- re frågan hur en vinst på andelarna i dotterföretaget, som inte motsva- ras av synliga vinstmedel, skall fördelas på de olika företagen i den ut- ländska koncernen. I själva verket står det klart att en fördelning på objektiva grunder ofta inte skulle vara möjlig. Den i det föregående stycket påpekade svårigheten att avgöra i vilken utsträckning övervär- den kommer att beskattas vid en framtida realisation blir definitivt oöverstiglig, om man inte ens kan avgöra till vilket företag – och där- med, om det finns företag i flera länder, till vilket land – ett övervärde Sammantaget är det enligt utredningens uppfattning inte möjligt att helt avskaffa BVN i fråga om andelar i utländska dotterföretag. Fråga uppkommer därmed om en begränsad lättnad är möjlig. När utdelning på andelar i ett utländskt dotterföretag beskattas på grund av att jämförlighetskravet inte är uppfyllt, medges avräkning mot svenskt skatt för – utom källskatt på utdelningen – en schablonmässigt beräknad skatt hos det utdelande företaget på av utdelningens bruttobelopp. Det innebär att svensk bolagsskatt utgår efter (28–13=) (jfr tolkningen av jämförlighetsvillkoret). På grund härav följer av ett hänsynstagande till vad som gäller i fråga om utdelning inte mer än att beskattning av vinst på andelar i utländska dotterföretag bör ske efter en faktisk skattesats av lägst . Med hänsyn till syftet med den nu aktuella diskussionen B att avskaffa eller i möjligaste mån lindra BVN B bör beskattning ske efter lägsta möjliga sats, alltså . För fullständighets skull bör nämnas att det enligt många skatteavtal B i stället för jämförlighetsvillkoret B krävs att den vinst, från vilken ut- delningen härrör, skall ha varit underkastad normal bolagsskatt i den andra avtalsslutande staten. I sådana fall är det endast beskattningen av den utdelade vinsten som är aktuell och inte, som enligt bestämmel- serna i 7 § 8 mom. SIL, beskattningen av företaget som sådant. Skulle emellertid villkoret enligt SIL vara gynnsammare för den skattskyldige 112 6INSTER OCH F¶RLUSTER P¥ N¤RINGSBETINGADE ANDELAR tar det över. Förekomsten av dessa avtalsvillkor påverkar inte giltighe- ten av den dragna slutsatsen. !NDELAR I SVENSKA DOTTERF¶RETAG MED UTL¤NDSKA UNDERF¶RETAG I det föregående har diskuterats förutsättningarna för att avskaffa BVN dels för andelar i svenska dotterföretag utan utländska underföretag, dels för andelar i utländska dotterföretag. Även förutsättningarna för ett avskaffande vad gäller andelar i svenska dotterföretag med utländska underföretag diskuteras lämpligen särskilt. Det finns anledning att skilja mellan 1.vinstdel som grundas på kvarhållen inkomst eller värdestegring av tillgångar eller uppkomst av goodwillvärden i det svenska dotterföretaget eller svenska underföretag till detta (inhemsk vinst; avser ej värdestegring på andelar i utländska underföretag) och 2.vinstdel, som grundas på motsvarande omständigheter i utländ- ska underföretag till det svenska dotterföretaget eller i utländska underföretag till svenska underföretag till det svenska dotter- företaget (utländsk vinst). Såvitt avser inhemsk vinst saknas anledning till annan bedömning än den som gjorts i fråga om vinst på andelar i svenska dotterföretag utan utländska underföretag. Ser man isolerat till detta slag av vinst kan så- ledes BVN avskaffas. Vad gäller utländsk vinst uppkommer ett pengamaskinproblem av liknande slag som det som tagits upp vid behandlingen av vinster på andelar i utländska dotterföretag. En skillnad är att vinstmedel hos ett utländskt underföretag i princip inte kan delas ut till de yttersta ägarna utan att passera genom det svenska dotterföretaget. Detta gäller även om andelarna i det svenska dotterföretaget sålts till utländska köpare. Härvid kommer beskattning av utdelningen att ske hos det svenska dotterföretaget, om inte jämförlighetsvillkoret är uppfyllt. be- håller således beskattningsrätten till en kommande utdelning. Beskattning av lämnad utdelning kommer dock inte undantagslöst att ske hos det svenska dotterföretaget. I dubbelbeskattningsavtal finns bestämmelser om skatterättsligt hemvist. Dessa aktualiseras när en fy- sisk eller juridisk person är bosatt resp. hemmahörande i båda staterna enligt staternas interna lagstiftningar. Enligt bestämmelserna anses en 6INSTER OCH F¶RLUSTER P¥ N¤RINGSBETINGADE ANDELAR 113 fysisk eller juridisk person ha hemvist i en avtalsslutande stat om per- sonen är skattskyldig där på grund av bosättning, plats för företagsled- ning eller annan liknande omständighet. Om en person på grund av en sådan bestämmelse anses ha hemvist i båda de avtalsslutande staterna, bestäms hemvistet enligt särskilda regler. Dessa brukar i fråga om juri- diska personer innebära att de skall anses ha hemvist i den stat där per- sonen har sin verkliga ledning. Ett svenskt dotterföretag som avyttrats till en utländsk köpare torde med hänsyn till det anförda i vissa fall kunna flytta sitt skatterättsliga hemvist enligt ett dubbelbeskattningsavtal mellan och en stat inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, t.ex. genom att förändra ledningens sammansättning så att majoriteten av styrelseleda- möterna och verkställande direktören kommer att vara bosatta i det andra landet (jfr 8 kap. 4 § ABL). I ett sådant fall förlorar rätten att beskatta kommande utdelning från utländska underföretag till det svenska dotterföretaget (om inte andelarna i det utländska under- företaget är knutna till ett fast driftställe i ). Å andra sidan skall då uttagsbeskattning ske hos det svenska dotterföretaget (jfr punkt 1 sjätte och sjunde styckena av anvisningarna till 22 § KL). Det innebär att bl.a. andelar i utländska underföretag skall anses ha avyttrats till marknadsvärdet. Om reavinstbeskattning behålls för andelar i utländska dotterföretag, kommer därför vinstmedel i utländska underföretag att tas till beskattning i hos det svenska dotterföretaget genom ut- tagsbeskattning. Bortsett från eventuella värderingsproblem synes med hänsyn härtill möjligheten att byta skatterättsligt hemvist inte öppna möjlighet för pengamaskinförfaranden. Det finns emellertid anledning att ställa frågan hur den principiellt riktiga tanken att vinstmedel hos ett utländskt underföretag inte kan delas ut till de yttersta ägarna utan att passera genom det avyttrade svenska dotterföretaget skulle ställa sig i praktiken. Antag t.ex. att andelarna i ett svenskt dotterföretag, A, som har ett underföretag med noll-beskattade vinstmedel i ett skatteparadis, B, av- yttras av det svenska moderföretaget till ett företag i skatteparadiset, C. Då uppkommer en koncern med ett moderföretag i skatteparadiset (C), ett dotterföretag i (A) och ett "dotterdotterföretag" i skattepara- diset (B). Vinstmedlen överförs sedan från B till C. Även om medlen enligt utredningens uppfattning civilrättsligt och skattemässigt sett passerar A i form av mottagen och lämnad utdelning, torde ett för- farande av detta slag i praktiken kunna ske utan att någon beskattning aktualiseras i , såvida A inte tar upp den mottagna utdelningen i deklarationen.