sou · GMB3128d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Utvärderingar som gjorts på uppdrag av forskningsråden och andra ger i regel en positiv, för att inte säga mycket positiv, bild av svensk forskning inom berörda områden. Analyser av publicerade och citerade vetenskapliga artiklar ger sam- ma resultat. Den s.k. Inforskgruppen vid , som syste- matiskt studerar vetenskaplig publicering och citeringar av vetenskapliga arbeten redovisar en mycket positiv bild av svensk forskning. Inforsk har till exempel tagit fram en rangordning efter i vilken utsträckning veten- skapliga arbeten från olika länder blir citerade. Denna lista toppas av (inkl. ) och , följda av . kommer på fjärde plats. Inforsk:s undersökningar visar på kvalitet både på bredden och i spe- cialiseringar inom svensk forskning. Alla universiteten bidrog till det goda resultatet och det var många forskares arbeten som avspeglades i citeringarna. fanns några forskare som uppmärksammades med ett mycket stort antal citeringar. En engelsk analys av vetenskaplig publicering i ett antal länder i för- hållande till resursinsatserna inom grundforskning visar likaså på goda resultat för svensk forskning. ligger här på tredje plats efter och (R. , , Science 1998). 5.1.11Mål för forskningen och allmänna riktlinjer för forskningspolitiken I den senaste forskningspropositionen, prop. 1996/97:5, angavs sex övergripande mål som ska gälla för forskningen: -Forskningen skall bidra med nya väsentliga fakta om naturen, sam- hället och kulturen och ge perspektiv på människans belägenhet i uni- versum, i jordens ekosystem och i historien. -Forskningen skall bidra till att bevara och utveckla hälsa, kultur, väl- färd och miljö för alla individer och befolkningsgrupper i samhället liksom för kommande generationer. -Forskningen skall bidra till ekonomisk utveckling, effektivitet i nä- ringsliv och offentlig sektor samt till samhällets omställning mot en hållbar utveckling och därigenom också främja sysselsättning och välfärd. -Forskningen skall bidra till en hög allmän utbildningsnivå och främja den kulturella utvecklingen. -Forskningen skall främja kritiskt tänkande och vetenskapliga förhåll- ningssätt i samhället och därmed främja och stärka demokratin. -Forskningen skall bidra till internationellt samarbete och fred och till lösningar av globala problem. Forskningspropositionen slår fast att Den forskning som bedrivs med offentliga medel skall bidra till uppfyllandet av dessa mål, även om en- skilda forskningsprojekt inte kan bidra till att tillgodose samtliga mål. I forskningspropositionen angavs vidare elva allmänna riktlinjer för forskningspolitiken. 1.Forskningens inriktning skall svara mot behoven i samhället. 2.Övergripande forskningspolitiska beslut skall fattas av statsmakter- na medan organ med sakkunskap inom berörda områden beslutar om närmare medelsfördelning och verksamhet. 3.Krav skall ställas på hög vetenskaplig kvalitet i den forskning som finansieras med statliga medel. 4.Forskningen skall komma till nytta. 5.Högskolans samverkan med det omgivande samhället skall öka. 6.Forskningsetiska problem och forskarnas ansvar i dessa frågor skall ges ökad uppmärksamhet. 7.Jämställdheten inom forskningen skall öka liksom forskning med ett genusperspektiv. 8.Sambandet mellan utbildning och forskning skall stärkas. 9.Alla universitet och högskolor skall förfoga över egna forskningsre- surser. 10.Svensk forskning skall bidra till forskningen i världen och aktivt samspela med forskning i andra länder. 11.Sverige skall verka för att den EU-finansierade forskningen ger ett brett stöd till utvecklingen i . Målen för forskningen och riktlinjerna för forskningspolitiken godkändes av . 