sou · GMB36d3 · 1999-01-01 00:00:00 — 2%-)33!--!.34,,.).' Sammanställning av remissyttranden över betänkande "Ty makten är din...Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda " (SOU 1998:6) Sammanställningen följer utredarens förslag såsom de presenteras i betänkandets kapitel 9 "Förslag till åtgärder". De bilagor som inte ta- gits med finns tillgängliga i ärende dnr. A98/501/JÄM. Av de 51 instanser som anmodats att yttra sig har remissyttranden avgetts av; , , , , , , , fonder, , , , , univer- sitet, , , Sekretariatet för genus- forskning vid , , , , , Handelshög- skolan i , , , Rå- det för arbetslivsforskning, dering, , , Ung- domsstyrelsen, i , i län, i , kommun, kom- mun, , , , , Akademikers , i , , , Jämställdhetsar- betares Förening samt Samverkansforum för kvinnor i . Därutöver har yttranden inkommit från , , förbun- det, jämställhetsexperterna i samt kommun. för Ekonomisk Forskning, Industri- ens utredningsinstitut, och har anmodats men ej inkommit med svar. , , Arbetsdomstolen samt Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi har avstått från att yttra sig över förslagen. )..%(,,3&–24%#+.).' !LLM¤NNA OCH SAMMANFATTANDE SYNPUNKTER 0ARTSGEMENSAMT ORGAN F¶R L¶NES¤TTNING &¶RTYDLIGANDE OCH KOMPLETTERING AV J¤MST¤LLDHETSLAGEN *¤MST¤LLDHET I SKOLA OCH H¶GSKOLA 0ARLAMENTARISK UTREDNING !,6! 1Allmänna och sammanfattande synpunkter 3VERIGES !KADEMIKERS #ENTRALORGANISATION 3!#/ huvudbetänkande är föredömligt lättläst och välskrivet för att vara en offentlig utredning. Utredningsarbetet har re- sulterat i en stor mängd expertrapporter och annat underlag som fått stor efterfrågan, vilket visar att dessa frågor är av stort allmänt intresse. Expertrapporterna har gjort kvalificerade utredningar om mäns och kvinnors förhållanden och utredningen i sin helhet har på ett förtjänst- fullt sätt kartlagt rådande förhållanden. Huvudbetänkandet har sam- manfattat kunskapsläget. Utredningen har tagit sin utgångspunkt i att mycket av de orättvisor som följer med kvinnor på arbetsmarknaden har sin grund i traditionella familjemönster, att kvinnan fortfarande bär huvudansvaret för att hushållsarbetet sköts och att barnen är hela och rena. Detta går också att belägga med olika undersökningar som refere- ras till. Med hänsyn till den vikt som huvudbetänkandet ger åt familje- förhållandena är det förvånande att inga konkreta förslag finns på detta område. Istället hänskjuts familjefrågorna till en framtida större utred- ning som skall få gott om tid för analys, ""(Arbete, Liv och Väl- färd åt Alla). En diskussion kunde t.ex. ha förts om åtgärder som kan påverka arbetsfördelningen mellan män och kvinnor i hemmet, efter- som utredningen hävdar att denna har en så avgörande roll för mäns och kvinnors ställning och ekonomiska villkor. Kvinnor utför fortfa- rande det mesta hemarbetet. En fungerande marknad för hemtjänster av olika slag skulle kunna bidra till att avlasta familjerna tidsödande hem- arbete och borde i praktiken gynna kvinnors karriärmöjligheter på ar- betsmarknaden. Statistik visar att fädernas andel av dagar med föräldrapenning sjunkit . 4J¤NSTEM¤NNENS #ENTRALORGANISATION 4#/ har presenterat ett stort antal intressanta forskningsrapporter som på ett utmärkt sätt åskådliggör den bristande jämställdheten på centrala områden i det svenska samhället. Utredning- en bekräftar mycket av det som TCO tidigare visste men inte hade ve- tenskapligt stöd för men ger också nya fakta. Utredningen tillför nya fakta till ett område där diskussionen ofta präglas av okunskap och fördomar. Den utgör alltså ett omfattande re- ferensmaterial som kommer att vara till stor nytta för alla som strävar efter att uppnå ett jämställt arbetsliv och samhälle. Synen på jämställd- het mellan kvinnor och män formas under en människas hela liv och i denna process spelar skola, arbetsliv och privatliv viktiga roller. Dess- utom klargör utredningen ett antal begrepp vilket gynnar klarhet i de- batten. Utredningen kan således fungera