sou · GMB333 · 1999-01-01 00:00:00 — I avsnittet om DF:ns självfinansieringsgrad har vi dock bortsett från vilket klart påverkar analysens slutresultat. I övrigt finns det en bilaga som med hjälp av de framtagna nyckeltalen beskriver varje DF:s ekonomiska situation. (se arkiv) Standarden på DF:ns årsredovisningar varierar, men ger ändå en fullt acceptabel bild av de olika DF:ns ekonomiska struktur och resultat. I de fall som tveksamheter har förekommit har noter satts ut för att göra läsaren uppmärksam på de problem som förelegat. Utgångspunkten för analysen är det enskilda DF:t där alla redovisade intäktsposter har ställts i relation till totala intäkter och kostnader. Syftet med nyckeltalen är att bedöma de olika intäktskällornas betydelse för DF:ts verksamhet. Av nyckeltalen framgår den finansiella strukturen i alla DF samt de olika intäktskällornas betydelse för överlevnaden. Nyckeltalen, som beskrivs nedan, har summerats upp på helhetsnivå. Resultaten av analysen redogörs för i kapitel 15. 226 Finansieringen av idrottsrörelsen De totala intäkterna definieras som alla i resultaträkningen upptagna intäktsposter. De totala intäkterna har justerats med hänsyn till even- tuella bokslutsdispositioner. Det lokala aktivitetsstödet redovisas separat och är sedan exkluderat från alla nyckeltalen nedan. och bokslutsdispositioner RF-bidrag, ordinarie samt projektstöd Ordinarie samt extra RF-bidrag RF-bidrag/totala intäkter Totala bidrag från RF/justerade totala intäkter exkl. LOK-stöd Ordinarie samt projektbidrag från Landstingsbidrag/totala intäkter Totala landstingsbidrag/justerade totala intäkter exkl. LOK-stöd Alla bidrag som betalts ut till DF:t förutom LOK-stödet Totala bidrag/justerade totala intäkter (exkl. LOK-stödet) (Idrottsinterna intäkter + sponsring och affärsuppgörelser + Bingo- + övriga intäkter + finansiella intäkter)/omsättning Till det egna kapitalet har förts olika typer av fonderade och reser- verade medel samt balanserade vinstmedel och redovisat resultat. Det justerade resultatet är redovisat resultat (summa intäkter – summa kostnader) som justerats med hänsyn till eventuella boksluts- dispositioner. och bokslutsdispositioner Personalkostnader/totala kostnader SDF-anslag SDF-anslag/totala kostnader Finansieringen av idrottsrörelsen 227 15Analysen av distriktsidrotts- förbundens ekonomi De totala intäkterna för de 22 DF:ns uppgår t ill . Med totala intäkter avses totala intäkter med avdrag för det lokala aktivitetsstödet () och bokslutsdispositioner. LOK-stödet har exkluderats från alla nyckeltal då det enligt vår definition inte skall medräknas i DF:ns ordi- nära redovisning. Observera att endast BingoLottonetto finns med. Spännvidden mellan det DF som redovisar lägst intäkter (Hälsing- land) och det DF som redovisar störst totala intäkter () ligger i intervallet – . De DF som redovisar störst totala intäkter är följande (kr): TABELL: DF som har störst totala intäkter exkl. LOK-stödet och bokslutsdispositioner TABELL: DF som har lägst totala intäkter exkl. LOK-stödet och bokslutsdispositioner unders ökning av DF:ns ekonomiska situation (ESO-rap- porten) uppgår DF:ns totala intäkter t ill . 1996 är de totala in- täkterna , men sk illnaden ligger bland annat i att den här analysen bortser ifrån lönebidrag, som tillkommer andra organisationer 228 Finansieringen av idrottsrörelsen vars löneadministration sköts av DF:t, och att endast nettoresultatet av BingoLotto ingår. Därför kan dessa summor bara jämföras med stor försiktighet. Analysen uppvisar trots detta likartade tendenser där dist- riktsförbund redovisar störst intäkter. Även och behåller sin tätposition. Låga värden redovisar fortfarande DF som Häl- singland och . Värt att notera är att vid eliminering av lönebidrag tillhörande andra föreningar hamnar långt ner på in- täktslistan. 