sou · GMB380 · 1999-01-01 00:00:00 — Vad som sägs i första stycket gäller även när panträtt har upplåtits till säkerhet för en fordran och denna därefter byts ut mot en annan fordran utan några andra ändringar än sådana som normalt förekom- mer. Paragrafen motsvarar 6 kap. 7 a § JB. Paragrafen reglerar situationen att det fordringsförhållande som bostadsrätten utgör säkerhet för för- ändras efter det att en bostadsrätt har övergått till en ny bostadsrätts- havare. Bestämmelserna i infördes . Bakgrunden var enligt förarbetena (prop. 1984/85:54 s. 17 och 111 ff.) i korthet följande. Något hinder mot att panträtt uppläts till säkerhet för framtida fordringar fanns varken när det gällde fastigheter eller i allmänhet på När fordringen uppkom efter ett ägarbyte fanns klara uppfattningar för vissa situationer medan oklarhet rådde i andra situationer. Enligt departementschefen förelåg ett praktiskt behov av uttryckliga lagbestämmelser i ämnet. Därför föreslogs och infördes paragrafen som reglerar möjligheten till godtrosförvärv av panträtt i samband med generella pantförskrivningar samt överflyttningar och konverteringar av lån. När ett inteckningssystem införs för bostadsrätter bör motsvarande regler gälla för dessa som för fastigheter. Förevarande paragrafs första stycke avser situationer där säkerheten upplåts först och fordringen uppkommer senare, t.ex. när lånet betalas ut efter registreringen av panthavaren i bostadsrättsregistret. När fordringen uppkommer gör kreditgivaren ett godtrosförvärv av panträtten, oavsett hur efter upplåtelsen som fordringen uppkommer. Men om kreditgivaren får kännedom om att bostadsrätten har övergått upphör möjligheten till godtrosförvärv av panträtt på grund av den aktuella bestämmelsen. Det sagda gäller enligt andra stycket även vid överflyttning eller konvertering av lån utan några andra ändringar än sådana som normalt förekommer vid fordringsbyten av det slag som det är fråga om. 18 § Har panträtt i en bostadsrätt upplåtits av någon som inte var rätt bostadsrättshavare på grund av att dennes eller någon företrädares åtkomst var ogiltig eller av annat skäl inte gällde mot den rätte bostads- rättshavaren, är upplåtelsen ändå giltig, om 1.upplåtaren var registrerad i bostadsrättsregistret som bostadsrätts- havare vid upplåtelsen eller därefter registreras som sådan, och 2.borgenären vid upplåtelsen eller, när fordringen därefter överlåtits till annan, denne vid sitt förvärv varken kände till eller borde ha känt till att upplåtaren inte var rätt bostadsrättshavare. Vad som sägs i första stycket skall inte tillämpas om omstän- digheterna är sådana som avses i 4 e § 1 - 3. Paragrafen behandlar godtrosförvärv av panträtt. Den motsvarar 18 kap. 2 och 3 §§ JB. En första förutsättning för att paragrafen skall vara tillämplig är att upplåtaren inte är rätt bostadsrättshavare på vissa närmare grunder. Dessa grunder är desamma som anges i 4 d §, varför det hänvisas dit. Utgångspunkten i ett sådant fall är enligt 13 § att en giltig panträtts- upplåtelse inte har gjorts. Men ett godtrosförvärv kan alltså göras under vissa förutsättningar. För det första krävs att upplåtaren var registrerad som bostadsrättshavare vid upplåtelsen eller att han därefter har registrerats som bostadsrättshavare. För det andra skall borgenären ha varit i god tro om innehavarförhållandet vid upplåtelsen, eller om en ny borgenär övertagit fordran, när denne gjorde detta. Det andra stycket avser s.k. kvalificerade ogiltighetsgrunder. Trots att ett godtrosförvärv har skett enligt första stycket är ett förvärv ogiltigt om någon sådan ogiltighetsgrund - som anges i 4 e § - föreligger. Däremot gäller inte principen i 4 e § att den kvalificerade ogiltighetsgrunden måste tas upp i rättegång . Detta överens- stämmer med vad som gäller för fast egendom. 