5.2Forskning 2000: s övergripande bedömningar och förslag Dagens samhälle – kunskapssamhället, informationssamhället, det läran- de samhället eller vilken beteckning man nu vill ge det – blir enligt mångstämmiga bedömningar allt mer beroende av kunskap och kun- skapsutveckling i vid bemärkelse. I detta ligger självfallet att forskning har en central roll, själva grunden för att ta fram och fördjupa kunska- per. Även om de direkta sambanden mellan forskning och samhälle ofta är komplicerade och långsiktiga, står dock så mycket klart att fortsatta kraftfulla forskningsinsatser är nödvändiga för utvecklingen av ett bra samhälle. Kunskapssamhällets breda beroende av kunskaper har givetvis bety- delse för forskningspolitik och forskningsplanering. När hela samhället är beroende av kvalificerade kunskaper måste kunskapsutveckling och då även forskning bli en angelägenhet och ett ansvar för fler . är forskning bara en del av de kunskapsinsatser som det mo- derna samhället behöver. Forskning måste ingå i ett vidare sammanhang, omfattande inte bara insatser för att ta fram nya kunskaper utan också förmedling, vidareutveckling och utnyttjande av kunskaperna. Insatserna inom forskning måste således ses i perspektiv av utbildningens omfatt- ning och inriktning på olika nivåer, av forskningsinformation och andra relevanta informationsinsatser, av utvecklingsarbete och försöksverk- samheter och av verksamheterna i övrigt inom olika samhällsområden. 5.2.2Varför ska staten finansiera forskning? Forskning kan vara så långsiktig, ha så stora osäkerheter när det gäller möjligheterna till framgång eller gälla sådana frågor att om inte staten, som företrädare för det gemensamma intresset, tar ett ansvar kommer verksamheten inte till stånd. Forskning hör således – som till exempel också försvar och rättsväsende – till de verksamheter som är viktiga för alla och som därför alla gemensamt måste vara med och betala. Statens ansvar måste också gälla forskning med syfte att främja så- dan verksamhet som drivs i statlig regi. Inte heller här kan man räkna med att någon annan står för forskningsinsatser till stöd för förbättringar och långsiktig utveckling. Statliga insatser görs naturligtvis också utifrån ett vidare samhälleligt perspektiv, som inte bara omfattar de statliga verksamheterna. Ett viktigt motiv för statlig forskningsfinansiering är därför också att forskning kan vara ett verksamt medel för att nå mål som är i allas intresse inom olika områden som t.ex. industriell tillväxt, bra bostäder, effektivt jordbruk etc. Även inom områden där andra forskningsfinansiärer finns kan stat- ligt finansierad forskning vara angelägen för att få till stånd forsk- ningsinsatser som har andra än t.ex. rent kommersiella motiv. Varför måste vi i satsa på egen forskning? är ju ett så litet land, det mesta av världens forskning måste under alla omstän- digheter göras någon annanstans. Alternativet att åka snålskjuts på andra länders forskning kan emellertid aldrig vara ett realistiskt alternativ. Det krävs en kvalificerad egen forskning för att över huvud taget kunna ta del av de forskningsresultat som kommer fram i världen i övrigt. Egen forskning i samspel med undervisningen vid universitet och högskolor är därtill viktig för att den högre utbildningen i ska kunna hålla hög kvalitet och vara fullt jämförbar med utbildningen i andra länder. Forsk- ningsinsatserna måste också kunna riktas mot områden, där vi i har särskilda förutsättningar att göra goda insatser, t.ex. genom att ta till vara forskarbegåvningar, eller mot områden som är av intresse för svenskt näringsliv och samhälle i övrigt. Till dessa mer egennyttiga mo- tiv kommer självfallet att som kulturnation har skyldighet och ansvar för att efter bästa förmåga medverka till den allmänna kun- skapsutvecklingen. 