sou · GMB3147 · 1999-01-01 00:00:00 — Vid kontroll skall producenten kunna styrka att de handjur som har skickats till slakt eller blivit exporterade uppfyllt villkoren avseende ål- der och hållandeperiod, att djuren i besättningen är journalförda enligt gällande regler, att djuren är korrekt märkta samt att villkoren för fode- rareal är uppfyllda. Handjursbidraget beslutas av och betalas ut till pro- ducenten året efter slakttillfället. En delutbetalning motsvarande en viss högsta andel (60–) av bidragsbeloppet för producentens bidragsberättigande djur, kan enligt betalas ut i slutet av bidragsåret. Delutbetalningen omfattar djur slaktade t.o.m. . har en landskvot på 155 000 bidragsrätter för am- och dikor. En producent kan inte få bidrag för fler am- och dikor än vad denne har bi- dragsrätter för. Am- och dikobidrag kan sökas för am- och dikor som är av köttras, eller av korsning med sådan ras, och som ingår i en besättning avsedd för uppfödning av kalvar för köttproduktion. räknas alla svenska nötkreatursraser utom och Ayrshir som köttras. Dräktiga kvigor får inte tas upp som am- och dikor i ansökan. Däremot behöver korna inte ha kalvat när ansökan om am- och dikobidrag görs. För att få am- och dikobidrag måste producenten i följd i sin besättning hålla minst det antal am- och dikor som denne söker bidrag för. Mjölkproducenter som levererar mjölk eller mjölkprodukter och har en mjölkkvot överstigande är inte berättigade till am- och 30 EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar Producenter som ansöker om am- och dikobidrag förbinder sig att inte öka sin mjölkkvot så att den överstiger . Ansökan om stöd sker via särskild blankett. Ansökan om bidragsrätter ur nationella reserven för am- och dikor görs hos . Handläggning, beslut om stöd och kontroll görs av länsstyrelserna. Utbetalning görs av . Länsstyrelserna upplever generellt att stödet är enkelt att handlägga. De problem som framförts gäller reglerna om överlåtelser av bidrags- rätter samt instruktioner om hur dikornas ID-nummer skall fyllas i. En producent kan få bidrag för det antal tackor som denne har bidrags- rätter för. En ansökan måste alltid omfatta minst 10 tackor. Ansökan sker via särskild blankett. Handläggning, beslut och kontroll görs av länsstyrelserna. Utbetal- ning görs av . Stödet upplevs generellt av länsstyrelserna som enkelt att handlägga. Producenter som får am- och dikobidrag eller handjursbidrag kan utan särskild ansökan få extensifieringsbidrag om djurtätheten på företaget är mindre än 1,4 djurenheter per ha foderareal . Ett högre exten- sifieringsbidrag kan beviljas om djurtätheten är mindre än 1,0 djurenhe- ter per ha. Handläggning och beslut (ej handjur) görs av länsstyrelserna. Utbe- talning görs av . Stödet innebär ingen särskild ytterligare hantering av ansökan och är därmed av ringa administrativ betydelse för länsstyrelserna. Kalvslaktbidraget syftar till att minska mängden nötkött som kommer ut på marknaden. Bidrag lämnas för kalvar som är födda i , eller för importera- de kalvar som hållits i i minst . Kalvens slaktvikt får inte överstiga . EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar 31 Ansökan om kalvslaktbidrag görs genom att producenten skickar en särskild blankett med slaktbilen när djuren hämtas. Slakteriet komplette- rar ansökan med slaktvikter, slaktnummer, slaktdatum, djurslag och eventuell veterinärmärkning och vidarebefordrar den till Jordbruks- verket. Ansökan skall ha kommit in till från det att kalvarna slaktades för att bidrag skall kunna beviljas. Utbetalning sker av normalt från ansökningstill- fället. Regionala stöd i form av kompensationsbidrag lämnas i södra och mel- lersta skogs- och mellanbygder som kompensation för högre produktionskostnader. Inom stödområdena 1–3 i norra lämnas regionala stöd både som kompensationsbidrag och som nationellt stöd. Miljöersättning för öppet odlingslandskap kan också sägas ha en regio- nalpolitisk betydelse. Ansökan om kompensationsbidrag och nationellt stöd för