sou · GMB3101 · 1999-01-01 00:00:00 — Till detta kan läggas den tid då unga människor prövar och praktiserar sina erfarenheter och värderingar som grundlagts under barndomen. För att växa och finna sin identitet krävs möten med andra människor i olika åldrar att pröva sina värderingar mot. Att delta i ett sammanhang, att ifrågasätta det som sker och delta i beslut som rör en själv och andra motiverar till att söka kunskap och fakta i olika frågor samt ökat ansvarstagande. Det ger också ökat självförtroende, självkännedom och självkänsla. Ungdomar är frukten av vuxengenerationen, men också känsel- spröten för framtiden. Ungdomstiden innehåller ungefär samma ingredienser för alla generationer, att försöka lösgöra sig från familjen och skapa sin framtid, att sortera bort det man anser vara fel och ta med sig det man tycker sig ha användning av. Det faktum att vi alla varit unga gör att man som vuxen tror sig veta vad det handlar om och det gör man kanske till viss del. Men uppväxtvillkoren förändras och förståelsen mellan generationerna är långt ifrån självklar. Kommunikation i form av samtal och möten mellan människor är en grundläggande faktor för demokratins överlevnad och utveckling. Det är i möten mellan människor som en gemensam historia skapas. Alla behöver inte ha vare sig samma erfarenhet eller åsikt. Men mötet är viktigt för att vi ska kunna påverka varandra och delge varandra vår verklighet. Det är det lilla samtalet som skapar kittet i ett demokra- tiskt samhälle. Meningsskiljaktigheter, konflikter och olika intressen likaväl som små gemensamheter är beståndsdelar som ger substans och mening. De som möter unga i vardagslivet bildar länk mellan de unga och vuxna och har därför utifrån sina olika roller ett viktigt ansvar att stärka unga i förhållande till maktens tredje ansikte. Demokrati ger precis som begreppet makt och inflytande upphov till en mängd olika tolkningar och åsikter kring dess innebörd. Demokrati är inte något statiskt begrepp, utan har olika innebörd i olika sam- hällen . har i den stora värderingsstudien tid – Nya tankar som presenterats undersökt synen på samhällets kollektiva beslutsfattande men också enskilda medborgares politiska engagemang. Förtroendet för politiker och synen på politiska hand- lingar skiljer sig mellan yngre och äldre. Äldre () tycker i större utsträckning än yngre () att klyftan mellan etablerade politiker och medborgare har blivit större och att politikerna har förlorat kontakten med dem de styr över. Särskilt i det senare av- seendet är skillnaden mellan yngre och äldres uppfattning stor. Yngre har ett annat förhållningssätt till det etablerade politiska livets uttryck. Politiska handlingar är viktigare än det etablerade poli- tiska livet. av alla unga mellan tycker att man ska blanda sig i politiken. tycker att politi- kerna har förlorat kontakten med medborgarna. Bland de äldre är motsvarande andelar . Skillnaden mellan yngre och äldre betyder inte att yngre i mindre ut- sträckning är beredda att agera politiskt. Stora grupper av ungdomar har utfört en rad politiska handlingar och kan tänka sig att agera på en mängd sätt. Ungdomar är politiskt intresserade. I undersökningen har både unga och äldre fått ta ställning till elva olika politiska handlingar. För två typer av handlingar finns ingen skillnad mellan åldersgrupperna, lika många äldre som yngre har eller kan tänka sig att skriva på namninsamling () eller delta i bojkott/köpstrejk (). För andra politiska handlingar är skillnaden mellan yngre och äldre större. När det gäller medlemskap i politiskt parti respektive ta kon- takt med någon politiker anger en högre andel av de äldre att de har gjort eller kan tänka sig göra detta. Men det är viktigt att notera att det även här är höga andelar av de yngre som både kan tänka sig att ta kontakt med politiker som att gå med i ett parti. av de tillfrågade mellan är eller kan tänka sig vara medlem i ett politiskt parti. För alla övriga politiska handlingar är det fler yngre