5.2.3Statens uppgifter i fråga om forskning och utvecklingsarbete Statsmakterna har i samband med forskningspropositionen beslutat om vissa mål för forskningen samt riktlinjer för forskningspoli- tiken. Enligt direktiven ska dessa vara utgångspunkt för Forskning 2000:s arbete. Målen och riktlinjerna har redovisats i det föregående. I korthet innebär de följande. De mål, som och regeringen beslutat, anger att forskningen skall -bidra med nya väsentliga fakta om naturen, samhället och kulturen -ge perspektiv på människans belägenhet i universum, i jordens eko- system och i historien -bidra till att bevara och utveckla hälsa, kultur, välfärd och miljö -bidra till ekonomisk utveckling, effektivitet i näringsliv och offentlig sektor samt till samhällets omställning mot en hållbar utveckling och därigenom också främja sysselsättning och välfärd -bidra till en hög allmän utbildningsnivå och främja den kulturella ut- vecklingen -främja kritiskt tänkande och vetenskapliga förhållningssätt i samhäl- let och därmed främja och stärka demokratin -bidra till internationellt samarbete och fred och till lösningar av glo- bala problem. Den forskning som bedrivs med offentliga medel skall bidra till upp- fyllandet av dessa mål, – anger forskningspropositionen, men medger – även om enskilda forskningsprojekt inte kan bidra till att tillgodose samtliga mål. Enligt Forskning 2000:s mening är uppräkningar av det slag, som de av statsmakterna beslutade målen utgör, knappast meningsfulla. Den aktuella uppräkningen innehåller snarare varianter på en grunddefi- nition av forskning som syftande till att ta fram nya kunskaper än att den anger riktningsgivande mål. Forskning 2000 är också tveksam till behovet av formellt fastlagda, mycket allmänt hållna riktlinjer för forskningspolitiken. Sådana riktlinjer blir med största sannolikhet så allmänna att de blir innehållslösa, triviala eller svårtolkade. Mer konkreta riktlinjer blir i stället för tidsbundna och behöver återkommande ändras. Forskning 2000 vill för sin del i stället ange utgångspunkter för den statliga forskningspolitiken i form av av vad som ska vara statens upp- gifter i fråga om forskning och utvecklingsarbete. Dessa uppgifter ska, enligt kommitténs mening, vara följande. 1.Staten ska garantera forskningens frihet. Forskningens frihet finns inskriven i högskolelagen. Där anges att För forskningen skall som allmänna principer gälla att 1. forsk- ningsproblem får fritt väljas, 2. forskningsmetoder får fritt utvecklas och 3. forskningsresultat får fritt publiceras. (SFS 1992:1434 1 kap. 6 §) 2.Statens huvudansvar ska gälla grundforskning och forskarutbildning. Grundforskning och forskarutbildning är basen för kunskapsutveck- ling och kunskapsförmedling. De är verksamheter som knappast kan bedrivas i tillräcklig omfattning utan statlig finansie- ring. Den statliga finansieringen måste av dessa skäl i första hand av- se grundforskning och forskarutbildning. De statliga insatserna här är också indirekt ett viktigt stöd för annan forskning och utvecklingsar- bete både med andra statliga insatser och inte minst inom industrin och näringslivet i övrigt. Ansvar för att forskningens resultat blir kända och kan komma till användning bör åligga alla aktörer inom forskningen. 3.Staten ska svara för forskning och utvecklingsarbete till stöd för de verksamheter som bedrivs i statlig regi. Omfattande FoU-insatser görs inom det privata näringslivet. Staten måste på motsvarande sätt ta ansvar för forskning och utvecklingsar- bete till stöd för de verksamheter som bedrivs i statlig regi. Det gäller både problemlösning på kort sikt och långsiktig utveckling. 4.Staten ska främja forskning och utvecklingsarbete för andra sam- hällssektorer, när detta bedöms vara de bästa insatserna för att ut- veckla dessa sektorer. Staten har också ett vidare samhälleligt ansvar, som inte bara gäller den egna verksamheten. I detta ligger att staten också ska kunna främja forskning och utvecklingsarbete för andra samhällssektorer. I första hand är det dock de verksamhetsansvariga inom olika områden som ska svara för relevanta FoU-insatser. 5.Staten ska ge organisatoriska ramar för utförande av forskning. Staten ska ansvara inte bara för finansiering av forskning utan också för att det finns faktiska möjligheter att arbeta med forskning. Själv- fallet innebär detta inte att all forskning eller ens huvuddelen av forskningen behöver utföras i statlig regi eller inom statliga myndig- heter eller andra statliga organ. Staten måste dock ha ansvar för att det upprättas vissa organisatoriska enheter, där forskning kan bedri- vas på adekvata villkor. I har universitet och högsko- lor fungerat som de huvudsakliga forskningsutförarna på den statliga sidan. 