15.2RF:s totala ordinarie och projektstöd till DF RF:s totala ordinarie och projektstöd till DF:n framgår av sammanställ- ningen. RF:s totala stöd till DF uppgick till . Spännvidden mellan det DF som redovisar lägst totala RF-bidrag () och det DF som redovisar störst RF-bidrag () ligger i intervallet – . Vid analysen av DF:ns årsredovisningar framgår att det totala RF- stödet utgör av DF:ns totala intäkter. Vid analys av DF:n framgår att det totala RF-stödet svarar för varierande andel av intäktsstrukturen. Stödets andel av de totala intäkterna inom DF:n varierar mellan cirka 3 – av redovisade totalintäkter. Höga värden visar bland annat , och . Låga värden visar till exempel och . Bidragets procentuella andel avgörs av stoleken på resterande intäktskällor. Respektive distrikt bör analyseras separat för att få en exakt bild av den ekonomiska situa- tionen. TABELL: DF som har högst värden på RF-bidragets andel av de totala intäkterna Finansieringen av idrottsrörelsen 229 TABELL: DF som har lägst värden på RF-bidragets andel av de totala intäkterna RF:s projekt- och organisationsstöd har i princip varit oförändrat över åren. ligger spännvidden mellan lägsta och högsta värden mellan 0,6 och . Höga värden har fortfarande och och låga värden hade , , Bohusläns- och . När det gäller andelen RF-bidrag av de totala intäkterna var spänn- vidden i mellan . Höga värden visade och . Dessa har även en hög andel . och har även 1996 den lägsta andelen. 15.3Landstingets totala transfereringar till DF I vår undersökning har vi använt oss av två metoder för att kartlägga stöd till DF:n. Följande metoder har använts. Via landstingen har de totala utbetalningarna till DF:n kartlagts. totala utbetalningar uppgår till . Av detta mått framgår att totala utbetalningar över åren har ökat från 1992 till 1996. finansierar även andra aktiviteter som friskvård och hälsokampanjer och betalade enligt DF:ns årsredovisningar ut till dem 1996. Motsvarande summa var , vilket (i motsats till metod 1) pekar på en minskning av landstingsbidragen. Skillnaden kan beror på att landstingen 1996 oftare begär en mot- prestation av DF:n vad gäller insatser för friskvård och DF:n inte i samma utsträckning redovisar friskvårdsbidragen från landstingen som rena bidrag. 230 Finansieringen av idrottsrörelsen Vid analysen av alla distriktsförbund konstateras att landstingen i genomsnitt 1996 står för av DF:ns totala intäkter. Variationerna mellan distrikten är stor. Spännvidden mellan landstingens finansieringsandel av distriktens totala intäkter varierar i intervallet . Höga värden redovisar till exempel , Bohusläns- och medan till exempel visar på lägre värde. Återigen påverkar Idrottsförbunds höga omsättning och låga landstingsandel resultatet på detta nyckeltal. Andelen övriga bidrag samt lönebidrag stod för av DF:ns intäkter. Landstingbidragens andel av de totala intäkterna var . Även här ska beaktas att analys ingick lönebidrag till andra föreningar än DF:t samt bruttointäkter för BingoLotto i de totala intäkterna i analysen. Den genomsnittliga självfinansieringsgraden för DF:n ligger kring . I kronor räknat: . Beloppet har erhållits genom att multiplicera respektive DF:s självfinansieringsgrad med dess totala om- sättning. Exempel på DF som visar på mycket låg självfinansieringsgrad är /, och . Genom att exkludera i analysen blir mönstret lite annorlunda. Självfinansieringsgraden sjunker till och i kronor räknat: . Detta indikerar de nya finansiella intäktskällornas genomslagskraft i . Självfinansieringsgraden jämfört med ligger relativt . Låg självfinansieringsgrad 1992 hade Bohusläns- , och . hade en mycket hög självfinansieringsgrad. 15.5DF:ns samlade egna kapital DF:ns samlade egna kapital ligger på . Vid en analys av det egna kapitalet framgår att två DF (och ) står för av det egna kapitalet som finns ackumulerat i DF:n. Skillnaden mellan och är att det sistnämnda har en självfinansieringsgrad på medan det förstnämnda ligger kring . Finansieringen av idrottsrörelsen 231 Ställs det samlade kapitalet mot det genomsnittliga bidragsberoendet på betyder det att i bidragspengar finns ackumule- rade på DF-nivå. Bortsett från DF uppgår det samlade egna kapitalet till . Bidragsberoendet ökar till och de samlade acku- mulerade bidragspengarna som finns på hamnar på . Jämfört med 1992 kan konstateras att har ökat sitt egna kapital 3,5 gånger från till . Med hänsyn till höga självfinansieringsgrad är detta pengar från marknaden via bland annat BingoLotto. Andra som också redovisar stort kapital gentemot 1992 är , , och . Generellt sett kan noteras att DF:n har blivit avsevärt rikare över åren. Majoriteten av DF:n har ökat sitt egna kapital. Endast , och har minskat det egna kapitalet . På grund av några fall av nettoredovisning har det inte varit möjligt att få fram den exakta summan över de finansiella intäkterna på . Majoriteten av DF:n har redovisat de finansiella intäkterna i sin helhet. I förekommande fall finansnetto och finansiella intäkter har under 1996 uppgått till . 