som en bra utgångspunkt för fort- satt agerande på jämställdhetsområdet. De medverkande forskarna har redovisat sina områden ur ett jämställdhetsperspektiv, vilket bör inne- bära att vi även i fortsättningen får intressanta forskningsresultat till stöd för det praktiska jämställdhetsarbetet. Utredningen ger i stor utsträckning en dyster bild som innebär att det kommer att ta mycket innan vi har uppnått ett jämställt samhälle. TCO anser att utredningen borde ha kunnat dra fler slutsatser av materialet och med ledning av dessa lagt fram fler förslag. För att flytta fram positionen inom arbetslivsområdet vill TCO se lokala och arbetsplatsnära aktiviteter och initiativ som driver arbetet framåt. En viktig del i ett sådant arbete är att det sker en bred spridning och diskussion på alla nivåer om den kunskap som utredningen sam- manställt. I en del forskarrapporter visar utredningen att privatlivet är en viktig del av processen mot ett jämställt samhälle. Tyvärr diskuterar utred- ningen i sitt slutbetänkande bara hur vi gemensamt ska kunna förändra kvinno- och mansrollen i skola och arbetsliv. Det är därför viktigt att regeringen ser till att den samlade kunskapen som utredningen redovi- sar sprids och följs upp. I slutet av betänkandet redovisar utredaren viktiga frågor och områ- den som kräver fortsatt forskning. Regeringen bör lägga detta ansvar på en lämplig institution. Från TCOs sida kommer vi att ta vår del av an- svaret för att ändra på de orättvisor som fortfarande råder. Utredaren har under utredningen använt en referensgrupp i sitt ar- bete. TCO är överraskad över den sammansättning som gruppen haft. TCO anser att gruppen inte har haft tillräcklig kompetens för att belysa de problem som finns på arbetsmarknaden på ett heltäckande sätt, vil- ket också speglas i materialet. Problematiken som finns inom tjänste- mannaområdet är mycket begränsat belyst. I utredningens betänkande konstateras att den offentliga sektorn i vissa avseenden kan ses som mer "kvinnovänlig" än den privata men i andra avseenden exploaterar offentlig sektor kvinnor. De många del- tidsjobben och tillfälliga anställningarna utnyttjar kvinnor och lämnar dem med dåliga löner och utvecklingsvillkor och usla pensioner. Trots att offentlig sektor styrs politiskt och att dess ledning borde veta bättre! TCO anser att båda halvorna av detta konstaterande är riktiga. Den offentliga sektorn, i synnerhet den kommunala, är viktig eftersom den som arbetsmarknad för kvinnor har givit dem möjlighet till betalt för- värvsarbete, egen försörjning och därmed ekonomiskt oberoende, men villkoren för anställda i kommunerna är sådana att den egna försörj- ningen och det ekonomiska oberoendet blir begränsade. Sannolikt hade de kommunala arbetsgivarna inte kunna upprätthålla verksamheten om det hade varit män som haft de arbeten i kommuner- na som domineras av kvinnor. Till utredningens lista över hur kvin- nor exploateras kan läggas att den offentliga sektorn utnyttjar kvinnors goda vilja, medkänsla och det förhandlingsmässiga underläge i familjen de hamnar i genom sina låga löner. Det borde inte vara rimligt eller etiskt försvarbart för de politiker som ofta säger sig vilja framstå som förebilder för andra sektorer på arbetsmarknaden att inte mer värna kvinnors möjligheter till utveckling i arbets- och familjeliv. Det finns visserligen exempel på lokala undantag men generellt sett skulle de kommunala arbetsgivarna behöva agera på ett mer medvetet och ambi- tiöst sätt innan de kan hävda att de tar sitt ansvar för jämställdheten. TCO vill instämma i utredningens ståndpunkt att skolan måste för- ändras i jämställd riktning vilket TCO och dess förbund arbetar för på olika sätt. En allmän förskola skulle kunna ge unika möjligheter till tidig jämställdhetsfostran. Avslutningsvis vill TCO att och dess fors- karrapporter, som är ett bra och intressant material, ska vara underlag för fortsatt aktivt jämställdhetsarbete samt att det leder till förslag på aktiva och