än äldre som uppger att de har gjort eller kan tänka sig göra handlingen i fråga. Nya kanaler för politiskt engagemang Men trots att många unga uppger att de kan tänka sig att gå med i ett politiskt parti så är det i praktiken ganska få som är aktiva i det traditionella partipolitiska arbetet. har frågan om ungdomars inflytande i partipolitiken diskuterats på ett nytt sätt. Ungdomars svikande intresse för partipolitik har oroat och varit drivkraften i arbetet för att finna nya vägar inom politiken. Medel- åldern bland kommunfullmäktigeledamöter är och är . har aktiva kommunpolitiker sett ett stort problem i bristen på återväxt. Detta har bland annat fått till följd att det nu bildas olika former av ungdomsråd runt om i landet. I vissa kom- muner kallas det ungdomsfullmäktige eller ungdomsparlament, men målet är detsamma – att förbättra kontakten mellan beslutsfattare och ungdomar och att engagera fler unga i kommunpolitiken. Många kommunpolitiker ser ungdomsråden som ett nytt sätt att få ungdomar delaktiga i samhället. Det finns också en förhoppning om att arbetet i ungdomsrådet ska föda en vilja att gå vidare och senare ta steget in i partipolitiken. Kommunala ungdomsråd är en relativt ny företeelse i . I takt med ett ökat intresse för frågor om ung- domars inflytande i samhället har antalet ungdomsråd ökat avsevärt. genomförde 1997 en kartläggning för att ta reda på hur många och vilken typ av inflytande- organ för unga som finns i landets kommuner. Kartläggningen visade på svårigheten att definiera och avgränsa begreppet ungdomsråd. Kommunerna definierar ungdomsråd mycket olika. I vissa kommuner är ungdomsråd liktydigt med ett förenings- råd för organisationer som bedriver barn och ungdomsverksamhet, i andra kommuner kan det röra sig om förvaltningsövergripande sam- verkansorgan. För att renodla begreppet har definierat två kriterier för det som i kartläggningen betecknas som kommunala inflytandeorgan för unga: 1.kontinuerlig dialog mellan ungdomar och kommunala beslutsfattare 2.syftet är att anlägga ungdomsperspektiv på lokala samhällsfrågor i stort. Utifrån denna definition fanns det 1997 ett 80-tal ungdomsråd och liknande inflytandeorgan i landats kommuner. Övervägande del har initierats från politiskt håll. De flesta har tillkommit efter 1994. Nästan hälften av ungdomsråden svarar att flertalet av deltagarna är flickor. Av enkätsvaren framgår att det finns en stor variation vad gäller arbetsformer. De flesta som finns med är i gymnasieåldern. De frågor som ungdomar själva driver är ofta konkreta. Det kan t.ex. gälla ska- pandet av mötesplatser. Flera ungdomsråd arbetar också med fram- tagande av förslag till kommunala ungdomspolitiska handlings- program. De kommunala ungdomsråden kan kanske i viss utsträckning fylla ett demokratiskt tomrum, men bara om de får reellt innehåll. Sam- mantagna erfarenheter från och visar att vissa för- utsättningar är särskilt viktiga för att ungdomsråden verkligen ska fungera. Innan ungdomsråd startas måste det tydligt klargöras vilken roll ungdomsrådet egentligen ska spela i den kommunala beslutsproces- sen. Det finns ofta en tanke att rådet ska vara konsultativt. Politiker vill ha ungas syn på olika frågor, men om de unga har en avvikande uppfattning finns det inget som reglerar hur de ungas röst ska räknas och hur mycket den egentligen är värd. Här finns en stor fara att råden uppfattas som skendemokratiska, där det egentligen inte spelar så stor roll vad man tycker. För att leda till ökat ungdomsengagemang och öka ungdomars möjlighet till inflytande måste unga vara med från början i processen då ungdomsråd bildas. Arbetet måste bygga på ungas egna initiativ. Ungdomsråden måste ha definierade kanaler till kommunen. En sär- skild utsedd kontaktperson kan vara en viktig resurs. Skapandet av ungdomsråd kan innebära att arbetsformer och beslutsvägar förnyas. Men det är ett arbete som måste formas efter hand i dialog med ung- domsgruppen. Det är också viktigt att ungdomsråden får utrymme