getter, små- grisproduktion, potatis, bär och grönsaker görs i den gemensamma SAM-blanketten. Inom stödområdena 1–3 i norra har ansökan om kompensationsbidrag samt nationellt stöd kunnat läm- nas in senare än övriga stöd i SAM-ansökan. Skälet till detta var att få en förlängd ansökningsperiod och därmed en minskad inlåsningseffekt för slaktdjur till följd av systemet för hållandetid för djur som stöd söks för. EU:s medfinansieringsgrad är (dock i målom- råde 6) och varierar mellan och per stödenhet. Det högre beloppet tillämpas i norra och . För att kunna få kompensationsbidrag krävs att lantbrukaren åtar sig att bruka minst tre ha jordbruksmark (åker eller betesmark) inom ett stö- dområde fr.o.m. den första stödutbetalningen. Handläggning, beslut och kontroll avseende de regionala stöden görs av länsstyrelserna. Utbetalning görs av . Stödet upplevs generellt av länsstyrelserna som enkelt att handlägga. Några länsstyrelser upplever dock att kontrollerna på plats är mycket tidsödande då alla djur på gården måste kontrolleras. 32 EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar Stödet lämnas för produktion av mjölk, slaktsvin, ägg, smågrisar och getter samt för potatis, bär och grönsaker inom stödområdena 1–3 i nor- ra . De nationella stöden finansieras helt av . Lantbrukaren måste för att få del av stödet bruka minst tre ha jord- bruksmark inom stödområdena 1–3 i norra . Den som ansöker om nationellt stöd för djur måste vidare ha det ekonomiska ansvaret för djuren. Nationellt stöd lämnas inte till jordbrukare som har statlig ålders- pension eller hel förtidspension. Nationellt stöd för smågrisproduktion, getter, potatis, bär och grön- saker söks i SAM-blanketten. Dessa stöd prövas av länsstyrelserna. Nationellt stöd för mjölk, slaktsvins- och äggproduktion prövas av . Stöden söks på särskilda blanketter som kan beställas från . Sista datum för ansökan om nationellt stöd för potatis, bär och grönsaker, smågrisproduktion och getter var . Utbetalning görs av . Foderareal är den jordbruksmark som en producent har tillgänglig för uppfödning av sina egna djur. Både ägd och arrenderad jordbruksmark räknas in, liksom jordbruksmark som producenten har avtal om nyttjan- derätt för. Foderareal behöver anmälas av producenter som ·söker handjursbidrag eller am- och dikobidrag för fler än 15 djuren- heter (inklusive eventuella mjölkkor och tackor), ·vill ha extensifieringsbidrag, ·söker kompensationsbidrag för djur, ·vill ha extra tackbidrag till producenter i mindre gynnade områden. För miljöersättningarna gäller generellt att åtagandet omfattar en period . Undantaget är våtmarker och småvatten där åtagandet gäller en period . Miljöersättningarna utgör en betalning för de kostna- der som utförandet av miljöinsatser en lantbrukare medför eller för att EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar 33 kompensera för den inkomstminskning som ett visst miljöåtagande leder till. Miljöersättningarna finansieras till hälften av EU och till hälften av . För ersättningar som överskrider det maximala ersättningsbe- loppet finansieras det överskridande beloppet av nationella medel i vissa fall. har reglerna för flera av miljöersättningarna ändrats på ett antal punkter. Två nya miljöersättningar har införts , dels ersättning för resurshushållande konventionellt jordbruk (), dels ersättning för återskapande av slåtterängar. bereds med kommissionen en ny ersättning för bevarande av samiska natur- och kulturmiljöer i renskötselområdet. Ersättning lämnas i mån av tillgång på medel. Om anslagna medel inte räcker för vissa ersättningsformer kan regeringen ta beslut om be- gränsningar av ersättningarna. Lantbrukare som har ett beslut om någon miljöersättning kan ansöka hos om att ändra detta till ett annat utökat miljöåtagande. Ansökan får göras under pågående stödperiod. En förutsättning för att skall kunna godkänna ändringen är att denna innebär up- penbara fördelar för miljön. Vid övertagande gäller som förutsättning för att få miljöersättning att någon av brukarna