6.Staten ska ge förutsättningar för deltagande i internationellt forsk- ningssamarbete. Internationellt samarbete är ett naturligt led i forskningsarbetet. Van- ligen sker detta på de enskilda forskarnas initiativ och i former som dessa själva etablerar. Samarbetet kan också ha fastare organisato- riska ramar. I några fall är grunden för samarbetet överenskommelser på statsmaktsnivå. Staten ska ge förutsättningar, resursmässigt och på annat sätt, för att svenska forskare ska kunna medverka i olika former av internationellt forskningssamarbete. Forskning 2000 återkommer i det följande till alla de angivna statliga uppgifterna. Det ligger närmast i sakens natur att ett litet land som , som har stora ambitioner när det gäller gäller teknisk, ekonomisk, social och kulturell utveckling, måste göra relativt sett mer omfattande FoU- insatser än större länder. Här måste finnas en forskningsorganisation som medger både bredd och specialisering, som kan ge grunden för en hög kompetensnivå inom den kvalificerade utbildningen, som kan ta till vara forskarbegåvningar och andra unika forskningsresurser och som kan ge stöd till utvecklingen inom olika samhällsområden. Inget land kan vara självförsörjande när det gäller forskning. Det eg- na forskningsarbetet ger möjligheter att följa och ta hem resultat från forskning som bedrivs på andra håll i världen. Bland annat detta ställer krav på bredd i forskningsorganisationen för att kunna följa hela forsk- ningsfältet. Men också såväl samspelet med utbildningen och möjlighe- terna att fånga upp forskarbegåvningar, som behoven i näringsliv och samhälle i övrigt förutsätter forskningsinsatser inom ett brett spektrum av områden. För ett litet land innebär kravet på bredd definitionsmässigt att den relativa forskningsinsatsen måste vara större än inom länder, där basorganisationen för forskning kan sättas i relation till en större befolk- ning och bruttonationalprodukt. Samspelet med forskningen internationellt innebär också en skyldig- het att bidra till den mest avancerade kunskapsutvecklingen genom att ge utrymme för koncentrerade insatser inom områden där forskare i har möjligheter att vara särskilt framgångsrika. måste solidariskt svara för sin del av arbetet med att utvidga den mänskliga kunskapen. måste således ha målsättningen att ligga kvar i toppen på listan över världens mest FoU-intensiva länder. Det kräver fortsatt stora FoU-insatser både inom näringslivet och av staten. har en utsatt position som forskningsnation. FoU-insatserna i bärs i stor utsträckning upp av ett fåtal storföretag. Fortsatta stora FoU-insatser förutsätter att dessa företag fortsätter att vara fram- gångsrika nog för att kunna finansiera forskning och utvecklingsarbete. Därtill kommer att företagen, som ofta ingår i internationella koncerner, kan flytta sin forskningsverksamhet till andra länder. För framtiden är det därför viktigt att företagen ser som ett bra land för FoU- insatser. Det gäller både de företag som redan satsar mycket på FoU och de som från en mer blygsam nivå skulle behöva öka insatserna. Fram till nu har försvaret stått för en relativt stor del av de statliga FoU-insatserna. minskar emellertid , bland annat till följd av att utvecklingen av JAS-planet huvudsakligen är av- slutad. Minskningen uppgår till mellan och . Försvarsforskningen har haft betydelse för teknikutvecklingen också för civila ändamål och för verksamheten inom flera kunskapsin- tensiva företag. Med den struktur som de svenska FoU-insatserna har, är det särskilt angeläget med insatser, som kan ge garantier för en stabil verksamhet, som bedrivs i och som kan ge utrymme för grundforskning och forskarutbildning. Som redovisats i det föregående