sou · GMB3141d2 · 1999-01-01 00:00:00 — skedde det regelbundet men därefter har det inte inträffat. SOU 1998:141 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM 155 /ML¤GGNING AV DEN EKONOMISKA POLITIKEN ¥R Till skillnad från valde att söka upprätthålla värdet på sin valuta trots de tilltagande balansproblemen . gick med i det europeiska monetära samarbetet (EMS) när det bildades . Med undantag av en mindre justering av valutans värde på 1983 har värdet på den nederländska valutan varit oförändrat gentemot D-marken ända sedan EMS-samarbetet inleddes. Den tidiga inriktningen mot fast växelkurs och låg inflation, i kombina- tion med den internationella lågkonjunkturen , ledde till en kraftig ökning av arbetslösheten. De ökade kostnaderna för arbets- lösheten förvärrade ytterligare de offentliga finanserna. Det framstod därför som allt mer uppenbart att det var nödvändigt att genomföra om- fattande reformer av de offentliga åtagandena för att vända den negativa utvecklingen. Indexeringen av de offentliga transfereringarna och mini- milönen till löneutvecklingen inom den privata sektorn slopades. Även indexeringen av de offentliganställdas löner togs bort som direkta nominella lönesänkningar för de offentliganställda genomfördes. De tidigare generösa systemen för förtidspensionering förändrades. De förändringar som kom att genomföras blev inledningen till en markant vändning av utvecklingen i den nederländska ekonomin. De offentliga finanserna förbättrades med början 1983. En betydelsefull överenskommelse träffades mellan arbetsmarknadens parter i Wassenaar utanför . I denna överenskommelse lovade de fackliga organisatio- nerna att verka för återhållsamhet i lönebildningen i utbyte mot en succes- siv förkortning av arbetstiden. Den nominella löneutvecklingen har där- efter legat i nivå med eller under den tyska nivån. Den nederländska industrins konkurrenskraft har därmed gradvis förbätt- rats och den negativa sysselsättningsutvecklingen har vänt fr.o.m. mitten av . &ORTSATT GOD UTVECKLING UNDER TALET påverkades i likhet med många andra länder av den internationella lågkonjunkturen och den ökning av realrän- torna i som följde efter den tyska återföreningen. Arbetslösheten kom därmed åter att stiga något . Arbetsmarknadens parter lyckades dock komma fram till nya överenskommelser om återhållsam lönebildning och gemensamma krav på förändringar av skatte- och bi- dragssystemen. Kvalifikationsreglerna och kontrollsystemen inom arbets- 156 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM löshetsförsäkringen och förtidspensionssystemet har skärpts. Förändringarna har bidragit till en fortsatt god sysselsättningsutveckling . Den öppna arbetslösheten har sjunkit och beräknas uppgå till . Den goda ekonomiska utvecklingen har även lett till en ökad brist på arbetskraft inom vissa delar av arbetsmarknaden. Vissa tendenser till överhettning med ökad löneökningstakt har kunnat skönjas . Utvecklingen på den nederländska arbetsmarknaden liknar i det avseendet i viss mån den senaste tidens utveckling i , och . Till skillnad mot dessa länder har dock Nederlän- derna valt att ansluta sig till den europeiska monetära unionen redan från dess start . De penningpolitiska restriktionerna på lönebildningen kommer därmed att befästas ytterligare, vilket kan för- modas ha en långsiktigt dämpande effekt på den nominella löneutveck- lingen. utvecklades grunden för den korporativa samför- ståndsanda, som sedan har kommit att dominera i . Fram till förekom fria kollektivavtalsförhandlingar. Därefter gick man medvetet in för en modell som involverade viktiga organisationer och institutioner i beslutsfattandet kring sociala och ekonomiska frågor. Mi- nistern för social- och anställningsfrågor utfärdade, efter samråd, allmänna riktlinjer för de årliga löneförändringarna. Lönebildningen reglerades i detalj genom en statlig nämnd, som utfärdade bindande regler om lön och andra anställningsvillkor. Alla kollektivavtal måste granskas och