sou · GMB349d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Medlemsländerna kan införa följande vägledande gränsvärden för privatpersoners införsel av alkohol- och tobaksvaror: Införsel överstigande dessa gränsvärden anses gjorda i förvärvssyf- te, såvida inte personen i fråga kan visa för skattemyndigheten att så inte är fallet. Bilaga 1, Färjemarknaderna 43 6.1.3Införsel för personligt bruk till , och – beskattade varor Vid och inträde i EU hade redan möj- lighet att tillämpa mer restriktiva regler för personlig införsel av i ett annat medlemsland beskattade varor. Medlemsförhandlingarna medförde att och kunde tillämpa vissa restriktiva införselregler. Vid EUs finansministermöte medgavs rätt att få fortsätta att tillämpa nuvarande införsel- regler fram till mitten av . Vad som skall gälla därefter kommer att avgöras vid förnyade förhandlingar mellan EU- kommissionen och . och har förbundit sig att avveckla sina införsel- regler vid utgången av . Om emellertid skulle ges rätt att få tillämpa sina införselregler efter detta datum , kan det bli aktuellt för och att få samma slutdatum som Sve- rige. ska Kommissionen rap- portera till ministerrådet och parlamentet om hur dessa undantag skall tillämpas. För vidkommande tillämpas för närvaran- de följande införselbestämmelser: ·1 liter sprit eller starkvin ·300 cigaretter eller 150 cigariller eller 75 cigarrer eller röktobak 6.2Regelverket för taxfree - försäljning Den historiska bakgrunden till taxfreeförsäljning finner man i den traditionella skattefria statusen för fartyg på internationellt vatten samt utvecklingen av frihamnar. Två internationella konventioner, –1944 och –1954 reglerar taxfreeförsäljningen och dess utvidgning till att också gälla flyget. 44 Bilaga 1, Färjemarknaderna dessa konventioner till att börja med av direktiv / 169/EEC. Reg- lerna förändrades därefter i liberaliserande riktning av direktiv /230/EEC. beslöt 1991 att de enskilda medlemsländerna under en viss övergångsperiod, fram till och med dem , skall tillåtas att medge en viss skattefri försäljning vid resor mellan med- lemsländerna. Skattefriheten innebär en befrielse från mervärdes- skatt och punktskatt (artikel 28K i direktiv /388/EEG respektive artikel 28 i direktiv /12/EEG). Enligt ingressen till dessa direktiv kommer att krävas för att vidta åtgärder som är nödvändiga för att mildra konsekvenserna både av de sociala återverkningarna på området i fråga och de regi- onala svårigheterna, särskilt i gränsregioner, som en avveckling av taxfree försäljningen kan leda till. I direktiv /680/EEC, artikel 28k anges förlä ngd rätt till momsbe- frielse för ombordförsäljning och direktiv /18/EEC, artikel 28 förlängd befrielse från punktskatter i samband med taxfree- försäljning . I det följande används begreppet tax- free som befrielse från bägge dessa skatter. I de aktuella direktiven anges att vissa territori- er inom EU inte skall anses ingå i . kom efter inträde att ingå i de undantagna territorierna. Bland de övriga territoriella undantagen finns bl a: ·Helgoland och territoriet Büsingen (D) ·Ceuta (E) ·Kanarieöarna (E) ·Melilla (E) ·Liviggno (I) ·De italienska delarna av (I) De territoriella undantagen medför i skatte- och tullhänseende dels att taxfreeförsäljningen till resande till och från dessa områden kan Bilaga 1, Färjemarknaderna 45 fortsätta även efter , dels att import från dessa om- råden i förekommande fall utsätts för EUs gemensamma yttre tull- mur. Möjligheterna till fortsatt taxfreeförsäljning är naturligtvis gynnsam för turismen medan tullmuren är negativ för de aktuella områdenas näringsliv. Det finns många oklarheter om den faktiska tillämpningen av slo- pandet av taxfreeförsäljning 1999. Varken EU centralt eller berörda myndigheter i olika länder, däribland , har ännu utarbetat föreskrifter och regelverk för den praktiska hanteringen av ombord- försäljning av beskattade varor. Varken , tull- verket eller har börjat arbeta praktiskt med frågan. tillsatte dock en utredning som bland