ökar flera länder nu kraftigt resurserna för grundforskning. Det gäller bland annat Storbri- tannien och . I likhet med andra statliga utredningar har Forskning 2000 inget mandat att föreslå utgiftsökningar. Forskning 2000 vill emellertid fram- hålla angelägenheten av att de totala svenska forskningsresurserna ökas. 5.2.5Övergripande avvägningar mellan forskningsinsatser med olika syften Den offentligt finansierade forskningen har byggts ut och enligt ett mönster som innebär att allt större betoning lagts vid forskning som på olika sätt bedöms samhällsrelevant. Universitet och högskolor var de första statliga åtagandena inom forskningsområdet – även om forskningen här blev ett mer betydande inslag först . Med början följde sedan forskningsråd för finansiering av grundforskning inom olika områden. Utbyggnaden av forskningsresurserna vid universitet och högskolor och av forskningsråd fortsatte . Under framför allt perioden och inrättades och för- stärktes sektorsforskningsorgan med inriktning på olika samhällsområ- den. har tillkomsten av forskningsstiftelserna och EU:s ramprogram för forskning inneburit stora förändringar. Utbyggnaden har inte bara inneburit att grundforskningen blivit en relativt sett allt mindre del av den svenska forskningen. har resurserna för grundforskning också minskat i absoluta tal genom de nedskärningar som gjorts av fakultetsanslag och forskningsrådsanslag. med nedskärningarna har också kraven ökat på att även den forskning som finansieras med universitets- och högskoleanslag och forskningsrådsanslag ska vara nyttig. Användbara forskningsresultat går emellertid inte att beställa, hur mycket man än önskar att de dyrbara forskningsinsatserna ska ge utbyte. De allt mer bestämda önskemålen att forskningen ska vara nyttig riske- rar tvärtom att långsiktigt göra forskningen mindre nyttig, genom att forskningsprioriteringar görs utifrån dagens samhällsproblem, som är gårdagens frågor, och den fria forskningen sätts på undan- tag. Det är den fria forskningen, som historiskt sett bidragit med de allra mest nyttiga resultaten. Fri forskning är en förutsättning för att det ska finnas nya kunskaper att vidareutveckla till tillämpning inom olika om- råden. De svenska FoU-insatserna har, enligt Forskning 2000:s mening, nu fått en felaktig balans mellan resurser för forskning med olika syften, dvs. mellan grundforskning och direkt nyttoinriktad forskning. Från den mycket framgångsrika finansmarknaden kan hämtas en bild: Förutsättningen för en framgångsrik kapitalförvaltning är framför allt en bra asset allocation, dvs. övergripande avvägning mellan olika tillgångsslag som aktier, räntebärande placeringar, fastigheter. Är denna avvägning riktigt gjord har däremot det ytligt sett kanske mer spännande arbetet med att pick the winners, dvs. att t.ex. köpa och sälja olika aktier, väsentligt mindre betydelse. Utvecklingen inom forskningsområ- det har kommit att innebära en alltför långt driven strävan att pick the winners. Allt mer påträngande krav ställs på att varje enskilt forsk- ningsprojekt ska vara nyttigt och mer eller mindre direkt kunna om- sättas i tillämpning. har balansen mellan olika slag av forsk- ning förskjutits så att forskningens asset allocation blivit felaktig. In- satserna för grundforskning har urholkats på ett olyckligt sätt. Forskning 2000 anser att resurserna för grundforskning och forskar- utbildning måste öka väsentligt. Kraftfulla insatser inom grundforskning och forskarutbildning är det viktigaste stödet till näringslivet och samhället i övrigt. Samstämmiga uttalanden från företrädare för näringslivet anger till exempel att man här i första hand är intresserad av kontakter med intressanta forsknings- miljöer och rekrytering av kvalificerade forskare och inte av att staten försöker planera fram industriellt tillämpbara forskningsresultat. Det stimulerande forskningsklimat och de goda forskningsmiljöer, som kan skapas om resurserna för grundforskning och forskarutbildning