godkän- nas i nämnden och det var straffbart för arbetsgivare att tillämpa andra villkor än de fastställda. efter var rätten till stridsåtgärder kraftigt inskränkt. ansågs strejker i princip förbjudna. Sedan året därpå undertecknat sociala stadga skedde en omsvängning i rättspraxis. började man gå ifrån detta statligt styrda system och övergick till fria kollektivav- talsförhandlingar. Den lagstiftning som antogs 1970 gav fortfarande vissa möjligheter för staten att bestämma lönerna. Ministern för social- och anställningsfrågor fick rätt att utfärda regler om förbud mot lönehöjningar. Denna möjlighet utnyttjades ett antal gånger och ledde till upprepade klagomål till från fackliga organisationer i . SOU 1998:141 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM 157 har parterna avtalat om löner och andra anställningsvillkor utan direkt statlig inblandning. +ORT OM G¤LLANDE R¤TT Det arbetsrättsliga systemet i har utformats efter principen att det så långt som möjligt skall råda enighet mellan arbetsgivare och arbetstagare både om anställningsvillkor och om förhållanden i övrigt på arbetsplatserna. Förhandlingsrätten inom den privata sektorn anses själv- klar och har inte reglerats i lag. Förhandlingarna sker frivilligt. Någon förhandlingsskyldighet föreligger inte och det finns inte något särskilt system för erkännande av fackföreningar. finns förhandlingsrätt även inom den offentliga sektorn. De fackliga organisa- tionerna regleras av samma lagstiftning som gäller för alla ideella före- ningar. Kollektivavtal är bindande. Det finns tre lagar som reglerar kollektivav- talsförhandlingar. Enligt kollektivavtalslagen är en arbetsgivare som har tecknat kollektivavtal skyldig att tillämpa avtalet för alla sina arbetstagare, dvs. även för dem som inte är medlemmar i den fackförening som har tecknat avtalet. En bestämmelse i ett individuellt anställningsavtal som strider mot gällande kollektivavtal är automatiskt ogiltig. Enligt en särskild lag kan ministern för Social- och anställ- ningsdepartementet också allmängiltigförklara ett kollektivavtal så att det gäller även för arbetsgivare som inte tillhör den avtalsslutande arbets- givarorganisationen. Det förutsätter att avtalet täcker en betydande majo- ritet av arbetstagarna i den berörda branschen. Om något sådant avtal inte förekommer finns det möjlighet för en särskild styrelse att gripa in och utfärda föreskrifter om minimilön och andra anställningsvillkor. Sådana föreskrifter berör inte arbetsgivare som är bundna av andra kollektivavtal än det som allmängiltigförklaras. Möjligheten till allmängiltigförklaring används regelbundet, vilket skapar motivation för arbetsgivare att vara med i arbetsgivarorganisa- tioner. Det ger alltså en förklaring både till den höga organisationsgraden på arbetsgivarsidan och till den höga täckningsgraden för kollektivavtal. På arbetstagarsidan befarar man dock att allmängiltigförklaring minskar arbetstagarnas motiv att organisera sig. har allmängiltig- förklaringen varit en kontroversiell fråga. , , finans- ministern och en rad ekonomer har ifrågasatt möjligheten till allmängiltig- förklaring för att den motverkar låglönekonkurrens, som skulle kunna leda till skapandet av nya arbetstillfällen. är dock arbetsmark- nadens parter överens om att systemet bör finnas kvar. Enligt lagen om löner skall alla kollektivavtal anmälas till 158 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM Social- och anställningsdepartementet. Ministern för detta departement kan, efter samråd med stiftelsen ,ABOUR &OUNDATION tillfälligt upphäva ett nytt avtal. är bestämmelserna utformade så att detta endast kan ske i akuta ekonomiska krissituationer. Efter till- komst har det inte inträffat. Rätten till stridsåtgärder är inte reglerad i lag. Rättspraxis tar numera sin utgångspunkt i en proposition som lades fram med syftet att göra strejkrätten laglig. blev genom ratifikation bundna av sociala stadga. En bestämmelse i en internationell kon- vention, som