sou · GMB3121 · 1999-01-01 00:00:00 — 4ABELL !NDEL INOM OLIKA SEKTORER SOM HAFT PERSONALNEDDRAGNINGAR 36 På frågan om personalneddragningar har inverkat positivt eller negativt på bemötande av personer med funktionshinder (diagram 12) är det cirka en tredjedel inom vardera försäk- ringskassan, och vården som bekräftar att detta har inverkat negativt på be- mötandet av personer med funktionshinder. Men det är av rektorerna som 35Diagrammet baseras på tabell 14 i tabellbilagan. 36Fullständig svarsfördelning redovisas i tabell 15 i tabellbilagan. bekräftar att personalneddragningar har inverkat negativt på bemötande av funktionshind- rade elever. av rektorerna har angett att personalneddragningar förekommit, och av dem menar att denna neddragning varken haft positiv eller negativ påverkan på bemötande. Även inom de övriga sektorerna har majoriteten uppgett att personalneddrag- ningar varken inverkat negativt eller positivt på bemötandet av personer med funktionshin- der (mellan ). I skolledarnas svar på de öppna frågorna framkommer emellertid varierande uppfatt- ningar om besparingseffekterna. Några menade att det blivit svårare att tillmötesgå önske- mål och behov av t.ex. assistenter specialpedagogiska resurser, individanpassad skolgång m.m. särskilt för funktionshindrade elever. (Se bilaga II) Påverkan på bemötande p.g.a personal- neddragningar under senaste de fem åren Vi tycker det är förvånansvärt många, mellan inom alla sektorer, som anser att varken förändrade eller utökade arbetsuppgifter och inte heller stora personalneddragningar har påverkat deras sätt att bemöta personer med funktionshinder. Vi hade inte förväntat oss ett sådant resultat. Även om man tidigare ansåg att det fanns viss "luft i systemen" har enligt mångas uppfattning personalneddragningarna och minskade ekonomiska resurser nu medfört att kvalitén i arbetet riskerar att äventyras. Vid jämförelse med frågorna 18 och 19 "Händer att personer med funktionshinder/deras anhöriga klagar på ditt bemötande" är det t.ex. inom och som anger att personer med funktionshinder och/eller deras anhöriga klagar på bemötande (för vården och skolan är andelen och respektive). Detta tyder på att personalen å ena sidan och personer med funktionshinder å andra sidan upplever situationen helt olika. Det är ett faktum att många funktionshindrade personer och deras anhöriga klagar på det bemötande de får från myndigheter och andra offentliga organ. Men av svaren här att döma har inte personalneddragningar och/eller utökade arbetsuppgifter påverkat bemötandet i negativ riktning för merparten av personalen. Vi tror att personalen uppfattar klagan på bemötandet som missriktad, eller att orsaken ligger i de funktionshindrade personer/deras anhöriga själva. Detta skulle överensstämma med att personalen upplever personer med funktions- hinder som mer oförstående, mer otåliga, mer krävande (jämför fråga 14). Enligt vår uppfattning måste resultaten tolkas så att en stor del av personalen anser att de förändrade villkoren i arbetet till följd av omorganisation, rationalisering, nya arbetssätt inte har påverkat deras bemötande. Förändringar i ramfaktorerna för verksamheten tycks av många inte uppfattas som att de drabbar andra än personalen. Vi tolkar det så att de an- ställda anser att deras förhållande till objektet för hela verksamheten - eleven, patienten, 37 Diagrammet baseras på tabell 16 i tabellbilagan. klienten - inte påverkas av de yttre betingelser inom vilket mötet sker. Vi tror att en förkla- ring kan vara att man vill framhålla sin professionalism: dvs. trots försämrade arbetsvillkor klarar man av att utföra sitt arbete på ett tillfredsställande vis. Vid analys av sambandet mellan rationaliseringar (fråga 8, "Har Du fått utökade arbets- uppgifter ", fråga 9, "Har det varit personalneddragningar på Din arbetsplats ") och andra variabler har vi funnit att det finns ett sam- band mellan belastning ("Ditt arbete ställer för höga krav på uppmärksamhet och ansvar", "Du handlägger/åtgärdar för många frågor", "Du möter stora förväntningar och krav från andra", "Ditt arbete är psykiskt påfrestande" se fråga 10) och utökade arbetsuppgifter . Sambandet innebär att utökade arbetsuppgifter är förenade med upplevelsen av arbetsför- hållanden som belastande. Sambandet föreligger för alla sektorer utom skolan. 