sou · GMB377 · 1999-01-01 00:00:00 — Vanligt är att man söker råd och svar på sina frågor hos andra företagare, snarare än hos de myndigheter och orga- nisationer som finns att tillgå. Småföretagare skulle via en nationell databas förlagd till Internet kunna få gratis rådgivning av frivilliga personer med tystnadsplikt. Dessa kan vara egna företagare, personer på högre positioner, pensionerade företagare eller företagsledare med olika expertkunskaper. Det är viktigt att de har en gedigen kunskap och erfarenhet för att skapa förtroende för denna rådgivningskanal. De bör kunna "varudeklarera" sig själva och sin kompetens och de måste vara fria från intressekonflikter relativt den rådsökande och dennes företag. Den resursinsats som krävs för att initiera en rådgivningskanal på Internet, gäller sökandet efter lämpliga rådgivare samt att samla dessa i en databas. Detta kräver ett samarbete med olika nätverk av företag och företagare. Det är viktigt att företagarorganisationer, klubbar och andra nätverk av såväl stora som små företag får ett förtroende för tjänsten och sprider denna i sina kretsar. Via den informationskanal som byggs upp, web-sida, bör också finnas länkar till olika organ och informationsbanker mm, med material till stöd för småföretagare. Efter en etablering är underhållskostnaden obetydlig och systemet kan göras så att det uppdateras spontant med hjälp av rådgivare och småföretagarna själva. Rådgivningen sker via e- post och ska vara kostnadsfri för småföretagarna. Ett liknande system finns bl.a. i och bedrivs där inom ramen för SCORE (Executives). Omkring 315 "counselors" erbjuder via e-post kostnadsfri rådgivning på ideell basis till nya och etablerade småföretagare. Konsulenterna är arbetande eller pensionerade företagsägare, verkställande direktörer m.fl. med specifik bransch- och affärskunskap. Det intressanta är att rådgivningen till småföretagarna inte tillhandahålls av myndigheter utan av andra företagare. Ett projekt som det vi skisserat, skulle vara billigt att driva. Den viktigaste resursen för att få projektet att fungera är de personer som erbjuder sig att ingå i databasen som rådgivare. Sådana företags- rådgivare, mestadels pensionerade företagsledare, finns i anslutning till ett antal av teknopolerna vid högskolorna, t.ex. vid KTH i . Förslaget förutsätter att det i finns ett tillräckligt intresse bland aktiva och tidigare företagare att ställa upp som konsulenter på ideell basis, så att ett system kan byggas upp. Om detta inte gäller, behövs något särskilt incitament. Om det behövs ersättning till kon- sulenter för att de ska ställa upp, måste kostnaderna beräknas och täckas på ett lämpligt sätt. Det finns flera tänkbara möjligheter, från att en värdorganisation som svarar för systemet, står för kostnaderna, att systemet öppnas för reklam och finansieras via denna, till att företagarna själva betalar en avgift för den information de efterfrågar. har vi framför allt berört hur det lilla företagets kompetens- försörjning kan ordnas genom arrangemang eller köp av tjänster för företagarens och de anställdas fortbildning och lärande. Men det finns andra möjligheter att höja ett företags kompetensnivå, nämligen genom att företaget nyanställer eller på andra sätt tar in personer som redan har den kompetens som saknas. I flertalet småföretag finns inga akademiker. beror det på att verksamheten inte är av den karaktären att den kräver akademisk kompetens. Många av de s.k. levebrödsföretagen är sådana och avser för övrigt inte att ha extra anställda, oavsett utbildningsbakgrund. kan det bero på att företagaren själv inte är akademiker och ser en skillnad mellan kulturer som han tvekar inför. Det är känt att den som anställer ofta vill ha någon med sin egen utbildningsbakgrund. Till detta kommer den av många företagare upplevda risken vid rekrytering, nämligen att anställning av en akademiker kommer att kosta mer än det ger. Företagaren kan också tveka inför problemet hur en akademiker ska kunna introduceras