19 § Om ett avtal om överlåtelse hävs av överlåtaren är en upplåtelse av panträtt som har skett efter överlåtelsen utan verkan, om annat inte följer av 18 § eller av annan bestämmelse. Paragrafen reglerar situationen att en överlåtare häver överlåtelsen. I paragrafen anges därvid att vid en hävning blir en panträttsupplåtelse som har skett efter överlåtelsen utan verkan. Undantag som ställts upp i lag, bl.a. godtrosförvärv av panträtt enligt 18 §, gäller dock. När det gäller möjligheterna till godtrosförvärv bör framhållas att en ansökan om registrering av ett förvärv skall vilandeförklaras om förvärvet är beroende av villkor, 3 kap. 7 § 10 lagen om bostadsrättsregister. För godtrosförvärv av en panträtt krävs att upplåtaren är registrerad som bostadsrättshavare, se 18 § första stycket 1. Om förvärvaren häver köpet blir den upplåtna panträtten inte utan verkan. Förhållandet mellan parterna regleras därvid av de allmänna reglerna för lös egendom. Återgår en överlåtelse efter eller är överlåtelsen ogiltig är givetvis en panträttsupplåtelse som har gjorts av förvärvaren utan verkan, om inte annat följer av 18 § eller någon annan bestämmelse. I den situationen är nämligen kravet inte uppfyllt i 13 § första stycket att panträtt skall upplåtas av bostadsrättshavaren. De angivna situationerna påverkar inte inteckningens giltighet. Företräde på grund av inteckning 20 § En bostadsrättsinteckning ger företräde i förhållande till andra efter den tidsföljd i vilken inteckningarna har sökts. Bostadsrättsinteckningar som söks på samma registreringsdag ger lika rätt om sökanden inte begär annat. Om möjligheten att bestämma företrädet och att ändra företrädesordningen genom sammanföring eller nedsättning finns bestämmelser i 4 kap. lagen (0000:000) om bostads- rättsregister. Paragrafen reglerar företrädet mellan flera bostadsrättsinteckningar. Företrädet mellan flera sådana inteckningar bestäms, enligt första stycket, efter den tidsföljd i vilken de har sökts. Flera bostadsrättsinteckningar kan emellertid ha sökts på . Enligt den huvudregel som ställs upp i andra stycket har sådana bostadsrättsinteckningar lika rätt. Sökanden kan dock begära att de rangordnas. I förevarande paragraf finns en hänvisning till dessa bestämmelser, vilka återfinns i 4 kap. 6 § lagen om bostadsrätts- register. Bostadsrättshavaren kan också senare ändra företrädesord- ningen genom sammanföring eller nedsättning. Bestämmelser om detta finns i 4 kap. 8 och 9 §§ lagen om bostadsrättsregister. I förevarande paragraf erinras även om dessa ändringsmöjligheter. Givetvis förfaller den företrädesrätt som en ansökan ger, om denna avslås. En särskild bestämmelse som uttrycker detta finns i 17 kap. 9 § JB. Detta behöver emellertid inte anges särskilt. En bostadsrätts- inteckning uppstår ju först i och med att den har beviljats. I samma paragraf finns också en bestämmelse som uttrycker att företrädesrätten måste grundas på ett giltigt förvärv. Men det följer av att registreringen inte avgör det materiella rättsläget enligt huvudregeln och att regler om godtrosförvärv av inteckning saknas. Vissa bestämmelser om bostadsrättsinteckningars giltighet 21 § Om en bostadsrätt som besväras av en bostadsrättsinteckning säljs exekutivt eller genom tvångsförsäljning enligt 8 kap., är inteckningen utan verkan till belopp som enligt sakägarförteckningen inte täcks av köpeskillingen eller andra influtna medel, om inte kronofogdemyndigheten har beslutat om fortsatt inteckningsansvar. Fördelas medel som finns att tillgå vid utsökning utan att bostads- rätten har sålts, är bostadsrättsinteckningen utan verkan till den del medlen har utfallit på inteckningens belopp. Detta gäller dock inte om inteckningshavaren har avstått från sin rätt till betalning. Första stycket motsvarar 6 kap. 12 § första stycket JB. Den anger att inteckningar som vid en exekutiv försäljning inte täcks av köpeskil- lingen enligt huvudregeln förlorar sin verkan. På begäran av köparen kan dock kronofogdemyndigheten förordna att en sådan inteckning skall fortsätta att gälla. Regler om sådan begäran finns i 9 kap. 23 § UB. nämnda bestämmelser gäller även vid tvångsförsäljning enligt 8 kap. BRL. Andra stycket