praktiska åtgärder. ,ANDSORGANISATIONEN I 3VERIGE ,/ LO ser denna utrednings förslag och rapporter som inledningen på ett mer insiktsfullt och målmedvetet arbete för jämställdhet mellan kvin- nor och män i arbetslivet och i samhället i övrigt. Utredningen är ett imponerande material med mycken värdefull kun- skap om fördelningen av resurser och ekonomisk makt mellan kvinnor och män. Betänkandet summerar en omfattande empirisk kunskap på ett förtjänstfullt sätt. Det är angeläget att denna kunskap sprids och kommer till användning på alla fronter i det pågående och framtida för- ändringsarbete för att nå jämställdhetsmålet. Betänkandet är mycket lätt att läsa. Detta gäller inte minst bakgrundsbeskrivningen och kom- mentarerna till denna. Det är uppenbart, att formuleringar och illustra- tioner avsiktligt utformats i en välgörande provocerande stil. Detta är på många sätt lovvärt och positivt. Ännu bättre och ännu mera slagkraftig hade rapporten varit, om den attraktiva utformningen av dess bakgrundsdel hade varit kombinerad med en motsvarande övertygande analys och sammanfattning av da- gens situation. Främsta bristen gäller avsaknaden av dels djup i analysen, dels en sammanfattning som ger en genomlysande bild av de verkliga problem, inför vilka vi står, och hur de ska kunna lösas. Här har man valt en påfallande enkel modell och tämligen ytliga formuleringar. Utredningens stora förtjänst är att den sammanställt och gjort tillgäng- lig den omfattande forskning om kvinnors och mäns ekonomiska makt och resurser som bedrivs vid svenska universitet och högskolor . Huvudbetänkandet tar emellertid inte alls eller i alltför ringa utsträck- ning upp en rad för uppdraget centrala aspekter såsom arbetstidsför- kortning, internationalisering, främst EU-medlemskapets betydelse, flexibilitet på arbetsmarknaden samt lönebildning och lönepolitik. Ko pplingen mellan forskarrapporternas resultat och de åtgärdsförslag som läggs fram förefaller svag. Åtgärderna i huvudsak information, bättre utbildning och ytterligare utredningsinsatser, framstår som ganska uddlösa. Med det omfattande forskningsunderlag som stått till buds, borde det ha varit möjligt att presentera kraftfullare förslag. Utredaren ger i sin snabbsammanfattning en mycket mörk bild av jämställdhetens läge. Hon drar slutsatsen: "Resultatet av de 13 voly- merna kan därför sägas vara att myten om det jämställda räm- nar." Mot bakgrund av en sådan slutsats, framstår de lagda åtgärdsför- slagen som så mycket mer tandlösa. Att åtgärderna enligt utredaren inte heller ska få kosta någonting gör inte saken bättre. Utredningsuppdra- get har i första hand gällt att kartlägga, analysera och belysa en rad frå- gor som har med fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska re- surser mellan män och kvinnor att göra. Utredningen, med totalt drygt 3.000 sidor och tretton ingående forskningsvolymer, visar på en glädjande stor bredd på forskningen om kvinnors (och mäns) ställning i ekonomin. Sådan forskning pågår vid de flesta lärosäten i landet och engagerar inte enbart kvinnliga forskare utan också många män. Av utredningens hundra bidrag svarar männen för ungefär en tredjedel. Forskningen om genusaspekter på ekonomi och välfärd, som expanderat starkt , har varit av väsentlig betydelse för den kunskapshöjning och kunskapsutveckling som skett i samhället och inom akademin på området. En stor förtjänst med är att den samlat denna kunskap, och också gjort den tillgänglig för en större publik. Även om det här inte finns utrymme att granska och värdera enskil- da forskarrapporter och delbetänkanden, är vår uppfattning att alla bi- drag är relevanta för det aktuella utredningsområdet, att de, så vitt vi kan bedöma, håller god kvalitet och i flera fall tillför ny kunskap. De utgör ett tungt vägande, om än ej helt entydigt eller enkelt underlag för utredarens förslag till åtgärder. Trots att de många forskarbidragen är en tillgång, kan man fråga sig om utredningen inte tjänat på