och handledas. Det är däremot fel att generellt hävda att småföretagssektorn inte utgör en arbetsmarknad för akademiker. visar i en sam- manställning för perioden att det var de minsta företagen som rekryterade den största andelen högskoleutbildade. Dessa småföretag är koncentrerade till ett fåtal högteknologiska eller kunskapsintensiva varu- och tjänsteproducerande branscher. Men inte bara dessa, utan även mer traditionella kategorier av till- växtföretag behöver mer akademisk kompetens. konstateras att bland småföretag inom den svenska tillverkningsindustrin har endast En procent av de anställda teknisk eller naturvetenskaplig högskole- utbildning. För många företag kan t.ex. snabbt förändrad teknik och pro- duktionsmetoder och en ny marknad innebära radikalt ändrade förutsättningar. Det räcker inte längre med att "böja plåten", det krävs också analyser av företagets situation, bedömningar av konsekvenser och strategier, eftersom välgrundade beslut kan vara avgörande för före- tagets hela framtid. Småföretagssektorn blir alltså i allt högre grad beroende av mer mångfasetterad kompetens än tidigare – ett suveränt hantverkskunnande och en smart produkt är inte tillräckligt. Klyftan mellan de småföretag som saknar högutbildade och hög- skolevärlden kan inte enbart skyllas på småföretagen. De flesta ut- bildningar är av tradition storföretagsinriktade och många studenter söker en framtid i ett större företag med de bättre förmåner och karriär- möjligheter som ser ut att finnas där. Vi tror att antalet högskoleutbildade kan öka i fler småföretag än de högteknologiska och vill därför presentera en idé om hur det ska genomföras. Vi har inspirerats av ett antal andra projekt som bedrivs eller har bedrivits i liknande syften. Exempel 1: "SME Trainee" Vid startades en småföretagsanpassad traineeverksamhet; "SME Trainee Programme". Programmet är ett samarbetsprojekt mellan CENTEK (), samt små och medelstora företag i och . Finansiärer är bl.a. , i samt Läns- styrelsen i och . Syftet med programmet är att öka antalet högskoleutbildade i små och medelstora företag samt att hjälpa företagen med rekryteringen. Det är därmed också ett sätt att för- ändra attityderna hos båda parter. CENTEK länkar samman företaget med högskoleutbildade tekniker, ekonomer och systemvetare. är de som har ett konkret problem och som avser att erbjuda akademikern fortsatt anställning efter avslutat program. Programmet sträcker sig över och omfattar både teori- och praktikperioder. Deltagaren får kontinuerligt stöd och hjälp från . Programmet tar stor hänsyn till små företags specifika behov. Det är snarare mångsidighet än specialistkompetens som betonas. Deltagaren arbetar med områden som ekonomistyrning, marknadsföring och FoU ur ett småföretagsekonomiskt perspektiv. En stor vikt läggs vid sociala faktorer och nätverk. Deltagaren får lära sig hur småföretag ska gå tillväga för att ta tillvara olika resurser utanför det egna företaget. Under programmet är del- tagaren anställd av CENTEK som ansvarar för lön och ersättningar. Företaget betalar av lönen inklusive sociala avgifter. Exempel 2: "Nyutexaminerade i företag" bedrev ett liknande projekt som man kallade "Näringslivspraktik". Detta föll väl ut och många av studenterna fick fast anställning efter projektets slut. har man utifrån de tidigare erfarenheterna utarbetat ett nytt, ettårigt projekt; "Nyutexaminerade i företag". Kraven på företagen är att de är utvecklingsbara och företrädesvis inte har akademiker anställda. Finansiärer för projektet är företag, kommuner, , länsarbetsnämnden och två av EU:s strukturfondsprogram. Exempel 3: Exportsäljare bedriver ett projekt i samarbete med kommuner, , och i vissa fall som de kallar "Unga exportsäljare". Syftet är att stimulera små och medelstora företags export med hjälp av unga, språkkunniga akademiker samt att få arbetslösa akademiker att ta anställning utanför storstads- regionerna. De som rekryteras, företrädesvis civilekonomer och civil- ingenjörer, arbetar