motsvarar 6 kap. 13 § första stycket JB. Om den bostadsrätt som har varit föremål för exekutiva åtgärder i form av utmätning, exekutiv försäljning eller tvångsförsäljning inte säljs, kan det ändå finnas medel som skall fördelas till sakägarna. Det kan t.ex. vara fråga om handpenning som härrör från ett försäljningsförsök som inte har fullföljts. Fördelningen skall ske vid fördelningssammanträde. Om ett sådant sammanträde inte redan har satts ut, får kronofog- demyndigheten sätta ut ett särskilt sammanträde. Om en sådan fördelning medför att en inteckningshavare erhåller medel som täcker hans fordran, är den bostadsrättsinteckning som utgör säkerhet för fordran utan verkan. 22 § Om en intecknad bostadsrätt avstås eller upphör på grund av expropriation eller liknande tvångsförvärv eller om bostadsrätten upphör eller löses in i enlighet med denna lag, är bostadsrättsinteck- ningen utan verkan sedan ersättning har betalats eller, i fall som avses i 6 kap. 11 §, när föreningsstämman har beslutat att bostadsrätten skall upphöra. Första stycket gäller inte om bostadsrätten har avståtts eller lösts in och inteckningshavaren har avstått från sin rätt till betalning. Paragrafen avser bostadsrättsinteckningens ställning efter expropriation eller liknande tvångsförvärv som har lett till att bostadsrätten har upphört. En bostadsrätt är en sådan särskild rätt som enligt 1 kap. 1 och 2 §§ expropriationslagen (1972:719) kan exproprieras. Det torde inte vara särskilt praktiskt vanligt att detta sker. Bl.a. är det så att, när en fastighet exproprieras med äganderätt, detta som regel medför att även bestående särskild rätt till egendomen upphör att gälla, s.k. osjälv- ständig expropriation (m.fl., Expropriationslagen, 2 uppl., 1989, s. 23). I sammanhanget kan nämnas att en upplåtelse i andra hand anses vara av rent obligationsrättslig natur och har inte ansetts utgöra en sådan särskild rättighet som avses i exproriationslagen (a.a., s. 33 och NJA 1964 s. 500). Vidare avses situtionen att en bostadsrätt upphör eller löses in i enlighet med bestämmelserna i . Inteckningarna är utan verkan när ersättning har betalats till bostads- rättshavaren eller lösts in, t.ex. på grund av en ombyggnad. I expro- priationsfallet finns regler om ersättning i expropriationslagen och i de andra fallen i BRL. När beslut enligt 6 kap. 11 § att en bostadsrätt skall upphöra har fattats av föreningsstämman, är inteckningarna utan verkan. Lösningen beträffande inlösen har också följande betydelse. När 9 kap. 18 § kommenterades i samband med reform angavs bl.a. (prop. 1990/91:92 s. 223): Som framgår av... kan en panthavare inte anses ha bättre rätt mot föreningen än den bostadsrättshavaren har. Ett godkännande från nämndens sida av ett beslut enligt första stycket 2 med villkor om inlösen får därför anses innefatta en skyldighet för panthavaren att ta emot betalning för sin fordran, om föreningen löser in bostadsrätten. Av allmänna rättsgrundsatser följer att panthavaren har rätt att före bostadsrättshavaren få betalt för sin fordran. Av detta får också anses följa att en bostadsrättsförening inte kan träffa överenskommelse med bostadsrättshavaren om den inlösenersättning som föreningen skall betala utan att också den eller de panthavare som är kända för föreningen har gått med på uppgörelsen. De förslag vi lämnar innebär inte någon ändring av vad som sägs om panthavarens rätt att få betalt före bostadsrättshavaren och om panthavares medverkan för en uppgörelse om inlösenersättning. Moti- veringen till varför panthavaren aldrig kan få bättre rätt än bostads- rättshavaren var följande (prop. s. 130). Som också utredningen redovisat kan bostadsrättslagen sägas bygga på det synsättet att bostadsrättens ekonomiska värde utgörs av ett netto av bostadsrättshavarens rätt mot föreningen och föreningens rätt mot bostadsrättshavaren. Man brukar därför beskriva en pantsättning av bostadsrätt som en pantsättning av bostadsrät- tshavarens nettobehållning i förhållandet mellan honom