annat ska se över provianteringsförordningen och skat- testatusen för ombordförsäljning efter . Utredning- en har emellertid ännu ej påbörjat sitt arbete. Det är speciellt tre frågor som är viktiga för utvecklingen av färje- sjöfarten efter slopandet av taxfree . ·skattesatser för ombord sålda och ilandtagna varor Det som föreligger är EU-direktivens skrivningar i 91/680/EEC som harmoniserar metoderna för uttag av moms inom EU och direktiv vad gäller harmonisering av punktskatteuttag i 92/12/EEC. Direktiv /680/EEC korrigerar direktiv /388/EEC i syfte att harmonisera momsreglerna i medlemsstaterna. Ny lydelse för arti- kel 28k är: in the case of goods s upplied on board ships, aircrafts or trains during transport the places departure and destination of which are within the territory of the Community; the place where 1 Avsnittet bygger på PM – Diskussionsunderlag om slopande av taxfree, , samt underlag från . 46 Bilaga 1, Färjemarknaderna the goods are at the time of departure of the transport. Skrivningen syftar på vilken momssats som skall gälla vid försäljning ombord fartyg, flygplan eller tåg inom EU och det är alltså avgångslandets momssats som skall gälla. I fråga om vilken punktskatt som skall gälla finns inget klart utsagt. Förnödenheter för ombordkonsumtion för flyg och fartyg regleras av artikel 15, direktiv /388, det 6:e moms direktivet. En rimlig utgångspunkt för en bedömning av hur regelverket kom- mer att fungera är de praktiska implikationerna för rederier, tull- och skattemyndigheter. Med denna rimlighetsprincip bör det vara möjligt att göra ett antagande om vilka regler som kommer att gälla avseende följande frågor. Ombordförsäljning och införsel av beskattade varor Om denna försäljning kommer att kunna fortsätta eller inte är fort- farande en öppen fråga. Kan sådan försäljning fortsätta är nästa fråga vilka skattesatser som skall tillämpas, avgångslandets eller destinationslandets. Moms skall enligt det ovanstående tas ut med avgångslandets skattesats. Det kan i så fall vara rimligt att anta att också avgångslandets punktskatter skulle bli gällande. När EUs generella och mer generösa regler börjar tillämpas kom- mer gränshandeln med medlemsländer som tillämpar lägre skatter på alkohol och tobak att flyttas närmare och sannolikt ock- så öka. Det senare medför en starkare press på att harmoni- sera de svenska skatterna på alkohol och tobak med övriga med- lemsländers. Taxfreevaror att ta i land För trafik som passerar internationellt vatten och med destination i tredje land förändras inte de nuvarande villkoren för försäljning av taxfreevaror. Införselregler för taxfreevaror från tredjelandstrafik förändras alltså inte . Däremot kommer för trafik inom EU Minister- rådets beslut och medlemsländernas skatte- och införselregler att förhindra införsel eller framtvinga beskattning av ilandtagna taxfre- evaror. Bilaga 1, Färjemarknaderna 47 Beslutet om avveckling av taxfree handeln avser försäljning från butiker och berör således inte försäljning av varor avsedda för att konsumeras ombord i restauranger, servering o d. Frågan om skat- tefrihet för ombordkonsumtion regleras i särskild ordning. Med anledning av en skattetvist mellan ett danskt färjerederi och tysk skattemyndighet (Faaborg-Gelting fallet) har avgivit ett yttrande som kan tolkas så att nuvarande skattefrihet för ombordkonsumtion saknar stöd i tillämpligt EG-direktiv. Frågan har diskuterats inom , i vilken re- presentanter för medlemsländernas finansministerier och EU- kommissionen deltar. Kommittén synes inte vara beredd att vidta några åtgärder med anledning av yttrande, varför det är rimligt att anta att nuvarande skattefrihet kan fortgå tills vi- dare. Det faktum att det territoriella undantaget för också skulle innebära att området hamnar utanför EUs gemensamma tullmur har bidragit till uppkomsten av en diskussion i om önskvärd- heten av att tillämpa undantaget. Detta innebär att trafik på tillåts fortsatt försäljning och införsel av taxfreevaror inom befintli- ga kvantitativa begränsningar. Det finns också en s.k. säkerhets- klausul i undantaget som innebär att kommissionen kan begära om- förhandlingar om undantaget missbrukas. 