med som ansvarig personal- och trainee-organisation. varvas teori med praktik på ett företag och bistår med handledning. Lönen består av KAS, A-kassa eller utbildningsersättning. Exempel 4: Arbetslösa civilingenjörer och marknadsförare Två projekt inom ramen för arbetslivsutveckling (ALU) initierades av för att bidra t ill tekniksprid- ning/kompetensutveckling i småföretag, öka antalet högutbildade i dessa samt öka sysselsättningen för dessa under den rådande lågkonjunkturen. Yrkesgrupperna var civilingenjörer respektive marknadsförare. Projekten föll relativt väl ut, framförallt projektet med arbetslösa civilingenjörer som visade sig underlätta nyanställning. Deltagarna initierade processer i företaget som annars kanske inte skulle ha ägt rum, exempelvis satsningar på marknadsföring. I utvärderingarna nämndes även att projekten minskade kulturklyftorna mellan småföretagare och akademiker. Svårigheter med projekten var bl.a. att tillfredsställa både näringspolitiska och arbetsmarknadspolitiska syften. De var även anpassade till en lågkonjunkturperiod. Under båda projekten förbättrades konjunkturen och flera av dem som fått arbete, avbröt ALU-perioden för att ta anställning i ett annat företag. 6.2Akademiker på öppet köp Småföretagsdelegationen föreslår att ett nationellt ramkoncept, SME Projekt - akademiker på öppet köp, utformas och bedrivs av intresserade högskolor och andra aktörer som arbetar nära företag och högskolor. Projektet ska gå ut på att underlätta rekryteringen av högskoleutbildade till småföretag och att göra småföre- tagssektorn attraktivare för ademiker. Trots att det genomförts flera särskilda program för att få in högskole- utbildade i småföretag är det fortfarande få nyutexaminerade söker sig till jobb i små och medelstora företag, där de skulle komma att bli akademikerpionjärer. Vi tror att det i många fall är invanda föreställ- ningar och traditioner som gör att småföretagen sysselsätter så få högskoleutbildade. Ett sätt att göra de nyexaminerade mer intresserade skulle kunna vara att ge dem någon form av utmaning i företaget. projekt , som går ut på att en akademiker får utveckla ett företags exportsatsning och dessutom delta i attraktiva kurser som ger, är exempel på ett sådant upplägg. Många småföretagare sitter med "idéer i byrålådan" men saknar tid att utveckla dem. Det kan också finnas problem i företagets löpande verksamhet som ingen har kunnat ta sig att arbeta med och lösa. En utmaning för en nyutexaminerad skulle kunna vara att under som projektanställd arbeta med tidsmässigt avgränsade projekt i småföretag, eventuellt med handledning och stöd från högskolan eller någon annan initiativtagare. Vi tror att detta sätt att arbeta, att relativt självständigt driva ett projekt eller en ny idé, skulle vara attraktivt för unga akademiker. Den anställde bör få en marknadsmässig lön. Detta bör vara ett fullvärdigt alternativ till andra anställningar, alltså inte vara ett arbetslöshets- program eller signalera att jobbet har tagits som en sista utväg. "SME Projekt - akademiker på öppet köp" bör ges stor uppmärk- samhet i studenttidningar. Utmaningen att driva ett eget projekt inom företaget bör lyftas fram, liksom de fördelar en anställning i ett mindre företag medför, bl.a. större ansvarsområden, bredare perspektiv och en mer betydande roll i företaget. Det bör vara möjligt för två eller fler småföretag med arbetsuppgifter som kan sammanföras t ill en gemensam uppgift, att "dela på" en akademiker. bör ha en utvecklingspotential. Det bör inte krävas av företaget att det ska erbjuda fast anställning när projekttiden är slut. De företag som visar ett sådant intresse bör dock prioriteras. En enkel möjlighet för företag att pröva "akademiker på öppet köp" är att ta emot studenter som praktikanter. Småföretag bör i högre grad än vad som sker erbjuda praktikplatser och examensuppgifter för högskole- studerande. Eftersom många studenter måste söka med ljus och lykta efter t.ex. praktikplatser i produktionsmiljö