15.7Personalkostnaderna i relation till de totala kostnaderna I redovisningen har det inte varit fullt möjligt att särredovisa de anställda som har lönebidrag. Detta innebär att de personalkostnader som finansieras via länsarbetsnämnderna ingår i redovisningen av per- sonalersättningar. Analysen av outputsidan har koncentrerats på två kostnadsslag, per- sonal och SDF-bidraget. Den totala summa som redovisas för perso- nalersättningar (enligt definitionen i inledningen) och som utbetalts är . Detta motsvarar av de totala kostnaderna för DF:n. 232 Finansieringen av idrottsrörelsen 15.8SDF-anslaget i relation till de totala kostnaderna SDF-anslaget utgör enligt redovisningen . Totalt utgör bidraget av de totala kostnaderna för DF:n. Finansieringen av idrottsrörelsen 233 I samband med djupstudien av tio kommuner i gjordes en stickprovsundersökning av 200 svenska idrottsföreningar i kommunerna med tyngdpunkt på föreningarnas finansieringsstruktur. Nedan redogörs för metoden för urvalet av de 200 föreningarna samt slutsatser om intäktskällornas sammansättning och betydelse för finansieringen. Enligt RF finns 22 072 idrottsföreningar samt ett antal lokalavdel- ningar av Korpen inom idrottsrörelsen. Ansträngningar har gjorts för att de 200 föreningarna ska utgöra ett så representativt urval som mö jligt, men observera att föreningarna representerar knappt en procent av alla idrottsföreningar i och att det här underlaget kan vara för litet för att dra bestämda slutsatser om övriga idrottsföreningars ekonomiska förhållanden. I det sista avsnittet har det gjorts några försiktiga upp- skattningar av hur det kan se ut på riksnivån. 16.1Syftet med undersökningen av idrottsföreningarna Syftet med att undersöka den ekonomiska situationen för 200 idrotts- föreningar är att få en uppfattning om: –hur intäktskällorna kan se ut för olika typer av idrottsföreningar, framför allt förhållandet bidragsberoende kontra självfinansiering? –vilken typ av idrottsföreningar är mest och minst bidragsberoende? Här följer en beskrivning av tillvägagångssättet vid urvalet av de 200 idrottsföreningarna. I arkiverade material redovisas namnen på alla föreningar som deltagit i undersökningen. Med hänsyn till syftet med undersökningen är det viktigt med repre- sentativitet i urvalet av undersökta idrottsföreningar som det gäller att ge en så fullständig bild av olika stödformer som möjligt. 234 Finansieringen av idrottsrörelsen Valet av de 200 idrottsföreningarna Valet av de 200 idrottsföreningarna skedde i två steg: 1) Kultur- och näringsgeografiska överväganden Tio kommuner, som ger exempel på olika ekonomiska förutsättningar för föreningslivet, valdes ut, bland annat för att ge en uppfattning om skillnader landsbygd – storstadskommun. Dessa tio kommuner var föremål för en djupstudie för att ge en grundligare inblick i föreningsstödet. Resultatet av djupstudien finns med som en del av ut- redningen. För en närmare beskrivning av kommunerna hänvisas till kapitel 4.2. 2) Övervägande kring typer av idrottsutövning och idrottsföreningar De 200 idrottsföreningarna valdes ut för att ge en rimlig representativ bild av: –de olika typer av sporter som representeras av de 66 specialidrotts- förbunden (sporter med skillnader i lagidrott/individuell idrott etc.), –idrottsföreningars storlek i jämförelse med riksgenomsnittet inom varje sport, –idrottsföreningars geografiska spridning. För att uppnå detta delades sporterna/förbunden in i tre grupper – stora, mellanstora och små sportgrupper – med hänsyn t ill bland annat andelen föreningar av det totala antalet idrottsföreningar i . Idrottsföreningarna valdes sedan från föreningslistorna som skickats av kommunerna. En viss hänsyn togs till att den utvalda föreningens medlemsantal någorlunda motsvarade det riksgenomsnittliga medlems- antalet för en förening inom den sporten. Mot kraven på representativitet vid urvalet av idrottsföreningar måste vägas kravet på fullständighet och analys av olika typer av