är avsedd att ha en direkt och bindande effekt, är enligt konstitution direkt tillämplig och har till och med företräde framför nationell lagstiftning. Propositionen ansågs inte längre nödvändig utan drogs tillbaka men då hade domstolarna redan, med stöd i propositionen, utvecklat en rättspraxis enligt vilken en strejk skall vara tillåten om det inte är så att: -den strider mot lag, -den strider mot kollektivavtal, -den strider mot vedertagna normer i förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare, -det råder en påtaglig brist på proportion mellan ändamålet med strejken och dess verkningar, -den är påtagligt orimlig gentemot arbetsgivaren. I praxis accepteras strejk som en sista utväg när föregående avtal har löpt ut och förhandlingsmöjligheterna är uttömda förutsatt att åtgärden står i proportion till det som den strejkande organisationen vill uppnå. Strejken får inte vara samhällsfarlig på ett sådant sätt som anges i artikel 31 i sociala stadga. Någon skyldighet att varsla motparten i förväg finns inte. När en strejk inträffar prövas den ofta direkt i domstol. Det finns inte någon särskild arbetsdomstol utan frågan tas upp som tvistemål i allmän domstol. Arbetsgivarsidan eller tredje man (t.ex. sammanslutningar av pa- tienter eller passagerare) brukar kräva ett förbud. Fram till dess frågan avgjorts anses det i normala fall tillåtet att strejka. Det finns en obenägenhet hos domstolarna att tillåta strejker. Vanligen försöker doma- ren förlika parterna eller förmå dem att återgå till förhandlingsbordet. Beslutet kan också gå ut på att strejken är tillåten så länge den äger rum på visst sätt eller på vissa tider. Om en domstol förbjuder en strejk, därför att förhandlingsmöjligheterna inte är uttömda, kan frågan prövas på nytt efter förnyade förhandlingar. Domstolens beslut kan alltid överklagas men prövningen i andra och tredje instans tar ofta och har därför mer betydelse för utformningen av rättspraxis än för den aktuella kon- flikten. När en domstol förbjuder en strejk brukar arbetstagarna SOU 1998:141 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM 159 återgå i arbete. Fortsatt arbetsvägran kan leda till skadeståndsskyldighet för den fackliga organisationen och böter eller disciplinära åtgärder för arbetstagaren. Det händer ytterst sällan att det blir domstolsprövning om rätt till skadestånd på grund av en stridsåtgärd. Både när det gäller lockout och sympatistrejk saknas rättspraxis, som utvisar i vilken mån sådana åtgärder kan vara tillåtna. har två parallella system för arbetstagarrepresentation, dels fackföreningarna, dels - liksom - ett system med företagsråd för partssamverkan. Det senare gäller både inom den privata och den offentliga sektorn. Enligt en lag kan de anställda i företag med fler än 35 anställda utse ledamöter till ett företagsråd, som skall hålla regelbundna sammanträden med ledningen. I företag med 10-34 anställda skall det hållas två samrådsmöten mellan personalen och ledningen . Företagsråden har rätt till information och samråd innan företagsledningen fattar beslut i betydelsefulla frågor. Ledningsbeslut som inte har förankrats ordentlig genom samråd eller som inte har godtagits i företagsrådet kan överklagas i särskild ordning. Ledamöter i företagsråden har rätt till betald ledighet för att utföra sina uppdrag och delta i ett visst antal utbildningsdagar. Vidare har de ett förstärkt anställningsskydd och kan inte sägas upp från sin anställning utan medgivande från allmän dom- stol. Det förekommer inte arbetstagarledamöter i företagens styrelser. Där- emot har man en lag enligt vilken det skall finnas oberoende, socialt ansedda personer i styrelsen för stora bolag. Såväl företagsled- ningen som aktieägarna och företagsråden kan nominera kandidater för sådana poster och det finns detaljerade regler för hur tillsättningsförfaran- det skall gå till. Det finns inte någon fast förlikningsorganisation i . fälliga medlare eller skiljedomare, som har registrerats hos THE ,ABOUR &OUNDATION tillsätts för att lösa tvister på frivillig väg vid behov. tivavtal förekommer ofta bestämmelser om medling i partssammansatta kommittéer eller skiljeförfarande i skiljenämnder. Sådana bestämmelser kan inte bli föremål för allmängiltigförklaring utan gäller bara mellan de avtalsslutande parterna och deras medlemmar. Förhandlingssystemet har starkt korporativa drag. En central ställning har den ovan nämnda stiftelsen ,ABOUR &OUNDATION, som bildades och är ett forum för regelbundna möten mellan arbetsgivar- och arbets- tagarsidan. Vardera sidan har tio ledamöter i styrelsen och ordförande- posten växlar mellan företrädare för de två största huvudorganisationerna 160 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM på arbetsgivar- respektive arbetstagarsidan. Åtskilliga viktiga uppgörelser och rekommendationer har förhandlats fram vid möten i stiftelsen. Två gånger sammanträder stiftelsens styrelse med regeringsrepresen- Ett annat viktigt organ, som tillkom 1950, är THE 3OCIAL %CONOMIC #OUN CIL 3%2 som består av elva ledamöter, vilka företräder arbetsmarknadens parter, och lika många som utses av regeringen. De sistnämnda är vanligen några professorer i nationalekonomi, ordföranden i , chefen för .ETHERLANDS "UREAU FOR %CONOMIC 0OLICY !NALYSES #0" och ett par före detta politiker. Till SER hör en expertkommitté som står till tjänst med vägledande rapporter för lönesättning. Inom 3%2 diskuteras regel- bundet samhällsekonomiska frågor. Vidare fungerar 3%2 som remissorgan för regeringen och ofta lämnar parterna gemensamma yttranden. Bakgrunden till att parterna kan enas är att man därmed får större infly- tande på de politiska besluten. Kollektivavtalen sluts i allmänhet för ett eller och innehåller i regel en klausul om fredsplikt. Det har talats mycket om en decentralise- ring av kollektivavtalsförhandlingarna, men i flertalet fall äger de fortfa- rande rum på branschnivå. Några av de större företagen får dock dispens från de branschvisa avtalen och sluter egna kollektivavtal. Samhällseko- nomiska bedömningar som underlag för förhandlingarna tillhandahålls av Avtalsförhandlingarna sker under inflytande av den kontinuerliga samrådsprocess som äger rum i THE ,ABOUR &OUNDATION och i 3#2. Inför förhandlingarna sker ingående samordning på den fackliga sidan. Förbunden enas inom ramen för sin huvudorganisation om ett maximital för de yrkanden, som skall presenteras i förhandlingarna. Därefter sker förhandlingarna på förbundsnivå. Inför det slutliga undertecknandet av förbundsavtalen fordras dock ett godkännande från centralorganisationen. Även på arbetsgivarsidan sker en förberedelse och samordning av för- handlingarna. Den är dock inte fullt lika långtgående som på arbetstagar- sidan. Vid förhandlingarna sker överläggningarna med samtliga fackliga orga- nisationer närvarande . I regel undertecknar alla arbetstagarorga- nisationer samma avtal. Det inträffar dock att en arbetsgivare tecknar avtal med endast en organisation. Detta avtal tillämpas därefter på samtliga anställda inom branschen. Det är inte särskilt meningsfullt för övriga fackliga organisationer att utlysa strejk för att få till stånd ett annat avtal. En domstolsprövning av en sådan strejk skulle sannolikt leda till att strej- ken förbjöds med motivet att den skulle ses som en alltför drastisk åtgärd för att uppnå ett annat kollektivavtal än det som redan slutits med en annan facklig organisation. De kollektivavtal som tecknas är i regel detaljerade. Det sker endast förhandlingar på en nivå, vilket innebär att de förbundsvisa avtalen skall SOU 1998:141 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM 161 vara direkt tillämpbara på enskilda arbetsplatser. Kollektivavtalen är i regel minimiavtal och det finns således möjlighet för arbetsgivaren att betala extra utöver de avtalade nivåerna. Det sker också vid arbetskrafts- brist, men löneglidningen är i regel mycket begränsad. Traditionellt finns det en stor obenägenhet att vidta