och föreningen. Denna beskrivning följer också av att en pantsättning av bostadsrätt brukar jämföras med en pantsättning av fordran. Och enligt bestämmelserna för en sådan pantsättning kan en panthavare aldrig få en bättre rätt mot föreningen än den bostadsrättshavaren hade (jfr 27 § lagen [1936:81] om skuldebrev). Det är alltså en analogi med vad som gäller för enkla skuldebrev. Den analogin är överspelad genom vårt förslag att möjliggöra godtrosför- värv av panträtter. Men eftersom inteckningen blir utan verkan blir resultatet detsamma. Panthavaren måste ta emot betalning . Betydelsen av vissa ärenden om registrering 23 § Har ett ärende angående registrering enligt 2 kap. 17 § eller 3 kap. 10 § lagen (0000:000) om bostadsrättsregister tagits upp på en registreringsdag, får den som därefter förvärvat bostadsrätten inte till stöd för förvärvets bestånd eller rätten till ersättning enligt 5 kap. 6 § lagen om bostadsrättsregister åberopa att denne vid förvärvet varken kände till eller borde ha känt till den omständighet som avses med regi- streringen. Bestämmelserna i 16 § tredje stycket och 17 § gäller också vid be- dömningen av om det vid ett förvärv av panträtt föreligger god tro i fråga om en sådan omständighet som avses med registrering enligt första stycket. Paragrafen har en motsvarighet i 18 kap. 8 § JB och är ett utslag av att regler om godtrosförvärv föreslås. När godtrosförvärv är möjligt är en rimlig avvägning att ge införingar beträffande tvist om innehavarrätten till en bostadsrätt (2 kap. 17 § lagen om bostadsrättsregister) och för- foganderättsinskränkning (3 kap. 10 § samma lag) rättslig betydelse. Enligt första stycket kan den som förvärvat bostadsrätten efter det att ett sådant ärende har tagits upp på en registreringsdag inte göra gällande god tro beträffande tvisten eller förfoganderättsinskränk- ningen. Innebörden av andra stycket är att reglerna i 16 § tredje stycket och 17 § om god tro med avseende på vem som är bostadsrättshavare också blir tillämpliga när det är fråga om god tro med avseende på en registrering i bostadsrättsregistret angående en omständighet som inskränker bostadsrättshavarens rätt att upplåta panträtt i bostadsrätten. 24 § Talan om bättre rätt till en bostadsrätt kan med laga verkan riktas mot den som senast är registrerad som bostadsrättshavare eller som senast har ansökt om registrering av ett förvärv även om denne före talans väckande har överlåtit bostadsrätten. Den som bostadsrätten har överlåtits till har i rättegången samma ställning som om överlåtelsen hade skett under rättegången. Paragrafen innehåller rättegångsregler och motsvarar 18 kap. 9 § JB. 7 kap. Bostadsrättshavarens rättigheter och skyldigheter 14 § Varje medlem skall betala en avgift till bostadsrättsföreningen i form av en insats när bostadsrätt upplåts till honom. Föreningen har dessutom rätt att ta ut en årsavgift för den löpande verksamheten samt, om det anges i stadgarna, upplåtelseavgift och överlåtelseavgift. En beslutad insats kan ändras i den ordning som sägs i 9 kap. 13 och 16 §§. Föreningen får i övrigt inte ta ut särskilda avgifter för åtgärder som föreningen skall vidta med anledning av denna lag eller annan författning. Vid ombildning av hyresrätt till bostadsrätt får bostadsrättsföre- ningen inte ta ut upplåtelseavgift förrän från den dag då föreningen erbjudit hyresgästen att få lägenheten upplåten med bostadsrätt. Intill dess förflutit räknat för erbjudandet, får avgiften högst motsvara ränta på insatsen enligt 5 § räntelagen (1975:635). Enligt gällande rätt har föreningen rätt att ta ut en pantsättningsavgift. Avgiften avser den administration som uppstår genom mottagande av denuntiationer om pantsättningar. Avgiften skall vara hänförlig till det arbete som det innebär för föreningen att föra in vissa uppgifter i lägenhetsförteckningen (prop. 1990/91:92 s. 126 och m.fl., Bostadsrättslagen, 1992, s. 179). Detta arbete försvinnner när bostadsrättsregistret införs. Rätten att ta ut pantsättningsavgift