att bygga på ett mer begränsat antal del- studier, som kunnat fördjupa och underb ygga de centrala frågorna. är det i många fall svårt att se klara linjer mellan forskningsunderlaget och huvudbetänkandet, och i synnerhet föreligger det ett påtagligt glapp mellan underlaget och de föreslagna åtgärderna. Huvudbetän- kandet uppvisar en brist på problematisering och t o m uppgivenhet på viktiga punkter. I delrapporterna finns många belägg för att kvinnor är beroende av ett fungerande socialt välfärdssystem för att kunna delta i och påverka arbets- och samhällsliv. I huvudbetänkandet saknas emel- lertid en problematisering av det faktum att det de- centralisering och avreglering av offentlig verksamhet skapat stora skillnader mellan olika kommuner i fråga om barnomsorg, utbildning, äldreomsorg och annan social verksamhet, och därmed stora skillnader i kvinnors villkor. Denna utveckling tycks närmast tas för given. Inte heller diskuteras de inskränkningar i välfärdssamhället som skett och konsekvenserna dessa visar för kvinnorna, dels som konsu- menter och dels som yrkesverksamma inom privat och offentlig sektor. Vi saknar också en diskussion av kvinnors och mäns möjligheter till ekonomisk och social överlevnad i olika regioner, exempelvis Norr- lands inland, i ett jämställdhetsperspektiv. Vi noterar vidare att flera viktiga frågor, för kvinnor i allmänhet och för jämställdheten i synnerhet, inte alls eller mycket litet behandlas i betänkandet och bara begränsat i de övriga volymerna. Det gäller bland annat en allmän arbetstidsförkortning, internationaliseringens och framför allt EU-medlemskapets betydelse, flexibiliteten på arbetsmark- naden samt lönebildningen och lönepolitikens omläggning. Sådana frå- gor borde haft högre prioritet i utredningen, eftersom de verkligen tar- var en ordentlig genomlysning ur ett köns- och maktperspektiv. Det framstår som något av en paradox, att man i en utredning om kvinnors ekonomiska makt och resurser inte tar upp de krav som kvinnor driver på detta område inom ramen för sina organisationer. Här finns en viktig kompletterande källa som hade kunnat tillföra utredningen ytterligare kunskap och infallsvinklar. välkomnar den kartläggning av kvinnors ekono- miska ställning i samhället som utgör. Forsk- ningsrapporterna som ligger till grund för slutbetänkandet är viktiga bidrag till förståelsen för frågan om makt och fördelning av ekonomis- ka resurser kvinnor och män emellan. Benämningen, exponerandet och analysen av "myten om det ratio- nella arbetslivet och det jämställda " kräver en teoretisk preci- sering. Komplexiteten i myten är både vid och djup och innefattar un- derliggande skillnader i synen på mänskligt liv, relationer, livskvalitet, ekonomisk rättvisa, maktrelationer och definition och tillämpning av ansvar. Dessa teoretiska konstruktioner har skilda effekter på hur eko- nomiska jämställdhetsmodeller i sin tur konstrueras och tolkas. Bakomliggande teoretiska perspektiv har inte fått det utrymme som krävs för en omfattande utredning av karak- tär. Synpunkterna nedan måste beaktas innan arbetet med jämställd- hetsåtgärder och forskning fortskrider. Maktperspektivet har stor betydelse för förståelsen av kvinnors situ- ation i dagens samhälle. Maktperspektivet väljs för att kartlägga kvin- nors historiska, kulturella, sociala och ekonomiska situation. brist på forskare som studerar utifrån maktperspektiv inom de ekonomiska vetenskaperna. Ekonomisk makt bör inte särskiljas i alltför hög utsträckning från andra typer av makt. Då förlorar man viktiga bakomliggande faktorer till kvinnors brist på ekonomisk makt. Det finns däremot väl utvecklade diskussioner rörande maktperspektiv in- om flera samhällsvetenskapliga och humanistiska forskningsområden. Att dela lika måste bli detsamma som att ha ett delat an- svar. Att kvinnor får inflytande ska betyda att de får auktoritet. Att kvinnors auktoritet ges erkännande innebär rätten att få tala i egen sak, även som forskare och