48 Bilaga 1, Färjemarknaderna Följande förutsättningar förväntas råda från : ·Villkoren för försäljning ombord och ilandförande av taxfreeva- ror från tredjelandstrafik förblir de nuvarande. ·Försäljning av taxfreevaror för ombordkonsumtion på trafik in- om EU kommer att vara möjlig tills vidare. ·Hur beskattning av ombordförsålda varor kommer att ske är oklart. Men sannolikt kommer den att ske med avgångslandets skatte- satser. ·De nuvarande svenska, danska och finska begränsningarna för införsel av beskattade varor för personligt bruk från annat medlemsland är ett undantag från EUs generella regler. När dessa undantag upphör är oklart. 6.3Skillnader i punktskatter och moms Bedömningar av nationella effekter av upphörandet av taxfree för- säljningen hamnar oundvikligen i värderingar av konsumenternas framtida köpbeteende efter taxfree. Inom EU finns betydande skill- nader i skatter och avgiftsnivåer på framförallt tobak och alkohol. De nationer som har lägre punkskatter och avgifter bedöms kunna attrahera en väsentlig del av den konsumtion som tidigare skett av- giftsfritt ombord. Det danska presenterade en om- fattande analys och värdering av verkningarna av upphörandet av den avgiftsfria handeln. 2 slutsatser var att Dan- mark med stor sannolikhet kommer att vinna på avskaffandet ge- nom bl a: ·En vinst genom att man ersätter en distributionsform som är mindre effektiv med en som är mer effektiv, då det anses vara mindre effek- tivt att distribuera alkohol och tobak ombord på färjor än iland. 2 Vurdering av virkningerne af opphor af avgiftsfri handel for rejsende mellem og EU-lande 1.juli 1999, , Bilaga 1, Färjemarknaderna 49 ·Omfördelning av de samhällsekonomiska kostnaderna till förorena- ren, så att denne i större utsträckning betalar för miljö och sjukvård. Det gäller de danska konsumenterna. ·De svenska konsumenterna däremot, vilka tidigare handlat taxfree ombord bedöms istället göra sina inköp av tobak och alkoholvaror iland i . Svenskarna blir därmed en väsentlig inkomstkälla för danska staten och drivkraften är att är ett lågkostnads- land jämfört med . ·Danmark är däremot ett högkostnadsland i förhållande till . Den danska avgiftspolitiken verkar kunna bli föremål för justering- ar med hjälp av de ökade skatteintäkterna. Prisskillnaderna får inte vara så stora att danskarna eller genomresande i alltför hög grad väljer att göra sina inköp i . ·De ökade skatteintäkterna (framförallt från svenskarnas konsumtion i ) kan användas för att reducera avgiftsnivåerna och indi- rekt medför det att försäljningen ökar iland. Det i sin tur minskar effekterna av bortfallet av danska arbetsplatser när taxfree försälj- ningen upphör. ·De danska färjeoperatörerna bedöms kunna kompensera det förlora- de bidraget från taxfree försäljningen genom ökning av biljettpriser- na. Den avgiftsfria handelns branschorgan, Danish Duty Free Associ- ation, tog 1996 tagit fram en konsekvensanalys genomförd av AKF (Amternes og ). AKFs be- dömningar visade på att verkningarna av upphörandet av avgiftsfri handel med stor sannolikhet skulle påverka dansk ekonomi mycket negativt och beröra ett stort antal sysselsatta – direkt i färjenäringen och indirekt i underleverantörsledet. Skillnaderna i resultaten av dessa två analyser beror främst på olika antaganden om köpbeteen- de men även att uppskattningar av antalet sysselsatta i kärn- och kringtjänster är svåra att vederlägga. Detta pekar också på att re- sultatet är känsligt för variationer i de grundläggande antaga ndena. Tabellerna nedan visar på de stora skillnader som finns i skatter, avgifter och taxfreepriser på alkohol- och tobaksvaror. Priserna för de svenska konsumenterna såväl med som utan skatter och avgifter ligger högst. Det helt avgiftsfria priset på t ex cigaretter ligger på ca . Även taxfreepriserna varierar, vilket