som är obligatorisk för vissa civilingenjörsprogram, bör det vara lätt för företag att finna teknologer som vill ha arbete . Det bör inte vara några svårig- heter för högskolan och företagen att hitta praktiska samarbetsformer för praktikförmedling. Det bör kunna vara möjligt för två eller fler småföretag på en ort att gå samman om att formulera en praktikuppgift och handleda praktikanten. Om det enskilda företaget har svårt att avdela tillräcklig handledarkapacitet, bör högskolan och/eller ett nätverk av företag kunna bistå med hela eller delar av handledarinsatsen. Vi ser att ett projekt som "SME Projekt - akademiker på öppet köp" kan ge lösningar på flera problem: ·Avståndet mellan småföretag och den akademiska världen kan minska. ·Benägenheten hos ett litet företag att anställa akademiker kan öka. ·Regionen kan behålla välutbildad arbetskraft. ·Idéer som inte annars skulle ha fullföljts kan genomföras. ·Nyexaminerade får tillfälle att pröva olika arbets uppgifter i början av sin yrkeskarriär. 7Fler synpunkter på extern kompetens Småföretagsdelegationen föreslår en one-stop-shop på I nternet som enkelt kan lotsa småföretagare till information om var och hur extern kompetens kan engageras. I nformationen bör om möjligt införlivas i något befintliga informationssystem för småföretag, så att nya arrangemang undviks. Många småföretagare är överbelastade med arbete och känner sig ensamma med sina problem. Då kan en utomståendes råd och vägledning vara ett stort stöd och ett sätt att få perspektiv på sin verksamhet. Småföretagare använder gärna externa kontakter som samtalspartners, bollplank, rådgivare, problemlösare m.m. Ofta är det bankkontakten, revisorn, en tjänsteman på kommunens näringslivssekretariat eller liknande som utgör den externa kontaktpersonen. Det viktigaste för företagaren är att hitta någon som kan ge råd eller som kan tipsa om vart företagaren ska vända sig för att få hjälp, och att kunna diskutera sina och företagets problem med någon som är engagerad, kunnig och nära till hands. Personen och den relation som man har byggt upp är ofta viktigare än personens officiella funktion. Man vänder sig till den person som man känner och har bra kontakt med . Som framgår av bl.a. företagsintervjuerna är över huvud taget de personliga kontakter och nätverk som företagaren känner sig hemtam med, viktiga stöd och informella informations- och kunskapskällor. Mentorer är samtalspartners och rådgivare i en mer eller mindre organiserad form. Genom en kan företaget få in ny kunskap och hjälp att undvika misstag och fallgropar. Vad är en ? Mentorer finns inom många olika områden, t.ex. idrotten, sjukvården, högskolan och näringslivet. ·En är en oberoende och objektiv diskussionspartner med tystnadsplikt. ·En har vanligtvis inga eller låga förväntningar om ekonomisk ersättning. ·En kan dela med sig av sin kompetens, sina erfareneter och sitt kontaktnät. ·En fungerar som stöd och bollplank, både för företaga- ren personligen och i dennes yrkesroll. ·Alla kan ha en . Det finns fler fördelar med denna form av externa samtalspartners: ·Företagaren får skräddarsydd hjälp. ·Företagaren utvecklas i sin roll. ·Företaget behöver inte anställa någon. ·Företaget får tillgång till en annan persons kontaktnät. ·Det är ett billigt alternativ. Vilken form av extern kompetens som passar i det enskilda fallet beror på företagets situation och behov. En ger både ett professionellt och ett personligt stöd till företagaren. kan mentors- formen vara ett steg på vägen inför ett eventuellt styrelseuppdrag. icke-juridisk kontakt ger företaget möjlighet att "testa" mentorns personlighet och kompetens. Den potentiella styrelseledamoten får på samma sätt ta ställning till att ha en bindande ansvarspost i företaget. Det finns speciellt för småföretagare olika mentorsprogram som anordnas av nätverk runt om i . Programmen brukar sträcka sig . Under detta år ställs ofta krav på och adept att träffas under ett visst antal timmar. Kostnaden varierar mellan