stridsåtgärder. De strejker som förekommer är ytterst kortvariga och väcker sällan sympati hos allmänheten. hör till de länder i världen där antalet strejkdagar är lägst. har en särställning i . Den tyska ekonomin är den i sär- klass största mätt i BNP. Det är ett betydande industriland och den vikti- gaste konkurrenten till näringslivet i många andra europeiska länder, däribland . Den tyska , , har länge haft en självständig ställning, vilket haft betydelse för fastheten i penningpolitiken och medverkat till att göra den tyska D-marken till den ledande Europe- iska valutan. Löneutvecklingen i är i stor utsträckning utgångspunkten för konkurrentländerna. Få länder har dock ett lika stabilt system för att generera löneökningar som är förenliga med låg inflation. Sedan Tysk- lands återförening tyska lönebildningen för ett allt hårdare tryck. Arbetslösheten har stigit och reallönerna stagnerat. Parterna själva är också mer kritiska mot sitt eget system . BNP-tillväxten under de tre har varit högre i än i . Utvecklingen , då drabbades av en mycket kraftig tillbakagång med fallande BNP i följd, hade ingen motsvarighet i . Istället ledde återföreningen av de båda tyska staterna inledningsvis till en mycket god tillväxt, som kulminerade . Därefter har utvecklingen varit svagare. Konkurrenskraften har försvagats av relativt stora löneökningar som D-marken var stark. Resultatet blev en minskad export och starkt tryck på rationaliseringar. Genom omfattande uppsägningar kunde produktiviteten förbättras. Det har dock fått till följd att arbetslösheten har stigit till höga nivåer. 162 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM !RBETSGIVARORGANISATIONER: "UNDESVEREINUNG DER $EUTSCHEN !RBEITSGEBERVER B¤NDE "$!) är huvudorganisation för privata arbetsgivarorganisationer. 'ESAMT METALL är det viktigaste medlemsförbundet och organiserar företag inom verkstads- och elektronikindustrin. !RBETSTAGARORGANISATIONER: $EUTSCHE 'EWERKSCHAFTSBUND (DGB) är huvud- organisation. )' -ETALL är det största medlemsförbundet. För tjänstemän finns två mindre huvudorganisationer $EUTSCHER "EAMTENBUND och $EUTSCHE !NGESTELL TENGEWERKSCHAFT /RGANISATIONSGRAD: . 4¤CKNINGSGRAD AV KOLLEKTIVAVTAL: . &¶RHANDLINGARNA: Parterna har rätt enligt lag att bedriva fria förhandlingar utan statlig inblandning. Någon förhandlingsskyldighet förekommer inte. Förhandling- arna bedrivs förbundsvis för varje delstat men är väl koordinerade av de centrala organisationerna. Avtalen tillämpas direkt på varje företag. Lokala löneförhand- lingar förekommer inte inom )' -ETALLS område. Vissa anpassningar av avtalet kan göras på företagen efter överenskommelser med företagsrådet.. För större avvikelser förutsätts avtal med )' -ETALL. Arbetsgivaren kan själv besluta om att betala löner över avtalet eller att minska överbetalningen, men kan i praktiken inte ändra lönestrukturen. +ONFLIKTR¤TT: Rätten till stridsåtgärder är inte lagreglerad utan bestäms i rätts- praxis. Gränserna för parternas agerande sätts av den Federala Arbetsdomstolen genom tillämpning av en proportionalitetsprincip som innebär bl.a. att strejk endast får tillgripas som sista medel för att nå ett avtal och att den skall föregås av en medlemsomröstning. Rätten att tillämpa lockout är begränsad. Varningsstrejker accepteras som påtryckning under pågående förhandlingar. Det finns knappast något utrymme för sympatiåtgärder. Någon skyldighet att varsla om konflikt finns inte. -EDLINGSINSTITUT: finns men utnyttjas inte. Parterna har egna överenskommelser om förhandlingsordningar och opartiska ordförande eller medlare. -EDLARNAS BEFOGENHETER: Statliga medlare har inga befogenheter. 