måste ha sökt utbetalning i SAM-blanketten i rätt tid. Anmälan om övertagande måste göras till eller (beroende på vilken del av landet ansökan gäller) för att den nye brukaren skall få miljöersättningen utbetald. Om olika miljöersättningar kombineras på samma skifte kan ersätt- ning betalas ut till maximalt den gräns som medfinansieras av EU, högst per hektar . Stödområdena 1–3 är helt undantagna från denna begränsning. Begränsningen gäller inte heller ekologisk frukt- och bärodling. En lantbrukare som inte kan fullfölja sitt miljöåtagande under hela ersättningsperioden är skyldig att betala tillbaka den ersättning som be- talats ut. I vissa fall kan dock medge att lantbrukaren inte behöver betala tillbaka ersättningen. Detta gäller om en annan lantbruka- re anmäler sig villig att ta över åtagandena enligt de villkor som står i beslutet och om godkänner övertagandet. En brukare som upphör med sitt jordbruk behöver inte betala tillbaka miljöersättningen om brukaren uppfyllt sina åtaganden för denna miljöersättning och om det inte är möjligt för efterträdaren att ta över åtagandet. Särskilda regler gäller också för oförutsedda händelser (force majeure). Ansökan om miljöersättning samt ansökan om utbetalning söks via särskild blankett för varje miljöersättning och skall sändas in tillsam- mans med SAM-blanketten, där skiftena finns redovisade. 34 EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar måste därefter ansöka om utbetalning vilket sker i SAM-blanketten. Handläggning, beslut och kontroll görs av länsstyrelserna. Utbetal- ning görs av . Samtliga länsstyrelser upplever att miljöersättningarna utgör grunden till de administrativa problem som finns. Orsaken är framför allt att er- sättningarna är fleråriga och att fullständig överensstämmelse krävs mellan åren vad gäller skiftesbundna ersättningar. Arealer i t.ex. miljöer- sättning för öppet odlingslandskap, ekologisk odling samt utrotningshot- ade husdjursraser får avvika med viss procentandel mellan åren. Detta medför stor risk att det vid den administrativa kontrollen framkommer avvikelser som måste rättas till innan beslut om ersättning kan fattas. Reglerna för de olika miljöersättningarna upplevs också som alltför komplicerade och detaljerade i förhållande till den miljönytta detta med- för. Önskemål har också framförts om att lantbrukarens beslut om miljö- ersättning skall förtryckas på blanketten så att lantbrukaren bara har att kryssa i att utbetalning önskas. 2.3.8.2Biologisk mångfald – betesmarker Ersättningen syftar till att bevara och förstärka höga natur- och kultur- miljövärden i betesmarker. Ersättning lämnas i hela landet och lämnas för alla betesmarker. De ersättningsberättigande betesmarkerna delas in i olika klasser ef- ter deras värden från naturvårds- och kulturmiljösynpunkt. Brukaren måste i ansökan uppge vilken värdeklass betesmarken tillhör. Till skötselvillkoren hör generella förbud mot spridning av kemiska bekämpningsmedel, gödsling, kalkning, konstbevattning samt täkt av sten och jord. Som generella skötselvillkor gäller att grässvålen vid be- tessäsongens slut skall vara väl avbetad samt att träd och buskar av igenväxningskaraktär skall tas bort. erbjuder brukaren utbildning eller individuell rådgiv- ning om betesskötseln. Brukaren skall delta i sådan utbildning eller indi- viduell rådgivning minst under de år som beslutet om miljöersätt- ning gäller. Miljöersättning för biologisk mångfald i betesmarker kan endast kombineras med miljöersättning för öppet odlingslandskap inom stödom- rådena 1–3. Där kan ersättning från båda ersättningsformerna betalas ut för samma skifte. Landskapselement på skiften som ingår i miljöersätt- ning för biologisk mångfald i betesmarker kan ge kvalifikationspoäng i SOU 1998:147 EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar 35 miljöersättning för bevarande av värdefulla natur- och kulturmiljöer, dock inte ersättningspoäng. 