indikerar att margi- 50 Bilaga 1, Färjemarknaderna nalerna skiljer sig avsevärt mellan linjerna för vissa varor. De svenska och finska kunderna med höga skatte- och avgiftsnivåer kan acceptera ett betydligt högre taxfreepris. Rederierna har i bety- dande grad valt olika sortiment, vilket delvis kan bero på en an- passning till kundstrukturen. Det försvårar en bredare prisjämförel- se. konkurrerar om taxfreekunderna med en väsentligt mycket lägre prisnivå för vissa produkter än andra operatörer med trafik på och . Eftersom trafiklinjer på kan fortsätta med taxfree är det sannolikt att svenska och finska taxfreekunder kommer att öka sina inköpsresor hit. Table 19: Price and duty levels in different EU countries on spirits and tobacco #IGARETTER PRIS PER PAKET 3%+ Bilaga 1, Färjemarknaderna 51 6IN 3%+ , –L 3%+ CL 0ARFYMVAROR 3%+ ST källa: Rapport från . (EU DG XXI Excise duty tables Table 20: Tax-free prices on some ferry links Sprit pris per liter Utvecklingen av färjenäringen har påverkats av ett antal skilda faktorer: ·Kraftig devalvering av kronan 52 Bilaga 1, Färjemarknaderna Nya regler för taxfree Beslut om upphörandet av taxfree Framför sig har färjenäringen ikraftträdandet av dessa beslut samt ett antal ytterligare förändringar. Den samlade effekten av de för- ändrade ramförutsättningarna och hur det inverkar på gods- och passagerarvolymer samt intäkter för färjetrafiken på kan bara skattas. Det kan dock med all säkerhet konstateras att färjenäringen i kommer att få arbeta med mycket svår- bedömbara marknadsförhållanden . &3WEDEN AND THE FUTURE .UMBER OF PASSENGERS MILLIONS w #HANGED LEVEL ALLOWANCES w 4AX FREE ABOLISHED w &IXED LINKS –RESUNDSBRON w 3HARPENED SAFETY REGULATIONS w .EW %5 MEMBERS w .EUTRAL FINANCE POLITICS w 4AX HARMONISATION EXCISE DUTIES Figure 17: volumes on and the future Bilaga 1, Färjemarknaderna 53 Att bortfallet av taxfree försäljningen kräver en radikal förändring av synsätt och strategier inom färjetrafiken mellan EU-länder är klart. Taxfree har inneburit en subvention, som har påverkat valet och utbudet av transportvägar och transportlösningar för person- och godstransporter. Taxfree är ett nästan magiskt begrepp och utgör ett väl inrotat och generellt brand mark intimt förknippat med färje- och flygtrafik i största allmänhet. Klär vi av begreppet representerar det inget annat för kunden än en möjlighet att handla billigare än hemma och för försäljaren en chans att få ut ett högre täckningsbidrag. Om denna möjlighet upphör behövs nya unika kännetecken – brand marks, som är mer förknippade med specifika linjer, eller kanske till och med är unika för varje operatör. Att taxfree upphör behöver inte betyda att kunden inte kan få en chans att handla billigare än hemma, men det måste ske till priset av att säljarens marginal mins- kar. Det finns dock ett stort antal andra faktorer, som också påverkar transporterna såsom förändringar av valutakurser, skillnader i moms och punktskatter, sammansättning av export/import, indust- rilokalisering, framväxten av nya marknader, faktorkostnadsföränd- ringar, köpkraftsförändringar, aktörernas strategier, politiska be- slut, infrastrukturinvesteringar o s v. Vilka strategier som kommer att vinna störst framgång i ett sådant mer övergripande perspektiv är svårbedömbart. Vi kan dock peka på några alternativa inriktningar och möjligheter för färjenäringen. 54 Bilaga 1, Färjemarknaderna De olika färjelinjernas verksamhet kan karakteriseras utifrån en antal utgångspunkter och förhållanden. Några av dessa kan noteras vara strategiskt tongivande och i sammanställningen nedan, även om den är subjektiv, identifieras huvudsakliga skillnader mellan oli- ka strategikoncept. Inom varje koncept kan finnas ett antal inrikt- ningar, vilka beskrivs med hjälp av några konkreta exempel. Regionkonceptet - ScandLines och samarbetet mellan rederierna i är ett uttryck för specialisering i syfte att ta vara på operativa skalfördelar. Konceptet har en lågkostnadskaraktär men bygger