3.6 Om upplevelsen av arbetssituationen De förändringar som genomförts inom den offentliga sektorn har ställt perso- nalen inför nya och även mer komplicerade krav. En av de mest framträdande riktlinjerna för organisationsförändringar är att man sökt effektivisera verksamhe- ten. Det skulle ske bl.a. genom att bättre ta tillvara medarbetarnas kompetens. Press i arbetet uppstår när individens strävanden och behovstillfredställelse hindras ge- nom de krav och förväntningar som chefen, arbetsgruppen eller organisationen ställer och när individen uppfattar situationen som belastande utan att kunna handla på ett adekvat sätt för att minska frustrationen. Syftet med fråga 10 är att få kunskap om hur personer inom de olika myndighe- ter/offentliga organ upplever sin arbetssituation. För att på ett allsidigt sätt kunna bedöma personalens upplevelse av sin arbetssituation ställdes 12 påståenden rörande arbetssitua- tionen, som man i varierande grad kunde instämma i. Utgångspunkten är att ett bra bemö- tande kan uppnås genom utbildad personal, ansvar och inflytande, rimlig arbetsbörda och förstående/uppmuntrade chefer. Områden som särskilt uppmärksammas är därför persona- lens kunskaper att klara sitt arbete, stressen, förväntningar, trivsel och andra psyko-sociala förhållanden, deras synpunkter på samarbete med såväl klienten som med överordnade inom organisationen. Slutligen frågas också efter relationer med arbetskamrater. Jämförelserna mellan de olika sektorerna visar att skillnaderna med avseende på hur ar- betet och arbetssituationen upplevs är få och för de flesta påståenden är skillnaderna rela- tivt små. I genomgången nedan kommer vi att kommentera de fall där det ändå finns större skillnader. Tabell 6 anger fördelningen i procent på frågan "Ange i vilken utsträckning Du i Din ar- betssituation upplever att Du har tillräckliga kunskaper för att klara Ditt arbete". I hela un- dersökningsgruppen är det bara ett par procent inom de olika sektorerna som anser sig i ganska liten utsträckning ha tillräckliga kunskaper för att klara sitt arbete. Den överväldi- gande majoriteten anser sig ha i mycket hög eller i ganska hög utsträckning kunskaper för att kunna klara sitt arbete. En fjärdedel, något fler inom skolan, anger att de har i mycket hög utsträckning och tre fjärdedelar i ganska hög utsträckning tillräckliga kunskaper, vilket måste tas som ett gott betyg på upplevd kompetensnivå. Inga större skillnader mellan de olika områden har således framkommit vad gäller denna aspekt. Att så många anser sig ha goda kunskaper om sitt arbete förefaller rimligt med tanke på att de flesta har en lång erfa- renhet i arbetslivet och att de flesta har relativ lång erfarenhet av arbetet i den nuvarande befattningen. (Jämför med fråga 3.) 38 Sambandet är signifikant på nivån .01 inom (tau C = .18) och vården (tau C = .18), resp på nivån .05 inom (tau C = .14). 4ABELL &¶RDELNING I PROCENT EFTER SVAR P¥ FR¥GA I mycket hög utsträckning I ganska hög utsträckning I ganska liten utsträckning Samma mönster, att relativt få upplever problem, framgår även av svaren i tabell 7 som av- ser frågan i vilken utsträckning Du i Din arbetssituation upplever att Du har tillräcklig in- formation för att klara Ditt arbete". Det är personalen inom som avviker något i svarsmönstret. Bland dem är det färre som svarar att de i mycket hög utsträckning upplever att de har tillräcklig information, och fler som svarar att de i ganska liten ut- sträckning eller inte alls upplever att de har tillräcklig information, än inom de andra sekto- rerna. 