3TATLIGA INGRIPANDEN: Förekommer inte. SOU 1998:141 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM 163 'OD TILLV¤XT OCH BALANSERAD L¶NEUTVECKLING De nominella lönerna har ökat snabbare i än i . Den snabbare löneökningen har inte motsvarats av en snab- bare produktivitetsutveckling. För att klara konkurrenskraften gentemot har tvingats att devalvera . har kronkursen mer än halverats gentemot D-marken. Detta är en historia som inledningsvis delade med t.ex. Stor- och de övriga nordiska länderna, men dessa länder har lyckats bättre med att stabilisera sina valutor gentemot D-marken. Förändringen av priser och nominella löner har varit förhållandevis stabil i . Det gäller även åren då många andra länder drabbades av kraftiga pris- och löneökningar efter den första oljeprischocken. I stället föll den nominella löneökningstakten kontinuer- ligt då den stabiliserades på en nivå strax . har inflationstakten varierade mellan i årstakt. Det kan jämföras med att det i många länder var vanligt med en inflationstakt som översteg . 3TARK VALUTA P¥VERKAR KONKURRENSKRAFTEN har haft en dominerande roll i det europeiska valutasamarbetet . skapades i den s.k. valuta- ormen. Principen var att binda ett antal europeiska valutor till varandra för att minska kursrörelserna mellan dessa, men att låta övriga valutor flyta fritt i förhållande till ormen. Samarbetet i valutaormen pågick . fick en ledande roll eftersom det i övrigt endast var de mindre länderna , , och som deltog . , och deltog endast några månader och gick in och ut ur samarbetet . De länder som deltog endast klarade inte att försvara sina växelkurser utan devalverade valutorna mot D-marken. bedrev en förhållandevis stram penningpolitik. bildades EMS, Europeiska Monetära Systemet, och därmed växelkursmekanismen . fick tidigt problem att hålla kursen mot D-marken och tillämpade en bandbredd på . , och fick problem och . Under valutakrisen gjordes mer omfat- tande kursjusteringar i förhållande till D-marken. 164 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM D-marken således successivt revalverats mot flertalet europeiska valutor. Två viktiga undantag är och , som har klarat att hålla en stabil växelkurs mot D-marken. Den tyska industrins konkurrenskraft har fluktuerat trots en stabil löne- bildning. En förklaring är de återkommande indirekta revalveringarna mot övriga europeiska valutor och betydande kursrörelser gentemot dollarn. Lågkonjunkturerna som följde på oljeprischockerna 1973 och 1979 resul- terade i kraftiga ökningar av arbetslösheten, som senare till betydande del har blivit bestående. Bland de åtgärder, som vidtogs , i syfte att minska arbetslösheten märks bland annat ökade satsningar på en aktiv arbetsmarknadspolitik och minskning av anställningsskyddet av en nyanställning. TERF¶RENINGEN P¥VERKAR L¶NEBILDNING OCH ARBETSMARKNAD Den mest omfattande ekonomiska strukturella förändringen för tysk eko- nomi inträffade genom återföringen av de tyska staterna. har även försvarat den tyska växelkursen och ledande valutapolitiska ställning i består efter återföreningen. Dock har de offentliga finanserna påverkats negativt. Bekymren med återföreningen har även lett till att sysselsättningen minskat både i östra och i västra och arbetslösheten har ökat kraftigt . Inledningsvis ledde återföreningen även till en stigande löneökningstakt. Ökningstakten har dock avtagit och är nu nere på en nivå . De omfattande struktur- rationaliseringarna inom den tyska industrin har givit upphov till kraftiga produktivitetsförbättringar och reducerat kostnaden per produce- rad enhet. Problemen med den fallande sysselsättningen har fokuserat uppmärk- samheten på behovet av en ökad flexibilitet i lönesättningen för att an- passa den till de enskilda företagens betalningsförmåga. Ett särskilt pro- blem är att lönenivåerna i öst anses vara för höga i förhållande till produk- tiviteten i industrin i östra . Lönenivåerna i östra är av lönerna i västra . Det skall dock jämföras med att lönenivåerna i många av de östeuropeiska länderna ligger väsent- ligt lägre än i östra . Det pågår ett successivt närmande av lö- nerna i östra till nivåer som gäller i väst. Detta påverkar syssel- sättningen negativt i de östra delstaterna. Många arbetsgivare önskar även mer flexibilitet i lönesättningen i in- dustrin i västra .