sou · GMB377 · 1999-01-01 00:00:00 — Småföretagen och deras roller .......................................... Vikten av kompetens och kompetensutveckling................. Kompetens för småföretag ............................................... 1.4Varför offentliga insatser för småföretagens Dagens utbud av offentliga insatser.................................. Småföretagares syn på kompetensförsörjning................................... Resultat av en serie intervjuer.......................................... för att skapa efterfrågesug........... IT och småföretagen........................................................................... Rådgivning till småföretagare via elektronisk post ............ 6 Kompetenshöjning genom rekrytering............................................... Akademiker i småföretag ................................................. Akademiker på öppet köp ................................................ 7 Fler synpunkter på extern kompetens............................................ Kompetens genom styrelser.............................................. 8 Avslutande kommentarer................................................................... Småföretagsdelegationens ledamöter och experter .................................... Lärande är en strategisk faktor för arbete, ekonomisk tillväxt och välfärdsutveckling. I många sammanhang understryks att kunskap och kompetens behöver förstärkas på hela arbetsmarknaden för att ska kunna anpassa sig till den globala ekonomin. Omställningen från traditionell industrination till högproduktivt kunskapssamhälle måste gå vidare. Det ställer krav på både enskilda individer, företag och organisationer. Ofta utpekas småföretagen och entreprenörerna som särskilt viktiga för sysselsättning och tillväxt i näringslivet. Mot den bakgrunden är det intressant att studera de små företagens förmåga att ta till sig ny kunskap och att utveckla och vidmakthålla hög kompetens. Småföretagsdelegationens uppgift är att "identifiera problem och föreslå åtgärder som undanröjer onödiga hinder för etablering och tillväxt i småföretag". Utbildning och kompetensutveckling uppmärk- sammas i många sammanhang och det finns många projekt som syftar till att utbilda i entreprenörskap och stärka företagandet. Delegationen har konstaterat att småföretagens kompetensförsörjning är ett område där företagare anser att det, trots många initiativ, saknas lösningar i samhället som är väl anpassade till deras speciella behov och förut- sättningar. Eftersom det dessutom finns ett positivt samband mellan kun- skapstillväxt och småföretagstillväxt har det varit naturligt för delega- tionen att lyfta fram och arbeta med kompetensfrågorna. Småföretagsdelegationen överlämnar härmed sin rapport . Rapporten ingår i en serie delrapporter. Delegationen har genomgående arbetat i nära kontakt med småföre- tagare och företagarnas organisationer för att verklighetsanknyta sina analyser och slutsatser. Dialogen med företagare har inte varit minst viktig när det gällt kompetensfrågorna, eftersom dessa är komplexa och mångfasetterade i småföretagsvärlden. I Småföretagsdelegationen har ingått ledamöterna , , , , , , och . Delegationen har biträtts av experterna , samtliga från Närings- och samt från LRF. har svarat för väsentliga delar av fakta- och förslagsarbetet på kompetensområdet. har svarat för den redaktionella utformningen. Av företagen i det svenska näringslivet är 97,små eller medelstora. har småföretagen kommit i fokus för samhällsintresset, kanske framför allt därför att många sätter hopp till småföretagen när det gäller att få bukt med arbetslösheten. I det moderna kunskapssamhället är kompetensen hos företag och arbetskraft en kritisk faktor. Småföretagsdelegationen har bedömt att kompetensutveckling, utbildning och lärande i arbetet är mer komplicerat i små företag än i stora. Delegationens egna kontakter med små- företagare visar att det i samhällets utbud av kompetenstjänster saknas