bör därför också tas bort. 16 a § Föreningen har panträtt i bostadsrätten för sin fordran på sådana avgifter som avses i 14 § första stycket. Beträffande föreningens företräde till betalning gäller vad som sägs i 5 a § förmånsrättslagen (1970:979), om inte annat följer av 31 §. I första stycket har hänvisningen till handpanträtt tagits bort. Ändring- en är en följd av att förmånsrätten för föreningens legala panträtt nu regleras i 5 a § punkt 1 förmånsrättslagen (1970:979). Huvudregeln att föreningens legala panträtt skall ha företräde framför panträtt som uppplåtits av bostadsrättshavaren framgår numera av ordningsföljden i 5 a § förmånsrättslagen. Detta är skälet till ändringen i andra stycket. 31 § Om en bostadsrättshavare har obetalda avgifter till föreningen till ett belopp som överstiger vad som av årsavgiften belöper på en månad och bostadsrättshavaren dröjer med betalningen från förfallodagen, skall föreningen utan dröjsmål underrätta intecknings- havarna. Om föreningen försummar denna skyldighet, har föreningen vid exekutiv försäljning eller tvångsförsäljning enligt 8 kap. inte företräde till betalning framför panthavaren i fråga om 1. de avgiftsbelopp som förfallit till betalning före- ningens försummelse varat, samt 2. den del av årsavgiften som förfallit till betalning närmast efter det att en underrättelse gjorts. Andra stycket gäller inte i fråga om avgiftsbelopp som förfallit till betalning panthavaren haft kännedom om bostadsrätts- havarens betalningsförsummelse. Ändringarna i paragrafen är en konsekvens av att denuntiation ersätts med registrering i bostadsrättsregistret. När skulder uppstår till föreningen på sätt som anges i paragrafen måste denna enligt gällande rätt underrätta panthavare som tidigare hade denuntierat föreningen, om föreningens legala panträtt inte skall försämras. Ändringen innebär att föreningen i stället skall underrätta registrerade inteckningshavare. Frågan har berörts ytterligare i allmänmotiveringen, avsnitt 6.4. Någon skyldighet för föreningen att underrätta panthavare som efter förevarande lags ikraftträdande har fått sakrättsligt skydd genom denuntiation (jfr 6 kap. 13 § andra stycket) finns alltså inte. En annan sak är att en förstahandspanthavare som får en underrättelse från före- ningen kan vara skyldig att underrätta andrahandspanthavaren i enlighet med de allmänna bestämmelser för innehavare av lös pant som enligt 6 kap. 13 § tredje stycket gäller även för inteckningshavare. 2 § Vid tvångsförsäljning tillämpas bestämmelserna i utsökningsbal- ken om exekutiv försäljning av bostadsrätt, om inte annat följer av detta kapitel. Försäljningen skall anses ske för uttagande av en sådan föreningens fordran som är förenad med panträtt enligt 7 kap. 16 a §. Detta gäller även om föreningen inte skulle ha någon sådan fordran. Som en följd av införandet av särskilda regler för exekutiv försäljning av bostadsrätter har i paragrafens första stycke hänvisningen till utsökningsbalkens regler om exekutiv försäljning av lös egendom ersatts med en hänvisning till de nya reglerna. Bestämmelser om föreningen m.m. 5 § stadgar skall ange 2.den ort i där föreningens styrelse skall ha sitt säte, 3.ändamålet med föreningens verksamhet och verksamhetens art, 4.om upplåtelseavgift och överlåtelseavgift kan tas ut, 5.de grunder enligt vilka årsavgift och överlåtelseavgift skall beräk- nas, 6.i det fall rätten att bestämma ersättning för bostadsrätt vid över- låtelse skall vara inskränkt, de grunder enligt vilka ersättning skall beräknas, 7.de grunder enligt vilka medel skall avsättas för att säkerställa underhållet av föreningens hus, 8.antalet eller lägsta och högsta antalet styrelseledamöter och revi- sorer samt eventuella suppleanter, tiden för deras uppdrag samt, om någon av dem skall utses på annat sätt än som anges i denna lag, hur det skall ske, 9.inom vilken tid och hur föreningsstämman skall sammankallas samt hur andra meddelanden skall komma till medlemmarnas kännedom, 10.vilka ärenden