att arbeta med egna frågor och inte enbart förhålla sig till vuxnas. En egen budget ökar självständigheten. Kommunen har ett viktigt ansvar för kontinuiteten och skolan har en nyckelroll att uppmuntra och stödja aktivitet. Ett väl fungerande ungdomsråd kan vara ett av flera sätt att enga- gera unga i kommunpolitik men ett ungdomsråd kan dock aldrig bli svaret på allt. En viktig fråga är hur dessa nya forum för ungdomsinflytande ska ses i förhållande till det traditionella politiska systemet. Företrädare för de politiska ungdomsförbunden har ibland uttalat en skepsis mot dessa nya företeelser. En del ser en risk i att skapandet av dessa opolitiska råd under- gräver arbetet i de politiska ungdomsförbunden, att det i stället borde satsas mer kraft på att stärka det partipolitiska ungdomsarbetet. Medan andra snarare ser ungdomsråden som ett komplement till de politiska ungdomsförbunden, som ytterligare en möjlighet för unga att få inflytande och göra sin röst hörd. Något som i sig stärker demokratin om det kan involvera fler unga i samhällsbygget. Inom de politiska ungdomsförbunden pågår också ett viktigt för- nyelsearbete i syfte att engagera fler unga. Olika former av nätverk och andra nya arbetssätt prövas. En glädjande undersökning som ny- ligen publicerades i pekar också på att det inför valet finns fler unga än tidigare på valbar plats på listorna. Andra forum för påverkan För unga är inflytandet särskilt begränsat. De saknar helt rösträtt till de politiska församlingarna och de får sällan eget utrymme i media eller andra forum för debatt och påverkan. När ungdoms- frågor diskuteras är det nästan uteslutande utifrån ett vuxenperspektiv med fokus på ungdomar som problem Mycket sällan förs debatten utifrån ungdomars egen situation, deras behov och önskemål. Den rikstäckande Ungdomsriksdagen som har arrangerats för tredje gången är ett spännande exempel på nya forum för unga att göra sin röst hörd på egna villkor. Det är också ett exempel på hur de etablerade ungdomsorganisationerna söker nya vägar för sitt arbete. Även andra nya forum har utvecklats för att kanalisera ungas engage- mang och påverka beslutsfattare i frågor som är viktiga för ungdomar t.ex. Ungdomens miljöriksdag. 1000 fritidsgårdsbesökare från hela landet är ytterligare ett exempel på nya vägar för inflytande. På många håll växer också olika regionala forum för ungdomspå- verkan i förhållande till landstingen fram i form av ungdomsparlament och ungdomsting. Föregångaren är Ungdomsparlamentet i , där aktiva ungdomar i politiska ungdomsförbund samverkade med elever på gymnasieskolor. Runt om i landet finns också många exempel på nya förenings- bildningar runt träffpunkter, ungdomstidningar, Agenda 21-grupper och inte minst ungdomskulturföreningar av olika slag. De är alla på sitt sätt viktiga forum för många ungdomar att kanalisera ett sam- hällsengagemang. Ur demokratisynpunkt är det viktigt att dessa nya grupperingar får adekvat stöd att utvecklas. I detta sammanhang är det också viktigt att framhålla de traditio- nella ideella ungdomsorganisationerna. Trots att det har varit så att många av dem minskat i medlemstal så är det viktigt att se att det är nästan 600 000 unga mellan som finns med som medlemmar i de rikstäckande ideella ungdoms- organisationerna. De spelar fortfarande en mycket viktig roll för många unga. Det är olyckligt om dessa organisationers verksamhet ställs i motsatsställning till nya forum. I stället kan det nya och det redan etablerade befrukta varandra, ett sådant exempel är Ungdoms- men det finns självklart många fler. De olika aspekter på ungdomsinflytande som berörts kan för att återknyta till inledningen hänföras till maktens första respek- tive andra ansikte. Men det tredje ansiktet som tidigare beskrevs som det som finns dolt bakom de två första är mindre gripbart men syn- nerligen viktigt ur ett ungdomsperspektiv. Det handlar alltså om de bakomliggande processer som formar individens verklighetsbild, såväl bilden av samhället som