idrottsföreningar. Kommuner med ett större antal föreningar gavs också ett något större utrymme i undersökningen, eftersom de innehåller ett större spektrum av idrottsföreningar. Varje kommun bidrog med minst tio idrottsföreningar (10 kommuner * 10 föreningar) och med resterande 100 föreningar proportionerligt t ill det totala antalet idrottsföreningar i respektive kommun. Finansieringen av idrottsrörelsen 235 16.3Intäktskällornas sammansättning och betydelse Den ekonomiska analysen av de 200 idrottsföreningarna gjordes på ett liknande sett som analyserna av . Tyngdpunkten har lagts vid intäktssidan, det vill säga vid föreningarnas olika typer av intäktskällor samt deras inbördes betydelse för finansie- ringen. Nedan följer en detaljerad beskrivning av föreningarnas bidragsbe- roende respektive självfinansiering, intäkter från lotteri, bingo och BingoLotto, medlemsintäkter, publikintäkter, reklam och sponsring samt idrottsföreningarnas soliditet, eget kapital, redovisat resultat och över- skottsgrad. Föreningarna har delats in i stora, mellanstora och små. Vilka idrotter som tillhör respektive kategori redovisas i bilaga 1. av de undersökta idrottsföreningarna har ett bidragsberoende på upp t ill av de totala intäkterna. Motsvarande siffra i ESO- rapporten var . De stora sporterna är mindre bidragsberoende än mellanstora och TABELL: Bidragens andel av de totala intäkterna inom de olika sportgrupperna Trenden som man kan se är att klubbar i stora sporter är mindre bidragsberoende än i mindre sporter, något som inte har förändrats sedan den förra rapporten. Klubbar som bedriver arenaidrott genererar mer kommersiella intäkter än klubbar utan mö jlighet att visa upp ett elitlag inför publik och i massmedia. Det handlar om publik, sponsring, men även andra typer av kommersiella intäkter i form av försäljning. Bland kommunerna är bidragsberoendet störst i och minst i och . 236 Finansieringen av idrottsrörelsen TABELL: Bidragens andel av de totala intäkterna uppdelat på kommunerna Lotterier, bingo och BingoLotto av de totala intäkterna bland de 200 föreningarna utgörs av intäkter från spelmarknaden i form av lotterier, bingo och BingoLotto. Vissa föreningar redovisar alla spelintäkter i en samlad post, andra specificerar de olika spelformerna. Alla spelformerna sammantaget visar att 99 föreningar får eller mer av sina intäkter från olika spel. Resultatet är liktydigt med det i , vilket indikerar att BingoLotto delvis ersatt andra spelformer. Spelintäkterna är ungefär lika stora i procent för alla typer av före- ningar: TABELL: Lotteri-, bingo och BingoLottos andel av de totala intäkterna inom de olika sportgrupperna Medlemsintäkterna svarar för av intäkterna bland de 200 föreningarna. Fördelningen mellan sportgrupperna är: TABELL: Medlemsavgifternas andel av de totala intäkterna inom de olika sportgrupperna Finansieringen av idrottsrörelsen 237 Även denna siffra stämmer väl överens med vad som redovisades i . Framför allt i golfklubbar svarar medlemsintäkterna för en väsentlig del av de totala intäkterna. En reflektion är också att många föreningar i högre utsträckning finansierar en stor del av sin verksamhet med trä- nings- och tävlingsavgifter. De föreningsmedlemmar som verkligen deltar i föreningens aktiviteter betalar mer till föreningskassan. av de 200 föreningarna re dovisade några publik- intäkter och de är nästan uteslutande verksamma inom de stora id- rotterna. För endast nio av föreningarna betydde publikintäkterna av de totala intäkterna. Här är skillnaden mellan elit- och breddidrott särskilt tydlig. För is- hockeyklubbarna i elitserien utgör publikintäkterna i genomsnitt av de totala intäkterna och för fotbollens del i allsvenskan utgör publik- och matchintäkterna av de sammanlagda intäkterna. Reklam- och sponsringsverksamheten ligger tämligen lågt. För 78 pro- cent av de undersökta idrottsföreningarna utgör sponsring och reklam av de totala intäkterna. Hälften av föreningarna redovisade ingen intäkt från reklam och sponsring alls. De föreningar som redovisade en reklam- och sponsringandel av de totala intäkterna på tillhörde nästan uteslutande de stora sporterna. En liten sport som vattenskidor visade dock en reklam- och sponsringandel på . I mindre föreningar är sponsorintäkterna ofta relaterade till personliga kontakter. De stora intäkterna kan hänföras till föreningar med elitlag i attrak- tiva arenasporter. Mest attraktiva är fotbolls- och ishockeylag. Noterbart är att en hel del sponsring bedrivs i form av så kallade barteruppgörelser där föreningarna erhåller produkter och tjänster i stället för pengar. Dessa transaktioner syns inte i föreningarnas redo- visningar. 