2.3.8.3Biologisk mångfald – slåtterängar Ersättningen syftar till att bevara och förstärka höga natur- och kultur- miljövärden i slåtterängar. Ersättningen, som gäller i hela landet, lämnas för ängar som uppfyl- ler vissa kvalitetskrav. De ersättningsberättigande ängarna delas in i två klasser utifrån deras värden från natur- och kulturmiljösynpunkt. Brukaren måste i ansökan uppge vilken värdeklass slåtterängen tillhör. Till skötselvillkoren hör generella förbud mot spridning av kemiska bekämpningsmedel, gödsling, kalkning, konstbevattning, trädplantering, tillskottsutfodring av betesdjur samt täkt av sten och jord. Som generella skötselvillkor gäller att brukaren skall städa slåtterängen , slå höet , bärga höet senast efter slåttern, ta bort träd och buskar av igenväxningskaraktär samt använda endast klip- pande och skärande redskap vid slåttern. Utöver de generella skötselvillkoren ställer normalt sär- skilda skötselvillkor. Miljöersättning för biologisk mångfald i slåtterängar kan endast kombineras med miljöersättning för öppet odlingslandskap inom stöd- områdena 1–3. Där kan ersättning från båda stödformerna betalas ut för samma skifte. Inom övriga områden för miljöersättning för öppet odlingslandskap går det inte att få ersättning från båda ersättningsformerna för samma skifte. Landskapselement på skiften som ingår i miljöersättning för biologisk mångfald i slåtterängar kan ge kvalifikationspoäng i miljöersättning för värdefulla natur- och kulturmiljöer, dock inte ersättningspoäng. erbjuder brukaren utbildning eller individuell rådgiv- ning om betesskötseln. Brukaren skall delta i sådan utbildning eller indi- viduell rådgivning minst under den femåriga ersättningsperioden. Ersättningen syftar till att genom skötsel av värdefulla landskapselement bevara miljöer som är rika på lämningar från äldre markanvändning i jordbruket. övertecknades den ursprungliga budgeten för miljöersättning för natur- och kulturmiljöer. 36 EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar efter för nya sökanden. Det finns dock medel reserverade för jordbrukare som redan har beslut om miljöersättning för natur- och kulturmiljöer. Ersättning lämnas i hela för sådana brukningsenheter som är så värdefulla att de kan kvalificera sig för ersättning. För det krävs bl.a. att de har minst en mängd värdefulla landskapselement. Vid kvalifice- ringen kan brukaren också ta med landskapselement som ligger i eller ansluter till brukningsenhetens betesmark. De olika typerna av landskapselement jämställs genom att deras re- spektive förekomst räknas om till kvalifikationspoäng. De ersättningsbe- rättigande landskapselementen räknas om på samma sätt till ersättnings- poäng. Ersättning betalas ut efter hur många ersättningspoäng bruk- ningsenheten har. För samtliga landskapselement som kan ge ersättningspoäng gäller att markvegetationen skall slås av och bärgas eller betas, träd och buskar av igenväxningskaraktär skall tas bort, upplag av sten och jord, avfall från jordbruksproduktion och tillfälligt lagrat grovfoder skall tas bort (undantag om det finns kulturhistoriskt samband) samt att de ersättningsberättigande element som är anlagda, t.ex. alléer, bruknings- vägar och stenmurar, skall underhållas. Brukaren måste sköta alla landskapselement som kan ge ersättnings- poäng även om de inte ingått i ansökan. erbjuder brukaren utbildning eller individuell rådgiv- ning om betesskötseln. Brukaren skall delta i sådan utbildning eller indi- viduell rådgivning minst under den femåriga ersättningsperioden. Ersättningen syftar till att bevara odlingslandskapet och förhindra om- fattande nedläggning av jordbruksmark och lämnas i stödområdena 1–5 (inklusive hela och samt öar utan broförbindelse med fastlandet). Ersättning lämnas för skötsel av slåtter- och betesvall på åker samt för skötsel av betesmark. I stödområdena 1–3 krävs innehav av nötkreatur, får eller getter för att ersättning skall lämnas. Skötselvillkoren för betesmark i stödområdena 1–3 är att gödsling, kalkning och kemisk bekämpning inte får utföras samt att skiftet skall betas . I stödområdena 4 och 5 gäller dessutom