bilden av sin egen förmåga att ta aktiv del. Eget skapande en naturlig drivkraft för engagemang Här blir de grundläggande värderingarna som formas i skolan och mycket viktiga beståndsdelar. Hur skolan ska undvika att in- fantilisera unga utan i stället ge inflytande och ansvar har stor bety- delse för hur vårt demokratiska samhälle ska utvecklas och utgör en kärnfråga när det gäller maktens tredje ansikte. Andra viktiga arenor för ungdomars identitetsskapande finns inom kultur och fritids- sektorn. Olika ungdomsgrupper behöver olika forum, olika mycket stöd och ledning. Flera undersökningar visar också på hur samhällsengagemanget och den egna drivkraften att själv ta aktiv del drastiskt minskar vid t.ex. arbetslöshet. Ungdomars allmänna livsvillkor är en viktig grund även för samhällsengagemanget. För ungdomar är det ofta själva skapandet av något eget som är drivkraften och som ur demokratisynpunkt är viktigt att bejaka. Sär- skilt gäller detta olika former av kulturskapande som för många unga fyller en avgörande roll för identitetsutveckling och självuppfattning. Erfarenheter från olika utvecklingsprojekt i landet pekar ut ett antal metoder och redskap som kan användas i arbetet för ökat ung- domsinflytande. Men om dessa redskap ska bli användbara beror helt och hållet på hur de används. Innehållet är betydligt viktigare än for- men, oavsett om det handlar om ett eller ett kom- Vikten av fungerande dialog Hur ungas inflytande ska kunna öka i kommunerna handlar främst om attityder hos de vuxna. Utvärderingar av demokratiprojekt ger vid handen att det viktigaste för verksamheten är att det finns en dialog, att ungdomar och vuxna har funnit forum för samtal. Det är vidare nödvändigt att involvera de yrkesgrupper, t.ex. fritidsledare och lärare som arbetar med ungdomar, för att kunna åstadkomma en verklig förändring. Ungdomars möjlighet till inflytande är till stor del beroende av vuxnas välvilja. Det är viktigt att på olika sätt lyfta fram och stärka ungdomars fastslagna rätt till inflytande i t.ex. , skollag och läroplan. För att kunna få genomslag i praktiken måste dock dessa dokument konkretiseras och få praktiska och reella kon- sekvenser för ungdomars möjlighet till inflytande i lokalsamhället. Unga vill och kan ta en aktiv del i samhällsbygget, men det måste ske på deras egna villkor. Det är av stor vikt att ungas egna initiativ ges utrymme och tas till vara. Känner unga att samhället egentligen inte bryr sig om deras arbete, att deras röst inte är något värd, finns det risk för misstroende och avståndstagande. makter, Ungdomstid nr 3 1997, Ny tid – Nya tankar?, utredningar nr 10, 1998 Krokig väg till vuxen, utredningar nr 6, 1996 Politik för unga, SOU 1997:71 med bilagor, Jo, så här tycker vi! Inflytande på riktigt, SOU 1996:22 Svensk ungdomsstatistik, utredningar nr 9, 1997 och , () startades , då den kommunala fri- tidsgården i lades ned. Föreningen består, och styrs, av ungdomar i åldrarna . Majoriteten av ungdomarna är tjejer, detsamma gäller då givetvis för styrelsen. Vi har medlemsmöten , årsmöte en gång och däremellan har vi styrelsemöten . Vår verk- samhet består av tjejgrupper, discon, drop-in-fredagar, TV- och video-tittning, pingis och . Vi har en systerförening som heter URIK, Ungdomsrock i , vilka har replokaler på Bassment, i . URIK anordnar där också rockcafé vissa kvällar. Vi har ett avtal med kommunen, därför får vi bidrag därifrån som består av pengar till hyran och två fritidsledartjänster. Vi har alltså två fritidsledare, och som håller till i våra lokaler, Bassment, där de finns som rådgivare och stöd för oss. fick en idé om ett projekt, Election -98, som handlade om att öka ungdomars intresse för politik. Målet var att halvera antalet soffliggare inför valet . sökte, och fick, pengar för detta projekt. Projektet startades genom att KUF åkte på en resa till tillsammans med , där medlemmarna i KUF fick bestämma om de ställde sig bakom projektet. De gjorde så. Projektet löpte vidare genom samarbete