inslag som företagarna efterfrågar. Kompetensförsörjningen är därför ett av de områden som delegationen valt att studera och presentera särskilda förslag om. När det gäller utbildning och lärande finns det några förhållanden som är speciella och särskilt svårhanterliga för många av de små företagen. Dessa förhållanden är utgångspunkter för delegationens förslag. ·Småföretagen är en heterogen grupp med mycket olika förutsättningar och verksamhetsinriktningar. I gruppen inryms allt från högteknologiska, snabbväxande exportföretag till lokalt agerande service- eller hantverksföretag utan tillväxtplaner. ·Den grundläggande utbildningsnivån är lägre i småföretag än i större företag. ·Kompetensbehovet blir framför allt synligt i konkreta och akuta problemsituationer i företagets vardag. Utbudet av kompetenstjänster omfattar framför allt allmängiltig kunskap som är dåligt anpassat till behoven i de mindre företagen. ·Småföretagare är arbetstyngda och tidspressade. De har svårt att vara borta från företaget för att delta i utbildningar eller andra sorters kompetensprogram. De känner sig ofta ensamma med sina problem och vill ha någon engagerad tjänsteman eller kollega som samtalspartner. ·Småföretagarna är otydliga i sin roll som beställare och svaga som köpare av kompetenstjänster. Samhället ansvarar för basutbildningar på olika nivåer. Utbyggnaden av universitet och högskolor och satsningarna på distansutbildningar betyder mycket för att höja den allmänna kompetensnivån i småföretagen. Utbildningar om entreprenörskap, småföretagande och liknande finns numera på flera högskolor och gymnasieskolor i landet. Delegationens uppfattning är att småföretagskunskap bör gå som en röd tråd i kurser och program på alla nivåer i utbildningsväsendet. Samhällets direkta stöd på kompetensområdet till småföretagen förmedlas genom myndigheter och institutioner med offentliga uppdrag. Småföretagsdelegationen konstaterar att samhällets utbildningar och kompetenstjänster är starkt utbudsstyrda. Småföretagarna anser att mycket av utbudet skjuter över deras huvuden. De konsulter som ska bistå dem med kompetenstjänster, får dem att köpa de tjänster som konsulten är expert på eller som det går att få finansiellt stöd till – inte tjänster som företagaren själv uppfattar skulle vara t ill hjälp för att lösa aktuella problem i företaget. Företagarna tycker också att det är svårt att hitta rätt information och råd om kompetenstjänster. Informationen är svåröverskådlig och företagarna befarar att mycket går dem förbi. Delegationen har tagit fasta på den bild som företagarna själva ger av sin verklighet och problemen på kompetensområdet. Vår uppfattning är att förslag till nya system och metoder för att underlätta kompetens- försörjningen ska -utgå från företagens behov och vara klart efterfrågestyrda, -undvika att snedvrida konkurrens via samhällsstöd, -bidra till att tydliggöra bilden av samhällets kompetens- tjänstorganisation. Småföretagsdelegationen anser alltså att förslagen på kompetensområdet ska innebära omställning från utbudsstyrda till mer efterfrågestyrda system. Konkurrensskyddade verksamheter ska bli mer konkurrens- utsatta. Informationen om existerande kompetenstjänster bör bli mer lättillgänglig och överskådlig. Vi föreslår följande. ·Ett system med individuella kompetenskonton införs sedan den närmare utformningen arbetats fram. Företaget och de anställda eller den enskilde får göra avsättningar av medel som ska användas för kompetensutveckling under skattemässigt gynn- samma villkor. Medlen ska användas för avsedda ändamål inom , annars återgår de till beskattning på vanliga villkor. ·En referensbank byggs upp omfattande uppgifter om kompetens- konsulter med olika specialisering. Till uppgifterna fogas namn på företagare som har anlitat konsultföretagen och är villiga att ge referenser. ·Ett nationellt projekt – en – genomförs i småföretag med hjälp av datakunniga ungdomar för att lyfta företagen över IT-tröskeln och öka