att skiftet inte får konstbevattnas, att grässvålen vid betessäsongen slut skall vara väl av- betad samt att träd och buskar som gör att betesmarken kan växa igen skall tas bort. EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar 37 Skötselvillkoren för vall i stödområdena 1–5 är att kemisk bekämp- ning inte får utföras, skiften med betesvall skall betas , skiften med slåttervall skall slås och växtlighet som slagits av skall föras bort. Särskilda villkor gäller i stödområdena 1–3, där ersättningen baseras dels på antalet djurenheter inom jordbruksföretaget, dels på hur många ha vall och betesmark som finns inom företaget. Inom stödområdena 1–3 är det möjligt att för samma skifte få miljö- ersättning för öppet odlingslandskap och miljöersättning för biologisk mångfald i betesmarker eller slåtterängar. Ersättningen kan kombineras med miljöersättning för ekologisk od- ling samt miljöersättning för flerårig vallodling på samma åkermarks- skifte i alla ersättningsområden för öppet odlingslandskap. Landskapselement på betesmarksskiften som ingår i miljöersättning för öppet odlingslandskap kan ge kvalifikationspoäng i miljöersättningen för natur- och kulturmiljöer. De kan dock inte ge ersättningspoäng. Djur som ligger till grund för stöd inom stödområdena 1–3 kan också ligga till grund för miljöersättning för utrotningshotade husdjursraser och extra stöd för djurhållning inom miljöersättningen för ekologisk od- ling. Beräkningsunderlaget variera dock mellan ersättningarna. 2.3.8.6Extensiv vall och skyddszoner Ersättningen syftar till att minska växtnäringsläckage och erosion från samt till att främja flora och fauna. Ersättning för extensiv vall lämnas i de delar av och Svea- land där miljöersättning för öppet odlingslandskap inte lämnas. Ersätt- ning för skyddszoner lämnas i hela och . Extensiv vall skall anläggas på som direkt ansluter till en ersättningsberättigad skyddszon utmed vattendrag. Även skyddszonen skall vara på . Vissa kommuner är dock undantagna . Den extensiva och skyddszonen får inte brytas förrän på hös- ten i ersättningsperioden. Datum för tidigaste datum kan variera mellan de län som tillhör ersättningsberättigat område. Skötselvillkor för den extensiva är att kemisk bekämpning inte får utföras, endast stallgödsel är tillåten och kvävetillförsel får inte över- skrida totalkväve per hektar och år samt stallgödsel får inte spri- das inom ett område utmed sjö eller vattendrag. För skyddszoner gäller att kemisk bekämpning inte får utföras samt att göds- ling inte är tillåten. 38 EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar Ersättningen kan enbart kombineras med miljöersättning för natur- och kulturmiljöer. Ersättningen syftar till att minska kväveutlakningen och lämnas i Götalandslänen. Lantbrukaren förbinder sig att så fånggrödor. Arealen fånggrödor skall omfatta minst 2,0 ha. Arealen som lantbrukaren har beslut om får flyttas runt i växtföljden. får dock arealen dock underskridas med högst jämfört med be- slutet. Ersättningen kan kombineras med miljöersättning för ekologisk od- ling och miljöersättning för natur- och kulturmiljöer. Ersättningen syftar till att öka den biologiska mångfalden och lämnas i och . Innan ett beslut om ersättning kan tas genomför en för- undersökning för att klargöra om miljövårdssyftet kommer att uppnås. Innan ersättning kan börja betalas ut skall brukaren färdigställa anlägg- ningen och skall ha godkänt den. Brukaren kan ansöka om utbetalning av ersättning för år ett först efter det att anläggningen god- känts. Jordbruksmark som används för anläggning av och återställande av våtmarker räknas som tagen ur produktion i miljövårdssyfte. Det är där- för inte tillåtet att använda marken för jordbruksproduktion eller annan produktion. Kemisk bekämpning, kalkning eller gödsling i våtmarker är inte tillå- ten. Ersättningen lämnas inte för mark som omfattas av något annan mil- jöersättning. Värdefulla landskapselement i eller i anslutning till våtmar- ken eller småvattnet kan berättiga till