på en homogen regional marknadskännedom. Trafiken är relativt sett mindre beroende av taxfree försäljningen och restiden är kritisk. Viktigare är lokala skillnader i priser, skat- ter, nöjesutbud samt inslag av resande och lasttransporter. Öre- sundsbron utgör sannolikt ett väsentligt större konkurrenshot mot denna typ av verksamhet än förlusten av taxfree försäljningen gör. Ett annat mycket viktigt förhållande är att regionkonceptet förut- sätter en betydande regional koncentration av både last och boende. Transport/resandekonceptet är en lågkostnadsstrategi. Trafiken - faller i skarven mellan ett regionalt koncept och det som kan sägas representera, där operativa skalför- delar och en mer flexibel tonnagedisposition bidrar till mer rationell drift. Detta koncept är generellt sett mer gångbart i ett europeiskt perspektiv. Konferens och restauration följer också ett typiskt låg- kostnadstänkande med snabb billig service till passageraren. Kon- ceptet innehåller också ett betydande inslag av lasttransport med en snabb och hög service kopplad till lasten. Stenas samarbete med P&O är ett uttryck för detta. Shoppingkonceptet kan indelas i ett lyx- respektive lågprisseg- ment. Det senare representeras av såväl Kvarken- som Ström- stadstrafiken. I dessa fall baseras trafiken på äldre fartyg med låga kapitalkostnader och taxfree försäljning ombord. Lasten blir endast en marginal verksamhet som lämnar ett täckningsbidrag. Lyx- varianten representeras av samt trafik från . Butiks-, konferens- och restaurangverksamheten är viktiga inslag. Det egentliga resandet, men även godset, har blivit Bilaga 1, Färjemarknaderna 55 underordnade faktorer, även om dessa ursprungligen lagt grunden för konceptet. Underhållning/resandekonceptet. Scandinavian Seaways service är ett exempel. Operatören har inriktat sig på längre distanser med ett inslag av nöje och underhållning. Kombinationen av minikryss- ning och resande innebär sannolikt att taxfree för ombordskonsume- rade varor är viktigare än för varor som skall tas iland. Transporten och resandet utgör en viktig grund och riktar sig till den kategori kunder som alltid vill ha ett alternativ till flyget för semester- eller tjänsteresan. Konceptet representerar en differentierad och nischin- riktad strategi till ett relativt snävt marknadssegment. Regionkonceptet påverkas i högre grad av ett broalternativ än vad upphörandet av taxfree försäljningen innebär. Betydande insatser har också gjort redan för att anpassa sig till den nya situationen med . Transport/resandekoncept mellan EU-länder, där taxfree ut- gör ett betydande bidrag, kommer sannolikt att förändras mest efter att taxfree har upphört. Rationaliseringen är långt driven och kon- ceptet är kostnadsorienterat. Därmed kommer en eventuell kost- nadskompensation att vara speciellt viktig för denna typ av verk- samhet både i och inom EU i övrigt. I princip kan följande val göras: ·Renodlat transportkoncept om lastunderlaget är tillräckligt stort. ·Fokusering på resande, men där såväl shopping som underhåll- ning kan bli ett betydande inslag. Moms- och punktskatteskill- nader mellan länderna får en större roll. Distansen, d.v.s. re- sandetiden, styr utformningen av konceptet. ·Kostnadseffektivitet, nya former för shopping, sortimentsfrågor, inköpssamarbete, utökad användning av IT teknik mm är exem- pel på faktorer som sannolikt blir betydelsefulla inom trans- port/resandekonceptet. Shoppingkonceptet kommer att dra nytta av undantaget på . Konceptet kommer troligen också att utvecklas snabbt i nya relatio- ner på och . Trafiken är också i hög grad en 56 Bilaga 1, Färjemarknaderna åländsk och finsk verksamhet. Men den bör i väsentligt större om- fattning än nu kunna utvecklas med som utgångspunkt. Strömstadstrafiken till kan med nu kända förhållanden fort- sätta med samma koncept som tidigare och bör kunna utvecklas po- sitivt. Underhållnings/resandekonceptet – främst för längre distanser bör kunna övervinna förlusten av taxfreeförsäljningen , förutsatt att ombordkonsumtionen förblir taxfree även efter juli 1999. De förändrade förutsättningarna innebär en dramatisk förändring för flera av färjelinjerna på . Kvarkentrafiken är ett exempel och som kräver ett nytt och för regionen anpassat koncept. Ett integrerat färjekoncept innebär en förändrad balans i intjäningen från : ·Last – speciella åtgärder för att attrahera godskunder ·Personresande – ökad prisdifferentiering baserat på motiv till resandet ·Bil/buss – ökad turism i samarbete med regionen ·Ombordförsäljning – sortiment och inköpsfrågor ·Ombordkonsumtion – lokaler, utbud, underhållning mm ·Konferens – anpassade lokaler, hyttkapacitet mm ·Kryssning – hyttkapacitet, nöjen, naturupplevelser, ökad turism mm Bilaga 1, Färjemarknaderna 57 8Upphörandet av taxfree försäljningen - kortsiktiga och långsiktiga effekter på marknaden Osäkerheten som har funnits - och fortfarande finns, om föränd- ringar av efterfrågan på färjetransporter som en konsekvens av borttagandet av taxfree, hur regelverken kommer att utformas på nationell och internationell nivå liksom skattepolitiken, medför att resultatet av olika konsekvensbedömningar varierar i hög grad. Ut- vecklingen framöver innehåller ett antal ytterligare förändringar, som tillsammans med slopandet av taxfree drabbar eller påverkar olika regioner och aktörer i olika grad beroende på deras marknads- karakteristik eller nischer. Varje förändring kan med relativt god säkerhet studeras isolerat och för enskilda aktörer eller regioner. För att föra upp analysen t ill nationell nivå måste göras ett antal ytterligare bedömningar och generaliseringar. Den samlade effekten på nationell nivå blir ett resultatet av ett antal samverkande och motverkande faktorer. Färjetransporterna är en mycket betydande transportlänk i trans- porterna till och från med 38 miljoner passagerare och 25 miljoner godston 1997. Till dessa volymer kommer gods på järn- vägsfärjorna. Färjelänkarna har haft en snabbt växande betydelse för industrins godstransporter, eftersom det högvärdiga godset från 58 Bilaga 1, Färjemarknaderna och till Europamarknaden i allt högre grad körs på lastbilar via färjor. Färjemarknaden påverkas av ett stort antal aktörer, dels av de di- rekta kunderna till färjerederierna, passagerare eller lastbilsoperatö- rer och speditörer, dels av konkurrerande/kompletterande trans- portlänkar som t ex den fasta länken över eller ren lastfar- tygstrafik. Upphörandet av taxfreeförsäljningen kommer att påverka mark- nadsförutsättningarna för den traditionella färjenäringen och för dess kunder. Taxfree har verkat som en indirekt subvention av transporterna, och slopandet medför ett behov av prishöjningar om inte andra kompensationsmöjligheter blir möjliga. Marknadsförutsättningarna för den framtida färjenäringen är inte homogen på nationell nivå eller ens inom en region. Det finns ett antal nischer och dessa varierar med avseende på känslighet för prishöjningar, frekvens etc. Inte heller passagerartransporterna kan anses vara homogena med avseende på priskänsligheten. En del av personresandet är helt eller delvis framkallad av förekomsten av taxfree. Ytterligare en del av resandet är känslig för biljettprisökningar. Godset är troligen i be- tydligt mindre grad känsligt för prishöjningar, men däremot för fre- kvens, tillförlitlighet i trafikservice mm eftersom lastbilstranspor- terna avser högvärdigt gods. Det finns således betydande regionala variationer i såväl efterfråga som utbud och därmed anpassningsförmåga. Effekterna kommer därför också att drabba regionerna i olika grad. I generella termer är de direkta och indirekta effekterna av bortfallet av taxfreeförsäljningen tämligen överensstämmande enligt olika be- dömningar. Effekterna kan sammanfattas med: ·Resandet som är skapat av taxfreeförsäljningen försvinner direkt. ·Intäktsbortfall för färjenäringen, som måste kompenseras genom ökade intäkter från passagerare och/eller gods, reducerade kostna- der, förändrade strategier, nya koncept mm.