deras IT-kunskaper. En första etapp bör omfatta 10 000 småföretag och – om denna utfaller väl – hela kampanjen ca 200 000 företag. ·Ett virtuellt utbildningscentrum, VUC, för småföretagens lärande i arbetet startas som en treårig försöksverksamhet. Centret ska vara en one-stop-shop för företagens beställningar och svara för kund- och leverantörssökning, förpackning och spedition av IT-förmedlat material från olika kunskapskällor – företag, myndigheter, utbildningsinstitutioner och andra, internationellt och nationellt. VUC ska komplettera landets befintliga distansutbildningsnätverk. ·En databas läggs upp på Internet omfattande friv illiga rådgivare med specialistkunskaper som är villiga att engagera sig som samtalspartners och bollplank åt småföretagare. ·Ett nationellt ramkoncept, "SME Projekt – akademiker på öppet köp", läggs upp och drivs av högskolor eller institutioner nära företag och högskolor. Projektet syftar till att öka rekryteringen av akademiker till småföretagen och att göra småföretagssektorn mer intressant för de högskoleutbildade. ·En länk läggs in på Internet för att lotsa småföretagare till information om var och hur extern kompetens, t.ex. mentorer och styrelseledamöter, kan sökas. Länken införs lämpligen i något befintligt informationssystem för småföretagare, t.ex. Smelink. 1.1Småföretagen och deras roller Småföretag utgör en stor men mycket heterogen grupp i näringslivet. Eftersom deras verksamheter och villkor är olika, är det oftast inte meningsfullt att uttala sig generellt om dem. Då man talar om småföretagens problem och diskuterar lösningar, är det oftast nödvändigt att precisera vilka typer av småföretag som avses. I definieras företag med högst 200 sysselsatta som små och medelstora. Företag med 0-9 anställda kallas ibland mikroföretag. De som har upp till 49 anställda benämns småföretag, de med 50-199 anställda räknas som medelstora, däröver klassificeras företagen som stora. I har flertalet företag inga anställda utan drivs som enmansföretag. var antalet sådana företag ca 385 600. Inkluderas också företag med 1-19 anställda var antalet ca 571 000, vilket utgjorde av alla företag i landet. Antalet storföretag enligt den svenska definitionen, dvs. företag med 200 eller fler anställda, var 1 654 eller 0,3 procent.1 I EU definieras företag med upp t ill 99 sysselsatta som små och företag med 100-250 sysselsatta som medel- stora. Antalet anställda är inte tillräckligt som indelningsgrund då småföretagens villkor diskuteras. Ett företag med få anställda kan ha stor omsättning eller ingå i en stor företagsgrupp. Det blir allt vanligare att flera småföretag samarbetar i nätverk och konstellationer där man delar på arbetsuppgifterna. Företaget kan vara hantverksbaserat eller baserat på högteknologi. Slutsatsen är att man för olika sammanhang 1 SCB, Statistisk årsbok 1998 , tabell 294, Företag efter...storleks- klass 1996. också behöver veta hur företaget ser ut med avseende på t.ex. verk- samhetsinriktning, ägarförhållanden, kapitalintensitet, kompetensbas, tillväxtpotential. Småföretagsdelegationen har utgått ifrån att kompetensförsörjningen har betydelse för etablering, överlevnad och tillväxt bland småföretagen och har arbetat med frågan om hur utbildning och lärande kan underlättas. Vi använder begreppen levebrödsföretag och tillväxtföretag, även om det inte går att dra en fullständigt entydig gräns mellan de båda typerna. Småföretagsdelegationens uppgift att undanröja hinder för etablering och tillväxt kan antyda att framför allt tillväxtföretagen bör vara i fokus. Delegationen har dock tolkat uppdraget så att förslag på kompetensområdet ska kunna avse alla typer av småföretag. Levebrödsföretag och tillväxtföretag, serviceföretag och tillverkande företag För levebrödsföretagen, som är det stora flertalet bland småföretagen, finns sällan mer avancerade expansionsplaner. Ofta är det enmans- eller familjeföretag som ger service på en lokal marknad och som varken har förutsättningar