med andra fritidsgårdar i . Till- sammans åkte vi på resor och läger till bl.a. , och . Under resorna och lägren diskuterades demokrati, politik och samhällsfrågor. Alla fick, som ett led i samhällskun- skapen, lära sig grunderna i mötesteknik. Från KUF reste två representanter upp till , i två omgångar, för att träffa (). UPK uppmanade alla närvarande vid dessa sammankomster att genomföra rådslag på sina platser i landet. Rådslagen skulle visa ungdomars intresse/ ointresse för politik och vad som kunde göras. I genomförde Election -98 ett sådant rådslag. Under alla träffar växte ett nära samarbete mellan fritidsgårdarna fram. När vi nu var såpass många berättade för oss andra om hur han ville avsluta projektet. Han ville att vi skulle göra en stor festi- val som skulle synliggöra ungdomskulturen och sammanföra ung- domar med politik. På så sätt vill vi aktivera ungdomar inför valet , vilket ju är meningen med hela projektet. genom- fördes en förfestival, som ett genrep inför den stora festivalen 29 - . Bland alla de engagerade i projekt -98, tillsammans med andra ungdomar i kommunen, startades en festivalkommitté. arbete bestod till en början av att spåna fram en idé om hur festivalen skulle se ut. När detta var gjort delade kommittén in sig i grupper med olika ansvarsområden, till exempel sport, musik, utställare och föreläsare, kafé med mera. har vi haft regelbundna möten där alla förs samman, för att stämma av vad som händer i de olika grupper- na. under den senaste månaden, har allt gått på högvarv. Vad man inte tänker på som besökare vid en sådan här festival, är allt det fruktansvärda arbete som ligger bakom. går festi- valen av stapeln i . Vi är säkra på att det kommer mycket folk och att det blir en fantastisk tillställning. Skulle det nu snöa, så att folk inte kan ta sig dit, har i alla fall vi alla i festivalkommittén lärt oss oerhört mycket på vägen. Inflytande på riktigt? Referat av ett inlägg av och , i ansluter elever i årskurs 7-9 och gymnasie- skolans elever. Grundorganisationer är elevråd och elevkårer som valt att ansluta sig till . Vi brukar kalla oss elevernas fackförening. I läroplanen finns ganska starka formuleringar när det gäller elevinflytande. Där står till exempel att läraren tillsammans med eleverna ska planera undervisningen. Formuleringarna jämställer elever och lärare när det gäller inflytandet och makten i skolorna. Men som man ser i undersökningar så har lärarna i praktiken mycket mera att säga till om. Formuleringar som ger elever rätt till inflytande finns i läroplanen, skollagen och även i arbetsmiljölagen . Men trots detta har det inte hänt så mycket på detta område. Enligt den senaste undersök- ningen har det blivit en liten förbättring men det är långt ifrån så bra som det borde vara. Vi menar att lagen föreskriver likvärdigt inflytande för eleverna. Det sker lagbrott i skolorna . Lagen följs helt enkelt inte. Vi menar att framför allt borde ta hårdare tag så att lagen verkligen följs. Men när vi pratat med företrädare för verket så blir svaret att visst känner vi till den här problematiken. Vi vet att det begås lagbrott. Men man tar inte krafttag mot skolor som bryter mot lagen. Det är lite synd. I vår vision av hur det borde vara när det gäller elevinflytandet är klassrumsnivån den viktigaste. Det är här som eleverna borde ha mest inflytande. Det handlar mycket om planeringen av under- visningen. INFLYTANDE PÅ RIKTIGT? I vårt drömklassrum är det första som sker när skolåret börjar att eleverna får utförlig information om ramarna för utbildningen. Vad står i lagen om inflytande? Vad står i kursplanerna när det gäller målen för utbildningen? Vad ska läras i de olika ämnena? Varför är Du som elev överhuvudtaget i skolan? Vad finns det för olika arbetssätt? Vilka läromedel kan man använda sig av? Om alla elever innan undervisningen började fick svar på ovannämnda frågor ges ett underlag för en rejäl diskussion om vad som ska läras och hur det bör ske. Om lagens ord om elevinflytan- de