olika program. En är inte ett gratis substitut för en konsult. Principen är dock att en inte ska ta betalt. Mentorn utför inga uppgifter utan stödjer företagaren i hans eget arbete. Vanligtvis tas en liten avgift ut för administration och utlägg vid seminarier och dylikt. Mentorns vinst ligger istället i att få hjälpa en annan företagare att utvecklas och att själv utvecklas genom att ta del av denne företagares erfarenheter. Mentorer finns redan inom många olika områden i samhället, bl.a. i näringslivet. Mentorssystemet är väl utvecklat och det finns inget skäl för Småföretagsdelegationen att föreslå något annorlunda system för småföretagssfären än det som redan existerar. Däremot har vi kunnat se att den företagare som vill ha en , inte alltid vet hur man ska gå tillväga för att få tag på någon som passar. Vårt förslag är att de existerande mentorsnätverken för småföretagare presenteras i den databas med företagsrådgivare som vi redan berört i avsnitt 5.4. Alternativt kan nätverken presenteras i Smelink (se bilaga 2). Många småföretag bedriver inget aktivt styrelsearbete. Det är inte heller många som använder sig av externa ledamöter i styrelsen. Det finns dock många fördelar som ett aktivt styrelsearbete och externa ledamöter kan ge. ·Tillförd kompetens i företaget ·Initiativ till långsiktig planering ·Kraftfulla och kvalificerade beslut En styrelseledamot har framförallt en professionell relation till föreaget. Skillnaden mot en är att styrelseledamoten inte bara är råd- givande utan också är med och fattar beslut. Eftersom denne har ett personligt ansvar är troligen engagemanget i företagets verksamhet ock- så större än hos en . En styrelseledamot tar ut ett arvode. Priset för en styrelseledamot är givetvis kopplat till hur stor tid och risk man lägger ned i företaget. Ett riktmärke för en styrelseledamot i ett mindre företag är . En styrelseordförande tar något mer. Ett företags styrelse kan när som helst ta in en eller flera rådgivare i styrelsen i form av adjungerade ledamöter. En adjungerad styrelse- ledamot har inte något juridiskt ansvar och inte heller rösträtt i styrelsen. Att låta en utomstående delta i styrelsemöten kan vara ett bra sätt att få in eftertraktad kunskap och erfarenheter. Det kan också vara ett första steg till en fast plats i styrelsen. Företagare kan ta del av andras råd och erfarenheter i styrelseliknande arbetsformer men utan att behöva följa en legal styrelses beslut. Det kan ske om företagaren ingår i en "alternativ styrelse". Detta innebär å andra sidan att företagaren inte kan ställa lika höga krav på den "alternativa styrelsens" engagemang, eftersom deltagarna där saknar personligt ansvar i företaget. kan bildas av en grupp av företag som går samman för att tillsammans diskutera respektive företags problem och knäck- frågor utan att styrelsen är organiserad enligt aktiebolagslagen. har alltså, liksom en , inget lagligt ansvar för de råd som ges och det finns heller inga juridiska krav på att företaget ska följa skuggstyrelsens råd. Hur finna lämpliga styrelseledamöter? StyrelseAkademien är en ideell förening som finns på olika håll i och arbetar för att utveckla styrelsearbetet i mindre och medelstora företag. StyrelseAkademien har byggt upp en "bank" av kandidater till styrelseuppdrag och kan genom en matchning ta fram ett antal passande kandidater för det enskilda företaget. Föreningen anordnar även utbild- ningar i styrelsearbete. Liknande tjänster som dem StyrelseAkademien erbjuder finns också hos . På samma sätt som när det gäller information till småföretag om mentorer bör det finnas en enkelt tillgänglig informationsväg för den företagare som är intresserad av att engagera en extern person som styrelseledamot. Uppgifter om hur man ska gå tillväga för att finna lämpliga personer bör kunna sökas på datanätet via enkla ledord. Som företagare ska man inte i första momentet behöva känna till namnen på de institutioner som har den efterfrågade informationen och kun- Med verktyg som IT