för- stärks, kan också medverka till att näringslivet även i fortsättningen väl- jer att förlägga betydande FoU-verksamheter till . Med tanke på den långsiktiga betydelsen av forskningen är det, som Forskning 2000 redan framhållit, angeläget att resurserna för forskning ökar. Lika viktigt är att ha en rimlig balans mellan resurser för fritt kun- skapssökande och för direkt problemrelaterade FoU-insatser. Enligt Forskning 2000:s bedömning är det i första hand resurserna för grund- forskning och forskarutbildning som måste kraftigt förstärkas. Forskning 2000 kommer i det följande att föreslå vissa förändringar, som innebär att utrymmet för grundforskning och forskarutbildning ökar inom ramen för dagens resurser. Forskning 2000 ger inte vare sig i detta sammanhang eller i andra delar av sitt betänkande förslag i fråga om vilka exakta belopp som bör ställas till förfogande för olika ändamål. Forskning 2000:s förslag anger övergripande prioriteringar och riktlinjer för förändringar. Forskning 2000 lämnar i kapitel 9 om politik och planering förslag i fråga om for- mer och underlag för det forskningspolitiska beslutsfattandet. Kommit- tén anser att de forskningspolitiska besluten också inför ska fattas utifrån sådant underlag och i de former som där anges. För forskningspolitik och planering inom forskningsområdet är det, en- ligt Forskning 2000:s mening, lämpligt att utgå från två skilda modeller för styrning av forskning: beställarstyrning och forskarstyrning. Bestäl- larstyrd forskning respektive forskarstyrd forskning sammanfaller nära, men behöver inte hundraprocentigt göra det, med uppdelningen i tilläm- pad forskning respektive grundforskning. Näringslivets FoU är exempel på den första modellen, den forskning som finansieras via universitet, högskolor och forskningsråd på den andra. De båda slagen av forskningsstyrning skiljer sig i tre väsentliga avse- enden – när det gäller vem som tar initiativet, när det gäller kriterier för val av insatser och när det gäller vem som beslutar. Den forskarstyrda forskning utgår från initiativ från en enskild fors- kare eller forskargrupp. Inom vilka områden forskning kan komma till stånd blir här beroende av vad forskarna är intresserade av att arbeta med. Den beställarstyrda forskningen grundas på bedömningar inom t.ex. företagen av forskningsbehov och forskningsmöjligheter. För den beställarstyrda forskningen är det relevansen för beställarens verksamhet som är avgörande, även om självklart också krav på veten- skaplig kvalitet måste vara uppfyllda för att insatta resurser ska komma till bästa möjliga användning. För den forskarstyrda forskningen är det i stället bedömningar av värdet för den vetenskapliga utvecklingen som ska väga tyngst. Den beställarstyrda forskningen och utvecklingsarbetet för näringsli- vet beslutas inom respektive företag. I fråga om projektval och resurs- fördelningen för den forskarstyrda forskningen tas beslut av forsknings- råd och fakultetsnämnder, organ där ledamöterna har hög vetenskaplig kompetens och ofta är utsedda av forskarsamhället. Man skulle också kunna tala om en fjärde skillnad, i fråga om infor- mationen om forskningens resultat. När det gäller den beställarstyrda forskningen får information om resultaten förutsättas direkt vidareföras till beställaren – själva syftet är ju att beställaren ska få kunskap. Be- ställaren kan sedan bestämma om och hur resultaten ska utnyttjas. Den forskarstyrda forskningen redovisas i vetenskapliga artiklar, monografi- er, avhandlingar. Resultaten blir fritt tillgängliga. Skillnaderna mellan modellerna är naturliga utifrån forskningens oli- ka syften och var och en av modellerna är den mest effektiva med hänsyn till dessa olika syften. Beställaren har bestämda, problemrelaterade, öns- kemål med sin finansiering. Den fria, forskarstyrda, forskningens syfte är att ge utrymme för originalitet och ifrågasättande, för forskarnas upp- slag och kunnande för att därigenom föra den vetenskapliga utvecklingen framåt.