eller ambitioner att växa. Verksamheten kan expandera om servicen är underetablerad i det samhälle där företaget verkar, om befolkningen växer i samhället eller om företaget konkurrerar ut ett annat företag på orten. De problem företagaren hanterar, har mer att göra med den löpande dagliga verksamheten än med strategier för framtiden. Kompetensfrågorna ska ses i det perspektivet. I tillväxtföretag är situationen till stor del annorlunda. I kan endast av småföretagen karaktäriseras som renodlade tillväxtföretag. De producerar varor och tjänster för en marknad som i princip är geografiskt obegränsad. Det kan vara svårt att bedöma marknadsutsikterna och risktagandet är därför ofta stort. De problem företagaren möter, förutom de rent administrativa, kan t.ex. ha att göra med utveckling och anpassning av produktionen till ny teknik och nya kunder, introduktion på nya marknader, exporthandel, varumärkes- och patentfrågor. Problemen täcker ofta ett större spektrum än i det tradi- levebrödsföretaget. Det finns också grundläggande skillnader mellan olika kategorier av företag i fråga om kompetensbehov, arbetsintensitet och kapitalbehov. kan ha stort kapitalbehov för produktutveckling och "hårda" investeringar, särskilt vid nystart och då företaget introducerar sig på nya nationella eller internationella marknader. Det typiska företaget i denna kategori är den varuproducerande industrin där personal opererar eller övervakar maskiner. 14 kap 2 SOU 1998:77 industri är inslaget av manuellt arbete allt mindre medan kunskapsintensiteten ökar. Vissa av de tjänsteproducerande företagen är arbetsintensiva men utan höga krav på utbildning hos de anställda. Restaurangbranschen och handeln kan nämnas som exempel. Andra, t.ex. transportföretag, ställer också relativt sett lägre utbildningskrav men är i stället kapitalintensiva. I andra tjänsteproducerande företag är verksamheten direkt baserad på kompetensen hos personalen. Konsultföretag är typexempel. Utbild- ningsnivån är hög. Det är uppenbart att frågor kring kunskap, utbildning och lärande har särskild betydelse i dessa företag, eftersom det är specialkompetens på ett visst område som företaget marknadsför. Småföretagens roll i det svenska näringslivet De stora industriföretagen i landet sysselsätter allt färre personer, sett i relation till företagens omsättning. Tre huvudsakliga trender kan urskiljas i produktionsutvecklingen , nämligen att tjänsteproduktionen ökat, att produktionen blivit alltmer kunskaps- intensiv och att de mindre företagen fått en allt viktigare roll för både produktion och sysselsättning. Den ökade efterfrågan på tjänster har betydelse för småföretagen. Ungefär två tredjedelar av sysselsättningen i småföretag återfinns i tjänstesektorn. En viktig förklaring är den ökade specialiseringen och arbetsdelningen i näringslivet som yttrar sig i att tillverkande företag i stor utsträckning köper tjänster från fristående företag. Informa- tionstekniken som på allvar introducerats i arbetslivet , har underlättat produktion i mindre arbetsenheter och bidragit till att stimulera småföretagande på vissa områden. Den ökade arbetslösheten har satt småföretagen i fokus. Studier både i och utomlands visar att det framför allt är småföretagen som står för nettotillskottet av arbetstillfällen. Men bilden av småföretagen som arbetsmarknadens räddningsplanka är komplex och delvis motsägelsefull. 