och Internet bör det vara möjligt att bygga kunskaps- och informationssystem för småföretagare på det sättet, men det förutsätter naturligtvis att företagarna har tillgång till och kan använda verktygen. Småföretagen är i fokus för mångas intresse. Många offentliga ut- redningar har genom årens lopp lagt betänkanden och förslag på små- företagsområdet. Åtskilliga forskningsprojekt uppmärksammar små- företagen och deras villkor. , , har sammanställt en katalog över ca 140 aktuella svenska forskningsprojekt med småföretagsinriktning. Ut- bildning och lärande i småföretag är temat i ett 20-tal projekt. Trots fokuseringen återkommer gång på gång frågan hur företagens speciella arbetssituation och problem ska kunna lösas så att fler företag etableras och de befintliga företagens tillväxtpotential tas tillvara. Småföretagarna och deras anställda behöver som andra människor i samhället varva arbete och utbildning för att hålla sin allmänna kom- petens intakt. Men behovet av utbildning i betydelsen kurser och seminarier över generella teman tränger sig på mycket mera sällan än behovet av praktisk kunskap och kompetens att lösa vardagsarbetets problem. Företagarna själva anser att utbudet av utbildningar och kom- petenstjänster riktade till dem ofta är alltför teoretiserande och allmänt hållna. Det kan vara viktiga inslag i den långsiktiga kompetens- utvecklingen men passar sällan de mer kortsiktiga och situationsbundna kompetensproblem som de flesta småföretagare också har. Småföretagsdelegationens intervjuer och samtal med företagare visar att många är trötta på det "bättre vetande" som de ibland möter hos institutioner och konsulter i olika skepnader. Utgångspunkten för kon- takterna måste vara företagets behov, inte konsultens ambition. De företagare som är vana att arbeta med konsulter och i en akademisk kultur, har sällan problem med att hantera och välja rätt i högskolans utbud eller bland de konsulttjänster som erbjuds dem. Många andra känner sig så främmande för högskolan och konsultbranschen att de aldrig skulle drömma om att söka kompetenshjälp i den miljön. I delegationens kontakter uppger företagarna själva att de framför allt har förtroende för de resurspersoner som är direkt och kontinuerligt engagerade i deras företag. Det kan vara banktjänstemannen, kom- munens näringslivssekreterare eller en annan företagare, som är insatt i de företagsspecifika förhållandena och som finns nära till hands. Som komplement till högskolans och konsulternas utbud frågar företagarna efter skräddarsydda kompetensinsatser som är direkt användbara i deras eget företag. Kunskapsmaterialet kan finnas hos andra företag, myndigheter och organisationer vid sidan om det ordinarie utbildnings- väsendet men behöver anpassas för att kunna tillämpas på det enskilda företagets situation. Många företagare klagar över att det är svårt att överblicka all information som berör dem. Mängden av information och erbjudanden inger dem lätt känslan att de missar goda möjligheter. Det är svårt att urskilja det som är relevant för dem själva. Det är viktigt att företagarna enkelt kan komma åt det kunskapmaterial och den information som de faktiskt är betjänta av. Nya system och hjälpmedel bör så långt möjligt bygga på sådana lösningar som företagarna redan är förtrogna med och uppskattar – inte lägga t ill fler varianter som ytterligare späder på oöverskådligheten. Arrangemang med one-stop-shops på IT-nätet och i fysisk bemärkelse på den egna orten är ett sätt att ge småföretagare bättre service och ge dem chans till större oberoende. De intervjuade småföretagarnas kritik mot den samhällsstödda orga- nisationen för kompetenstjänster är enligt vår uppfattning så allvarlig att det kan finnas skäl att överväga en översyn och analys av den offentliga konsultorganisationen på kompetensområdet. De omdömen om t.ex. som kommit fram till Småföretagsdelegationen här, men också i anslutning till att andra frågor än kompetensförsörjningen diskuterats, är delvis motstridiga.