4ABELL &¶RDELNING I PROCENT EFTER SVAR P¥ FR¥GA I mycket hög utsträckning I ganska hög utsträckning I ganska liten utsträckning Det stora flertalet av personalen inom de fyra undersökta sektorerna upplever således att de har tillfredsställande kunskaper och får tillräcklig information för att klara sitt arbete. Sam- tidigt säger många () att de i mycket hög eller i ganska hög grad upplever press i ar- betet p.g.a. avsaknad av kompetensutveckling. (Jämför fråga 12 "Ange i vilken grad du upplever stor press i arbetet på grund av avsaknad av kompetensutveckling".) Det är svårt att finna någon tillfredsställande förklaring. Å ena sidan skulle det kunna indikera en över- tro på kompetensutveckling – kanske pressen i arbetet inte skulle bli mindre även med mera kompetensutveckling – och en tendens att vilja lösa strukturella problem med indivi- duella lösningar. Å andra sidan kanske man inte upplever ett tydligt samband mellan att ha tillfredsställande kunskaper och information för att klara sitt arbete och möjligheten till vi- dareutveckling i arbetet. Vad gäller nästa aspekt "Ange i vilken utsträckning Du i Din arbetssituation upplever att Du känner Dig nöjd med Din arbetssituation" har inga större skillnader framkommit mellan de olika sektorerna. Av tabell 8 framgår att det är av de anställda inom samtliga sekto- rer som känner sig i mycket hög eller i ganska hög utsträckning nöjda med sin arbetssitua- tion. Och det är således en relativt stor andel, inom samtliga sektorer, som i ganska liten utsträckning eller inte alls är nöjda med sin arbetssituation. Svaren inom denna kategori grundar sig på personalens egna upplevelser av arbetssituationen, inte på faktiska Arbetsförhållandena och upplevelsen av dem behöver inte vara densamma. Vi menar att det i vilket fall är värt att notera att minst en av fem inte är nöjd med sin ar- betssituation, speciellt med tanke på att de arbetar med människor och ger service, vård och ansvarar för undervisning. 4ABELL &¶RDELNING I PROCENT EFTER SVAR P¥ FR¥GA I mycket hög utsträckning I ganska hög utsträckning I ganska liten utsträckning Nästa aspekt gäller eget ansvarstagande: "Ange i vilken utsträckning Du i Din arbetssitua- tion upplever att Du får ta eget ansvar i Ditt arbete". (Tabell 9) De skillnader som finns mellan de olika sektorerna gäller huruvida man upplever att man får ta ansvar i mycket hög eller i ganska hög utsträckning. Överlag anser personalen att de får ta ansvar i mycket hög eller i ganska hög utsträckning för sitt arbete. Det är bara ett par procent som anser att de i ganska liten utsträckning eller inte alls får ta ansvar för sitt arbete. Enligt vår mening är detta en mycket låg andel. Resultatet stämmer inte med de resultat som vi tidigare redovisat för fråga 6 om huruvida personalen får möjlighet att påverka sitt eget arbete och om personalens idéer och förslag tillvaratas i organisationen (se fråga 6). Det förefaller som om personalen å ena sidan i stor utsträckning ges ansvar för det egna arbetet men å andra sidan i mindre utsträckning ges möjlighet att påverka sitt eget arbete och framföra idéer och förslag inom organisationen. 4ABELL &¶RDELNING I PROCENT EFTER SVAR P¥ FR¥GA I mycket hög utsträckning I ganska hög utsträckning I ganska liten utsträckning Nästa delaspekt gäller arbetets krav på individen: "Ange i vilken utsträckning Du i Din ar- betssituation upplever att Ditt arbete ställer för höga krav på uppmärksamhet och ansvar". Här framträder en markant skillnad mellan skolan å ena sidan och , och vården å den andra (Tabell 10). Personalen inom skolan upplever mer än den i de övriga områdena att arbetet ställer för höga krav. Mer än hälften av skolledarna upplever i mycket hög utsträckning att arbetet ställer för höga krav på uppmärksamhet och ansvar. Motsvarande andel inom övriga undersökningsgrupper varierar från drygt en fjärde- del inom vården upp till knappt en tredjedel inom . Räknar vi samman dem som i ganska hög och mycket hög utsträckning upplever för stora krav, finner vi att drygt av skolledarna anser att kraven är för stora, vilket kan jämföras vad gäller vårdpersonalen, vad gäller personal och vad gäller personalen inom . Nämnas bör att det är inom skolan och som den högsta andelen personer som har en arbetsledande funktion finns. Med tanke på de signaler som förekommit om att alltfler rektorer väljer att sluta sin anställning är vi inte förvånade över de tillfrågade rektorernas svar på den här frågan. 