2 diskuterar förutsättningarna för tillväxt i småföretagssektorn i generella termer. I utredningen bedöms att ökad ekonomisk aktivitet i samhället kan leda till att sysselsättningen ökar i redan etablerade företag. Ökad privat konsumtion ger tydligast utslag i sysselsättningen i de mindre företagen. God tillväxt i ekonomin som helhet bedöms således vara det som bäst gynnar småföretagen. Nyföretagande gynnar nyföretagande i både tid och rum. På orter där det 2 , SOU 1995:4. näringslivet präglas av många små och självständiga företag uppstår lätt nya småföretag som i sin tur inspirerar fler personer att starta eget. Nya företag uppstår också lättare i områden där det finns tekniskt framåtsträvande stora företag. Att vara anställd i större företag och ha problemlösande uppgifter och nära kontakter med kunder, teknik och marknad ger den enskilde bättre förutsättningar att starta egen verksamhet. Om de finansiella institutionerna är positivt inställda till småföretag och det är lätt att få information och råd om kapital- försörjning och annat, så är detta befrämjande. Det sociala klimatet i samhället bör också gynna individualism. Enligt bör statens roll vara att skapa ett neutralt klimat för företag i olika storleksklasser och minska skattetrycket på småföretagen. Staten kan vidare bistå med rådgivning och information på en rad områden för småföretag och nystartare. Utbildning om företagande och entreprenörskap bör vara obligatoriska moment i gymnasier och högskolor. 1.2Vikten av kompetens och kompetensutveckling Allmänt om kompetenssituationen i Ökar verkligen förändringstakten, som så ofta sägs? Ett problem är att definiera begreppet, ett annat att genomföra mätningar. Vad vi säkert vet är att kunskapsmängden tillväxer i accelererat tempo och att tillämpad kunskap också blir inaktuell mycket snabbare nu än . På teknikens områden går utvecklingen inom informationstekniken tjugo gånger snabbare än inom traditionell teknik. Att den internationella handeln ökar går också att mäta, liksom att konkurrensförmågan allt mer betingas av kvalificerad kompetens och en förmåga att kombinera mycket skiftande kunskapstyper. Produktlivscyklerna blir kortare och kunder kräver leveranser i exakt rätt tid. Att kunna agera snabbt och rörligt blir ett krav, eftersom konkurrenterna skaffar sig sådana möjlig- heter. Det resulterar i mer av kundanpassning och skräddarsömnad av varor och tjänster, något som återigen kräver mer allsidighet och anpassningsförmåga hos företagen. 3 , : Den valbara tekniken , Teldok rapport 112, 1997. I slutbetänkande framhålls att "det krävs mycket omfattande satsningar på kunskap och kompetens över hela arbetsmarknaden för att anpassa svensk ekonomi till de nya villkoren". Uttalandet grundar sig på forskning och utredningar såväl i som internationellt.4 finns det speciella krav som ger kon- kurrensfördelar åt den som svarar upp mot dem . För svenska företag är det lätt att peka på nya krav till följd av deltagandet i den europeiska gemensamma marknaden och tillkomsten av EMU. Företagen behöver också lära sig att på ett balanserat sätt utnyttja informations- tekniken, IT. har ofta framhållits att kunskapsnivån hos arbetskraften är en kritisk faktorer för utvecklingen av det svenska näringslivet och för sysselsättningen i landet. Jämförelser med andra länder visar att ha tre viktiga kompetensproblem. ·En relativt stor andel av arbetskraften har kort formell utbildning. ·Andelen med längre universitetsutbildning är liten. ·Utbudet av högre tekniskt utbildade är litet jämfört med andra länder i . Problembilden har avspeglat sig i arbetsmarknads- och utbildnings- politiken . De offentliga satsningarna på vuxenut- bildningar och kunskapslyft för arbetslösa har förstärkts. Insatserna är antingen rent nationella eller samarbetsprojekt inom ramen för t.ex. EU:s strukturprogram. Bland EU:s insatser är Mål 4 inom struktur- programmet bara ett exempel. De tekniskt utbildade nämns ofta som en nyckelgrupp för t illväxten i företag inom både varu- och tjänstesektorn. De utbildningspolitiska sats- ningarna har till stor del handlat om att föra mer resurser till den högre utbildningen och att inrätta utbildningsplatser så att fler utbildas på de naturvetenskapliga och tekniska områdena. En viktig punkt i utbild- ningspolitiken har varit att satsa på de regionala högskolorna för att göra de högre basutbildningarna lättare tillgängliga. I det offentligt finansierade utbildningssystemet är småföretagandet dåligt representerat. Företagare är inget man utbildar sig till, är argumentet, och det är sant. Men det borde vara en självklar del av utbildning på alla nivåer att skapa förståelse för vad småföretag är och att visa vilken betydelse denna form av företagande har i samhället. 