politiker. I utredningen har exempelvis männens frånvaro i skola och hem värderats som brist, medan kvinnors frånvaro på arbetsmarknaden är ett problem som ska avhjälpas genom att göra det möjligt för kvinnorna att "nå upp" till männens nivå. Det borde fin- nas en grundläggande teoretisk diskussion som visar hur maktens struktur är uppb yggd socialt och kulturellt även inom kunskapsprodu- cerande enheter. Begrepp som genus, genusteori och genusperspektiv, kön och könsperspektiv, feministiskt perspektiv samt redogörelser för hur olika kulturella, politiska och vetenskapliga miljöer använder begreppen, är av stor betydelse. Det finns dock inte en genusteori eller ett genuspers- pektiv, utan flera. Detta leder vidare till frågan om hur forskning med genusperspektiv och jämställdhetsforskning (om sådan finnes) kopplas till ett större per- spektiv, för att se hur olika samhällsgrupperingar kommunicerar och hur värderingar och begreppsdefinitioner påverkas och genom samhällsdebatten. Könsteoretisk forskning måste få fortsätta att vara obekväm och oberoende, även då den kommer i direkt konflikt med gällande tolkningar av jämställdhetstankar och forskningspolitik. har förutom huvudbetänkandet publicerat inte mindre än 13 volymer med forskningsrapporter. Det är mycket värde- fullt att denna kunskap producerats och sammanställts. Den är också av stort värde för undervisningen på alla nivåer inom åtskilliga discipliner på universitet och högskolor. Enligt direktiven består utredningens uppdrag i att "kartlägga och analysera fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män". Uppdraget preciseras i fyra punkter och först därefter, i en avslutan- de mening, sägs att utredaren är "oförhindrad att föreslå åtgärder". Det råder således inget tvivel om att huvuduppgiften mera bestått i att kartlägga och analysera situationen än att avge handlingsrekommenda- Kanske var det därför olyckligt att utredaren ändå valde, lite hastigt, att formulera förslag till åtgärder som inte är baserade på en analys av materialet. Därför känns utredningens förslag vaga och udd- lösa. Vi menar att utan en analys av materialet är det svårt att formulera förslag till lösningar. Det är påtagligt hur lite uppmärksamhet denna utredning fått i me- dia och i forskarsamhället. Extra tydligt blir det om man jämför med vars huvudrapport lämnades . Ett problem i den utredningen var frånvaron av problematisering kring kvinnors och mäns olika makt i samhället. Huvuddelen av innehållet i maktutred- ningen utgick inte från att det var ett demokratiproblem att män innehar den mesta makten och de flesta resurserna i vårt samhälle. Istället be- skrevs kvinnors mindre makt som ett resursproblem för kvinnor jämfört med andra s.k. svaga grupper i samhället. En generell invändning är att inga av de förslag som Kvinnomaktut- redningen för fram avser de strukturer som reglerar ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män. Det är anmärknings- värt eftersom flera av de resonemang som förs i själva betänkandet be- handlar och lyfter fram sådana faktorer (familjepolitikens utformning, arbetsmarknadens regelsystem, välfärdsstatens organisering) - talet har alla stora steg mot reell jämställdhet tagits genom strukturella reformer t.ex. barnomsorgsutbyggnaden och övergången från moderskapspenning till föräldraförsäkring. Kunskapsspridning och opinionsbildning är viktiga verktyg i arbetet med att möjliggöra den typen av reformer, men i betänkandets skriv- ningar syns inget sådant långsiktigt perspektiv. På sid 190 i betänkan- det skriver utredaren att ökad jämställdhet kräver en mångfald av åt- gärder i syfte att "skapa verkliga valmöjligheter och ta bort de hinder som finns för att individerna skall kunna välja medvetet och själva bli valda". Vi instämmer självfallet i detta påstående. Men då krävs också åt- gärder som innebär att man skapar strukturer som gör det möjligt för människor att välja. Skrivningarna i betänkandet kännetecknas istället av en övertro