4ABELL &¶RDELNING I PROCENT EFTER SVAR P¥ FR¥GA I mycket hög utsträckning I ganska hög utsträckning I ganska liten utsträckning Följande delaspekt handlar om osäkerhet i arbetet: "Ange i vilken utsträckning Du i Din arbetssituation upplever att Du känner osäkerhet om huruvida Du utför Dina arbetsuppgif- ter rätt" (Tabell 11). Andelen som i mycket hög eller ganska hög utsträckning känner osä- kerhet om de utför sina arbetsuppgifter rätt är inom vården och , medan den är något högre inom () och skolan () Inom alla sektorer är det alltså så att den stora merparten inte upplever några större problem i detta avseende. Med hänsyn till de undersökta personernas utbildningsnivå, ålder, antal år i samma befatt- ning är det ändå, särskilt inom och skolan, en ganska hög andel som känner osäkerhet om de utför arbetsuppgifterna rätt. Vi undrar varför denna osäkerhet uppstår. Från personalens egna uppgifter framgick tidigare att de inte i någon större utsträckning upplever att de saknar kunskaper eller information för att klara sitt arbete. Kan osäkerheten bero på motstridiga krav från klienter och överordnade? I den öppna frågan 24, där man skall redogöra för om det finns något som är särskilt svårt för en i arbetet, förekommer ofta kommentarer som handlar om dåliga arbetsförhållanden, stress, splittrade arbetsuppgifter, dåligt formulerade mål och för stor arbetsbelastning. 4ABELL &¶RDELNING I PROCENT EFTER SVAR P¥ FR¥GA I mycket hög utsträckning I ganska hög utsträckning I ganska liten utsträckning I de öppna frågorna har alla personalkategorier och särskilt skolledarna uttryckt rädsla för hur det skulle gå vid ytterligare besparingar på respektive verksamhetsområde. Många an- ser att besparingarna redan varit så stora att den tid man kan ägna varje ärende eller elev är otillräcklig (se Bilaga II). Man menar emellertid att tiden per ärende inte påverkar inne- hållet i arbetet. Om ett pressat tidsschema beror enbart på ekonomiska nedskärningar eller om det också hänger samman med brister i organisation och arbetsledning kan diskuteras. Men kort handläggningstid skapar olust och påverkar arbetsklimatet negativt. Nästa delaspekt handlar om just tidspress/arbetsbelastning: "Ange i vilken utsträckning Du i Din arbetssituation upplever att Du handlägger/åtgärdar för många frågor". Som framgår av tabell 12 upplever en betydande andel av personalen i mycket hög eller ganska hög utsträckning press i arbetet p.g.a. att de handlägger/åtgärdar för många frågor. Den högsta andelen () gäller för skolan därnäst kommer . Av vårdsektorns personal upplever att de handlägger för många frågor i mycket hög eller ganska hög utsträckning, medan motsvarande andel för personal stannar vid . Att av skolledarna upplever att arbetet ställer för höga krav och menar att de handlägger för många frågor kan enligt vår uppfattning ha att göra med de vitt skilda uppgifter som åvilar en skolledare och som enligt vår mening skapar en allt annat än god arbetssituation. Att vara rektor för en skola innebär att ha ett övergripande ansvar för en mångfacetterad verksamhet, till skillnad från den mer specialiserade inriktning som personalen i andra sektorer kan ha. Detta förklarar kanske att t.ex. "enbart" hälften inom upplever att de handlägger för många frågor trots personalneddragningar och utökade arbetsuppgifter. 