som skall förekomma på ordinarie stämma, 11.vilken tid föreningens räkenskapsår skall omfatta, samt 12.grunderna för fördelning av föreningens vinst samt hur man skall förfara med föreningens behållna tillgångar när föreningen upplöses. Bestämmelserna i första stycket 8 gäller inte arbetstagarrepresen- tanter som har utsetts enligt lagen (1987:1245) om styrelserepresenta- tion för de privatanställda. Ändringen i paragrafen är en följd av att den nuvarande rätten enligt 7 kap. 14 § att ta ut pantsättningsavgift har tagits bort. 10 § Lägenhetsförteckningen skall för varje lägenhet ange 1.lägenhetens beteckning, belägenhet, rumsantal och övriga utrym- men, 2.dagen för Patent- och registreringsverkets registrering av den ekono- miska plan som ligger till grund för upplåtelsen, samt 3.insatsen för bostadsrätten. Uppgifterna skall genast föras in i förteckningen när en lägenhet upplåts med bostadsrätt. Ändras något förhållande som det finns uppgift om i förteckningen, skall detta genast antecknas. Vid överlåtelse av bostadsrätt skall en kopia av överlåtelseavtalet fogas till förteckningen på lämpligt sätt. Dagen för anteckningen skall anges. Vissa ändringar har gjorts i paragrafen. De utgör närmast följdänd- ringar. I lägenhetsförteckningen skall, med två undantag, finnas endast uppgifter som inte finns i bostadsrättsregistret, se avsnitt 11.2.9. I första stycket har därför den ändringen gjorts att bostadsrättshavarens namn inte skall anges i lägenhetsförteckningen. De uppgifter som finns i lägenhetsförteckningen men inte i bostadsrättsregistret kan naturligtvis ha betydelse i omsättningssituationer. De enda uppgifter som skall anges i lägenhetsförteckningen trots att de skall förekomma i bostads- rättsregistret också är lägenhetsbeteckningen och insatsen. Detta har behandlats i allmänmotiveringen, avsnitt 11.2.9. Som där också utvecklats skall medlemsförteckningen finnas kvar, men sakna betydelse i omsättningssituationer. Kravet i tredje stycket på att pantsättningar skall antecknas i lägen- hetsförteckningen har tagits bort. Uppgifter som rör pantsättning skall ju anges i bostadsrättsregistret och underrättelse till föreningen skall inte längre utgöra sakrättsligt moment vid pantsättning. 16 § För att ett beslut i en fråga som anges i denna paragraf skall vara giltigt krävs att det har fattats på en föreningsstämma och att följande bestämmelser har iakttagits. 1.Om beslutet innebär ändring av någon insats och medför rubbning av det inbördes förhållandet mellan insatserna, skall samtliga bo- stadsrättshavare som berörs av ändringen ha gått med på beslutet. Om enighet inte uppnås, blir beslutet ändå giltigt om minst två tredjedelar av de berörda bostadsrättshavarna har gått med på beslutet och det dessutom har godkänts av hyresnämnden. 2.Om beslutet innebär att en lägenhet som upplåtits med bostadsrätt kommer att förändras eller i sin helhet behöva tas i anspråk av föreningen med anledning av en om- eller tillbyggnad, skall bo- stadsrättshavaren ha gått med på beslutet. Om bostadsrättshavaren inte ger sitt samtycke till ändringen, blir beslutet ändå giltigt om minst två tredjedelar av de röstande har gått med på beslutet och det dessutom har godkänts av hyresnämnden. 3.Om beslutet innebär utvidgning av föreningens verksamhet, skall minst två tredjedelar av de röstande ha gått med på beslutet. 4.Om beslutet innebär överlåtelse av ett hus som tillhör föreningen, i vilket det finns en eller flera lägenheter som är upplåtna med bostadsrätt, skall beslutet ha fattats på det sätt som gäller för beslut om likvidation enligt 11 kap. 1 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Minst två tredjedelar av bostadsrättshavarna i det hus som skall överlåtas skall dock alltid ha gått med på beslutet. 5.Om det i stadgarna finns ytterligare något villkor för att ett beslut enligt 1 - 4 skall vara giltigt, gäller även det. Föreningen skall genast underrätta inteckningshavare i bostadsrätten om ett beslut enligt första stycket 2 eller 4.