på individens förmåga och ork att välja "rätt" trots alla strukturella hinder. Huvudbetänkandets summering av de forskningsresultat som utred- ningen producerat ger anledning till några kritiska reflexioner: Ett hu- vudresultat sägs vara att "offentlig sektor exploaterar kvinnor"(s 1). Vad man då har i åtanke är bl. de många deltids- och tidsbegränsade anställningarna i offentliga sektorn. Påståendet kan säkert motiveras, men det behöver grundas i en ordentlig begreppsdiskussion, inte minst med tanke på att ordet exploatering är starkt värdeladdat och mycket omdiskuterat. Och varför skulle det bara vara inom offentlig sektor som kvinnor exploateras? Om man menar att exploatering också förekom- mer i privata näringslivet och/eller i familjen, varför blir då inte detta också ett väsentligt resultat värt att lyfta fram i utredningens snabbsammanfattning? Är det kanske så att man egentligen menar att exploateringen av kvinnor i den privata sektorn redan är väl känd? Varför sägs i så fall inte detta? Till saken hör att arbetsvillkoren i den offentliga sektorn i hög grad bestäms av vilka resurser man kan dra in skattevägen dvs bl. från privata sektorn. I huvudbetänkandets sammanfattning framhålls att kvinnor oftast tar initiativet till skilsmässor och att ett viktigt skäl till detta är deras missnöje med arbetsfördelningen i familjen. Därefter konstateras utan någon som helst motivering att skilsmässor "är negati- va både för samhället och för individerna" (s 4). Att det generellt skulle förhålla sig så ter sig som en mycket stark förenkling. Utredaren ställer också frågan om ingenting har blivit bättre ur könsmässig synvinkel . Jo, svarar hon, "arbetslösheten har inte drabbat kvinnor hårdare än män" (s 5). Att på den punkten tala om förbättring är befängt. Sanningen är att arbetslösheten stigit dramatisk för både kvinnor och män , men den har stigit till högre nivåer för män än för kvinnor. Slutrapporten saknar en summerande analys av orsaker och meka- nismer bakom den snedfördelning av ekonomisk makt i olika avseen- den som redovisas i det omfattande underlaget som ligger till grund för slutrapporten. Det hade varit lovvärt om något avsnitt hade behandlat de mekanis- mer som bryter de gängse mönstren av snedfördelning. I några av rap- porterna i underlaget redovisas t.ex. att könsintegrerade arbetsplatser kan vara en positiv faktor för att bryta snedfördelning i ekonomisk jämlikhet mellan kvinnor och män. Det hade varit önskvärt om utredningen hade ägnat något avsnitt åt en kritisk reflexion över begreppet makt och ekonomisk jämställdhet och det perspektiv som tillämpats i utredningen på detta. Ekonomisk makt är centralt och grundläggande, men mekanismerna bakom kvinnors underordning och män överordning är mångfacetterade och subtila. Makt är ett relationellt begrepp och kvinnors brist på makt sammanhänger med mäns förmåga att reproducera makt för sitt kön. Det är t.ex. viktigt att belysa existerande normsystem och värderingar på arbetsplatser t.ex. vad gäller föreställningar om kvinnors kompetens relativt mäns kompetens. Utredningen har på ett mycket förtjänstfullt sätt sammanfattat de forsk- ningsrapporter som lämnats som delbetänkande i en omfattande rap- portserie. Måhända har perspektivet blivit begränsat; tre områden har bearbetats parallellt familj, arbetsliv/arbetsmarknad samt välfärdsstat. tar upp hälsoområdet som ett av de områden som kanske bör belysas. Utredningens grepp att i ett avsnitt analysera jämställdheten genom att göra fem kvinnoporträtt medför att rapporten blir lättläst och lättillgänglig, vilket har lett till att den fått en bred läsekrets. Det är en brist i utredningen att det funnits så pass litet tidsutrymme att analysera de olika delrapporternas resultat och mera aktivt fundera kring hur jämställdhetsarbetet, givet rapporternas resul- tat, skall bedrivas . I stället ger förslagsdelen intrycket av att vara tillkommen i stor hast och utan att mera grundligare överväganden kunnat göras.