4ABELL &¶RDELNING I PROCENT EFTER SVAR P¥ FR¥GA I mycket hög utsträckning I ganska hög utsträckning I ganska liten utsträckning När yrkesområden och arbetsinnehåll inventeras och diskuteras, är det vanligt att man talar i termer av yrkesroller. Yrkesroll är någonting mer än såväl yrket som yrkesinnehavaren. Yrkesrollen sätter in individen i ett organisatoriskt och mellanmänskligt sammanhang, ett socialt system. När en person innehar en viss position i yrkeslivet förväntas han bete sig på ett visst sätt. Roll definieras som de förväntningar som riktas mot en viss position i ett so- cialt system, exempelvis mot en befattningshavare i en organisation eller förvaltning. För- väntningarna på rollen kan vara mer eller mindre klara och likformiga. Inom rollteorin använder man också begreppet rollkonflikter. Om de skilda förväntningarna på en yrkesroll är oförenliga, inkonsekventa eller kanske helt motstridiga, kan man tala om en inre konflikt eller en "korstryckssituation". Konflikter kan också uppstå om en person innehar två olika roller som inte är förenliga, eller om rollinnehavarens egna och omgivningens förvänt- ningar är motsägelsefulla. Dessa senare rollkonflikter kan uppstå när rollen inte är väl defi- nierad (1976). När det gäller följande del av fråga 10: "Ange i vilken utsträckning Du i Din arbetssitu- ation upplever att Du möter stora förväntningar och krav från andra" har resultaten som vi ser det blivit anmärkningsvärt samstämmiga (Tabell 13). Variationerna mellan de olika sektorerna är små och nästan alla instämmer i påståendet att de upplever stora förvänt- ningar och krav från andra. Det gäller för så mycket som av rektorerna och av dem i övriga sektorer. upplever de flesta att de trivs på arbetet och att ar- betsgemenskapen är bra. Det ena behöver, enligt vår uppfattning, inte utesluta det andra. Krav och förväntningar kan ofta vara positiva faktorer som bidrar till ett bra klimat på ar- Men effekten kan också vara den motsatta. Enligt vår uppfattning skulle det vara intressant att få den här frågan belyst ytterligare. 4ABELL &¶RDELNING I PROCENT EFTER SVAR P¥ FR¥GA I mycket hög utsträckning I ganska hög utsträckning I ganska liten utsträckning Med följande del av fråga 10 "Ange i vilken utsträckning Du i Din arbetssituation upplever att Du får stimulans i Ditt arbete" ville vi fånga en annan viktig aspekt av kvaliteten i arbetsförhållandet nämligen den stimulans och känsla man får av att åstadkomma något (Tabell 14). En stor majoriteten upplever i hög eller ganska hög utsträckning stimulans i arbetet. Variationerna mellan de olika sektorerna är mycket små. Att arbetet upplevs som stimulerande i mycket hög eller ganska hög utsträckning menar från försäkringskas- san, från , och från vårdsektorn och skolan. Den positiva bilden förstärks ytterligare av andelen, inom alla sektorer, som instämmer i mycket hög eller ganska hög utsträckning i det enkla och summerande påståendet att man: "i det stora hela trivs med sitt arbete"(se vidare nedan). Möjligtvis kan man reflektera över att de sektorer där personal med arbetsledande befattning finns inte har högre andel som upplever stimulans i arbetet i mycket hög utsträckning. Det är inom vården som flest har angett att de upplever stimulans i mycket hög utsträckning, vilket bekräftar bilden av återkopplingen inom vården mellan det arbete man utför och den nytta/det goda ens arbete ger andra. 4ABELL &¶RDELNING I PROCENT EFTER SVAR P¥ FR¥GA I mycket hög utsträckning I ganska hög utsträckning I ganska liten utsträckning Upplevelsen av arbetet som psykiskt påfrestande kartlades genom frågan "Ange i vilken ut- sträckning Du i Din arbetssituation upplever att Din arbetssituation är psykiskt påfres- tande?" Svarsfördelningarna framgår av tabell 15 nedan. En mycket stor andel av persona- len upplever det som psykiskt påfrestande. av rektorerna upplever att arbetet i mycket hög eller ganska hög utsträckning är psykiskt påfrestande, medan motsvarande an- del är inom och . Vården har här den lägsta an- delen () vilket troligtvis kan förklaras av de specifika yrkesgrupper som ingår i urvalet. Rektorernas svar understryker vad som tidigare kommit fram vad gäller deras arbetsför- hållanden. (Se