ska bli verklighet måste eleverna till att börja med få utförlig information om alternativa sätt att lösa uppgifterna. Att lärarna har större makt över arbetet beror ju på att de har kunskapen inte bara om det ämne som ska studeras utan också om olika arbetssätt vid studierna. I vår vision enas lärare och elever om hur undervisningen ska ske. Och vi tror att det är eleverna som bör ha sista ordet – det är omöjligt att pracka på elever kunskaper. Om man inte vill lära sig som elev så kommer man inte heller att göra det. Därför är det nödvändigt att eleverna får större inflytande i skolan. Det gäller planeringen av skolans verksamhet och det gäller i alla situationer under utbildningen. Utvärderingsdelen är, som läroplanen också anger, mycket viktig. Allt arbete i skolan ska utvärderas av såväl lärare som elever. Om man gjorde så i alla klassrum så tror vi att skolan skulle vara mycket bättre. försöker styra utvecklingen så bra som möjligt. Vi ordnar utbildningar i elevinflytande för elevråd och elevinflytandegrupper. Vi medverkar vid många temadagar. Vi har också gett ut en handbok i elevinflytande som heter Makthand- boken. Där beskrivs hur elever steg för steg kan skaffa sig makt i skolan. Det gäller exempelvis hur man kan påverka schemat, valet av läromedel, ordningsregler m.m. Där finns också praktiska exempel från skolor som varit framstående när det gäller elev- inflytande. Frågor om elevinflytande har kommit i ropet genom förslagen om lokala skolstyrelser med elevmajoritet. Det bidrar till att vi satsar mycket på elevinflytandet just . Förslaget om elevmajori- tet har rests av skolkommittén. Vi har varit med i dess referens- INFLYTANDE PÅ RIKTIGT? grupp och har därför sett hur förslaget har växt fram. Man kan säga att vi varit med och utformat det. Vi menar att styrelser på skolorna med elevmajoritet är bra och ger en god möjlighet att öka elevinflytandet. Styrelserna ska ta över de största och viktigaste besluten i skolorna – i princip tar man över rektorernas beslutsmakt. Styrelserna ska bestå även av lärare och annan personal men en majoritet ska vara elever. Vi tror att det blir bättre beslut med detta elevinflytande. Det är också en kraftig signal om att eleverna ska tas på allvar. Det är dags att släppa in eleverna mera i skolan. En så här kraftig signal kan också påverka hur det fungerar i klassrummen där det vik- tigaste enligt vår mening sker. När detta förslag ledde fram till ett positivt beslut frågade vi och andra om vad som skulle hända. skulle vi ju informera och se till så att alla skolor får styrelser med elevmajori- tet. Det visade sig att inte hade koll på detta. Där fanns en person som skulle ta hand om anmälningar och skriva in dessa i ett register. Däremot planerade inte någon information eller utbildningsinsatser eller hjälp på annat sätt. Vi tog tag i detta själva i . Vi fick ganska mycket pengar från , och Allmänna arvsfonden. Vi började göra de här sakerna själva efter- som vi ville att det skulle bli bra. Tanken är ju att detta elevin- flytande ska växa fram underifrån. Men detta kräver information och därför gör vi utskick till skolor, elevråd och rektorer. Vi gör många besök på skolor, medverkar vid temadagar, träffar många elever och gör rundringningar till olika gymnasieskolor. tänker vi sprida information som vi nu håller på att utforma. Vi genomför utbildningar speciellt för det tjugotalet skolor som håller på att ordna egna lokala styrelser med elevmajoritet. Det är sju skolor som formellt anmält sig till , men i praktiken är det ett tjugotal skolor som jobbar med saken. Här hjälper vi till med utbildning för såväl elever som personal. Vi hjälper dem så mycket som möjligt. En annan sak som visat sig viktig är att samordna mellan dessa skolor och skapa ett utbyte mellan dem. INFLYTANDE PÅ RIKTIGT? och har ett register för att underlätta kontakter. Det är en väldigt viktig funktion. Det ser väldigt olika ut beroende på vem som tar initiativet. I är det kommunen som tagit initiativet.