kvalifikationspoäng i miljö- ersättningen för natur- och kulturmiljöer. De kan dock inte ge ersätt- ningspoäng. Ersättningen, som lämnas i hela landet, syftar till att främja miljövänlig markanvändning genom att hejda övergången till spannmålsodling för EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar 39 ensilage och i stället bevara och öka vallodlingen som bidrar till att minska växtnäringsläckage och erosion från som användningen av bekämpningsmedel minskar. Ett annat syfte är att främja den biologiska mångfalden. För mark inom stödområdena 1–3 gäller att miljöersättning för fler- årig vallodling endast kan lämnas till lantbrukare som har ett femårsbe- slut om miljöersättning för öppet odlingslandskap, eller som har beviljats kompensationsbidrag eller nationellt stöd. Ersättningen kan kombineras med miljöersättningarna för natur- och kulturmiljöer, öppet odlingslandskap och ekologisk odling, inklusive ex- tra ersättning för ekologisk djurhållning. Ersättningen kan inte kombine- ras med miljöersättning för fånggrödor eller miljöersättning för extensiv vall och skyddszoner. 2.3.8.10Traditionella grödor – bruna bönor Ersättningen syftar till att bibehålla den traditionella och miljövänliga odlingen av bruna bönor på . Ersättning lämnas endast för odling av sorter som finns på den svenska sortlistan och som är av svenskt ursprung. Skötselvillkoren reglerar gödselgivor, radavstånd, förbud mot kem- iska bekämpningsmedel samt jordbearbetning. Ersättningen kan kombineras med miljöersättning för ekologisk od- ling och miljöersättning för natur- och kulturmiljöer på samma skifte. Ersättningen syftar till att uppnå ett tillräckligt antal djur för att säker- ställa rasernas fortlevnad. Ersättning lämnas i hela landet för vissa raser av nötkreatur, får och getter. Ersättning lämnas för renrasiga djur och djurägaren måste förbinda sig att hålla av det antal djuren- heter av de aktuella raser som omfattas av beslut om ersättning. Djuren måste under hela ersättningsperioden vara anslutna till offici- ell husdjurskontroll med avseende på härstamningsuppgifter. Djuren måste vara individuellt märkta och individuellt journalförda enligt . Ersättningsberättigande djur kan också ligga till grund för extra er- sättning för djurhållning inom miljöersättning för ekologisk odling och miljöersättning för öppet odlingslandskap inom stödområdena 1–3. 40 EU:s direktstöd och därtill hörande regleringar Ersättningen, som lämnas i hela landet, syftar till att öka användningen av miljövänliga produktionsformer inom jordbruket. Lantbrukare som söker miljöersättning för ekologisk odling skall odla enligt de regler som föreskriver. Reglerna följer de ge- mensamma regler som gäller för ekologisk produktion i EU. Om ändras under ersättningsperiodens gång ändras också reglerna för ersättningen. Eftersom lantbrukarna kan ansluta enskilda skiften, kan detta leda till olika regler för olika skiften. Ersättning för växtodling inom miljöersättning för ekologisk odling lämnas i hela landet. är indelat i två zoner med olika ersättnings- nivåer. Ersättning lämnas bara för odling på . Med menas mark som är lämplig att plöja och kan användas till växtodling eller bete. Ersättningen kan kombineras med miljöersättning för öppet odlings- landskap på slåtter- och betesvallar, miljöersättning för flerårig vall- odling, miljöersättning för fånggrödor, miljöersättning för bruna bönor samt miljöersättning för natur- och kulturmiljöer. Djur som ingår i mil- jöersättning för ekologisk odling kan också ligga till grund för miljöer- sättning för utrotningshotade husdjursraser och miljöersättning för öppet odlingslandskap i stödområdena 1–3. 2.3.8.13Resurshushållande konventionellt jordbruk () Ersättningen, som lämnas i hela landet, syftar till att stimulera en kom- petenshöjning och därigenom minska växtnäringsläckage och använd- ningen av bekämpningsmedel inom jordbruket. Ersättningsperioden om- fattar . Som påbyggnadsmöjlighet lämnas extra ersättning för miljövänlig sockerbetsodling på .