bilaga II.) 4ABELL &¶RDELNING I PROCENT EFTER SVAR P¥ FR¥GA I mycket hög utsträckning I ganska hög utsträckning I ganska liten utsträckning Arbetsgemenskap är en av de viktigaste faktorerna på arbetsplatsen för arbetsglädje och effektivitet. När det gäller den aspekten: "Ange i vilken utsträckning Du i Din arbetssitua- tion upplever att Dina relationer med arbetskamrater inte är bra" (Tabell 16) svarade personalen nästan samstämmigt och utan någon större variation mellan de olika sektorerna att man bara i ganska liten utsträckning eller inte alls upplever att relationerna med arbets- kamraterna inte är bra. Den andelen är eller högre i samtliga sektorer. Ande- len som inte alls upplever problem med arbetsgemenskapen är högst inom () och lägst inom skolan (). 4ABELL &¶RDELNING I PROCENT EFTER SVAR P¥ FR¥GA I mycket hög utsträckning I ganska hög utsträckning I ganska liten utsträckning När det gäller upplevelsen av trivsel i arbetet: "Ange i vilken utsträckning Du i Din arbets- situation upplever att Du i det stora hela trivs med Ditt arbete" (Tabell 17) framgår som nämndes ovan att den helt övervägande delen av personalen inom alla sektorer i hög eller ganska hög utsträckning trivs med sitt arbete i det stora hela. Detta trots tidigare uttalanden om att man upplever för höga krav, att arbetet är psykiskt påfrestande, m.m. En jämförelse av andelen som uppgivit att de upplever stimulans i mycket hög utsträckning respektive trivsel i mycket hög utsträckning visar att de förra andelarna är högre än de senare inom alla sektorer, och att differenserna därvidlag är störst vad gäller och personal. 4ABELL &¶RDELNING I PROCENT EFTER SVAR P¥ FR¥GA I mycket hög utsträckning I ganska hög utsträckning I ganska liten utsträckning 3.6.1 Tre arbetsförhållandeindex baserade på fråga 10 Ett gemensamt drag som kännetecknar organisationer som arbetar med utbildning, sjukvård och socialvård är att anställda arbetar för och med andra människor - elever, patienter, klienter. Denna medmänskliga kontakt ger upphov till en rad processer på individ- och gruppnivå. Det är stor skillnad mellan att producera varor och att "producera" tjänster och service genom undervisning, vård och behandling. Arbete med människor upplevs ofta som mycket mer innehållsrikt. Upplevelsen av missnöje med arbetssituationen kan antas på goda grunder vara en stark faktor som påverkar mötet med personer med funktionshinder. På basis av en faktoranalys av de 12 variablerna i fråga 10 (med variabelvärdena diko- tomiserade så att "i mycket hög utsträckning" förts samman med "i ganska hög utsträck- ning" och "i ganska liten utsträckning" förts samman med "inte alls") har tre olika dimensioner av arbetssituationen identifierats: Tillfredsställelse "Du känner Dig nöjd med Din arbetssituation", "Du får ta eget an- svar i Ditt arbete", " Du får stimulans i Ditt arbete", "Dina relationer med arbetskam- rater inte är bra" (omvänd riktning), "Du i det stora hela trivs med Ditt arbete" Belastning "Ditt arbete ställer för höga krav på uppmärksamhet och ansvar", "Du handlägger/åtgärdar för många frågor", "Du möter stora förväntningar och krav från andra", "Ditt arbete är psykiskt påfrestande" Kompetens "Du har tillräckliga kunskaper för att klara Ditt arbete", "Du har tillräck- lig information för att klara Ditt arbete", "Du känner osäkerhet om huruvida Du utför Dina arbetsuppgifter rätt" (den sistnämnda i omvänd riktning) Med utgångspunkt i detta har tre summerade index skapats: TILLFREDSST¤LLELSe som har värden 0-5 där lågt värde är låg tillfredsställelse och högt värde är hög tillfredsställelse. BELASTNING som har värden 0-4 där lågt värde är hög belastning och högt värde är låg belastning KOMPETENS som har värden 0-3 där lågt värde är låg kompetens och högt värde är hög kompetens. De olika personalkategoriernas fördelning enligt dessa sammanfattande index redovisas nedan i tre diagram. En fullständig redovisning av fördelningarna återfinns i tabellbilagan.