4 Kompetensutveckling: En nationell strategi , , SOU 1992:7, s. 8 Sådana utbildningsinsatser kan bidra till att underbygga en allmänt positiv attityd till småföretag och entreprenörskap. Samhällets satsningar på skolan och högskolorna för att generellt höja basutbildningsnivån hos befolkningen ligger utanför det som är Småföretagsdelegationens huvudsakliga uppdrag och intresseområde. Därför har delegationen endast synpunkter på hur det ordinarie utbildningsväsendets utbud, program, arbetsformer, organisation m.m. i några fall kan göras mer småföretagsanpassade. Kompetens beskrivs ibland som kunskap kombinerad med vilja och förmåga att tillämpa kunskapen samt att göra detta i samspel med andra. Individer kan tillägna sig kunskap på många olika vägar och kan på olika sätt "förädla" sin kunskap till kompetens. tänker man sig kanske att kunskap förmedlas via utbildningsväsendet, men det är bara en del av sanningen, om än viktig. Kunskap och kompetens kommer också via information och rådgivning och genom lärande på arbets- platsen. var lärlingssystem vanligt för att utbilda sig i ett yrke och komma in i arbetet. får de flesta yrkesutbildningen i skolan och företagens insatser för nyanställda görs oftare som någon form av trainee-system, introduktion och handledning. Men kompetens förmedlas inte bara genom mer eller mindre formellt programlagt lärande. Man lär också genom den erfarenhet som arbetet ger. Man kan hämta information och kunskap från många olika källor genom att aktivt söka efter det man behöver veta och kunna hos kolleger eller hos andra företag, myndigheter och olika servicegivande organ. Lärande och kompetensutveckling kan alltså ske på många olika sätt. Kunskapskällorna kan vara många – utbildning, information, övning, yrkeserfarenhet, samarbete och samverkan med andra – ett brett spektrum som det är viktigt att vara medveten om, inte minst för småföretag, där kompetensproblem kan vara svårare att lösa än i stora företag. Hur kan småföretagare bedöma sitt företags kompetensbehov? Naturligtvis behövs yrkeskunskap för själva kärnverksamheten – tillverkningsprocessen eller tjänsten. Men företagaren ska också klara av att lösa oförutsedda problem. Ofta är det ett uppkommet praktiskt problem som gör företagaren uppmärksam på att han be höver information, råd eller kunskap – . Stora företag kan anställa och sysselsätta specialister på olika områden vid sidan om kärn- verksamheten. I en stor personalstyrka finns också större chans att någon kan svara upp mot ett oväntat be hov, att någon "händelsevis kan tala spanska". Ett litet företag kan behöva samma sorts specialist- kompetenser som ett stort men ofta bara på deltid eller vid enstaka tillfällen. De flesta små företag kan varken sysselsätta eller avlöna exklusiva specialister på heltid. Deras lösning får i stället bli att köpa den kompetens de behöver men inte kan ha anställda för. Deras egen bästa kompetens i sådana fall är att veta vad de ska efterfråga och vad som finns att få. Det finns några faser i företagens utveckling som ställer särskilt höga kompetenskrav. Det är dels starten, dels tillväxtperioder och perioder då verksamhetsförutsättningarna ändras radikalt. De företag som startas med utgångspunkt från en uppfinning, måste kunna förse sig med den kompetens som själva företagandet kräver. Det är inte självklart att smarta uppfinnare är kompetenta företagare. För t illväxt- företag kan expansionsfaserna innebära nya villkor för verksamheten och ställa företaget inför problem som är förknippade med både interna och externa förhållanden. Även om tillväxten sker långsamt och ger företaget möjligheter att anpassa sig steg för steg, behöver kompe- tensfrågorna ofta ingå i företagets verksamhetsplanering mer långsiktigt och strategiskt än i levebrödsföretagen.