238 Finansieringen av idrottsrörelsen Golf-, bilsport- och ridklubbar visar i undersökningen stort eget kapital. Ofta behövs ett stort eget kapital för att kunna finansiera de dyra an- läggningarna som behövs för att utöva sporterna. Golf- och ridkl ubbar äger också i mycket stor utsträckning anläggningarna själva. Den golfklubb som toppade listan finns i och har ett eget kapital på . Det sammanlagda egna kapitalet bland de undersökta föreningarna uppgick till . Inte överraskande är det idrottsföreningarna i de stora sporterna som har det mesta egna kapitalet. För elitklubbarna är det ofta stora svängningar i resultaten, vilket beror på att intäkterna är väldigt avhängiga den sportsliga utgången. Ett spelmässigt bra år ökar publikintäkterna och intäkterna från internationellt spel och eventuellt också påföljande spelarförsäljningar. Soliditeten, det vill säga det egna kapitalets andel av de totala tillgång- arna, är imponerande högt bland idrottsföreningarna. (i ESO- rapporten ) har en soliditet på mellan , det vill säga en mycket låg skuldsättningsgrad. Balansomslutningen varierar dock mycket mellan föreningarna. De vanligt före- kommande rubrikerna om idrottsföreningar med dålig ekonomi är en skev bild av hur den ekonomiska situationen ser ut för det stora flertalet. De föreningar som har dålig ekonomi återfinns oftast inom de stora arenaidrotterna och oftast är det misslyckade spelaraffärer som ligger bakom det dåliga ekonomiska resultat. 16.5Jämförelser och generella slutsatser Den ekonomiska situationen för det stora flertalet idrottsföreningar är stabil. De allra flesta föreningar uppvisar en sund e konomisk situation, vilket kan förklaras i idrottsföreningarnas förmåga att attrahera intäkter från flera olika marknader: Finansieringen av idrottsrörelsen 239 –sponsring och kommersiella avtal, –medlemmar i form av medlems- och träningsavgifter, En tydlig tendens är emellertid att många idrottsföreningar kraft- samlar alltför hårt på en eller två intäktsströmmar. Förmodligen är det så att en idrottsförening utvecklar ett framgångsrikt arbetssätt för att attrahera en viss typ av intäkt och bygger sedan upp en stor del av sin verksamhet utifrån denna. De föreningar som har den bästa ekonomin har emellertid varit duktiga på att fördela sina ansträngningar på flera olika typer av intäktskällor. Många föreningar varnar också för att bli alltför beroende av en typ av intäkter, till exempel från spel och lotterier, en dominerande sponsor eller en stor tävling. Liknande varningar utfärdar flera fritidschefer, bland andra fritidschefen i , som menar att de kommunala bidragen varit frysta och inte ändrats i takt med inflationen. Detta har föreningarna kompenserat med intäkterna från BingoLotto, vilket i sin tur invaggat dem i en falsk tilltro till den ekonomiska situationen. Tydligt är också att många idrottsföreningar har betydande intäkter från de egna medlemmarna och andra utövare av sin sport. Olika former av deltagar-, tränings- och tävlingsavgifter utgör en mycket viktig intäktskälla för många idrottsföreningar. Knappt två tredjedelar av föreningarna redovisar sådana intäkter. Där de redovisas står de för av intäkterna. Detta tyder på att en större del av finansie- ringen läggs över på de direkta användarna av idrottsföreningens produkter, vilket är ett mönster som känns igen från privata tränings- anläggningar. De ideella idrottsföreningarna kommer säkerligen att få en hårdare konkurrens från de privata träningsmarknaden, vilket ställer större krav på service och kvalité. Konkurrensen med den privata sek- torn har redan väckt många frågor om snedvriden konkurrens då idrottsföreningarna erhåller olika former av kommunala och statliga bidrag. De stora sporterna är mindre beroende av bidrag än de mellanstora och små sporterna. Bidragen i de stora sporterna motsvarar av intäkterna mot i den mellanstora gruppen. För de små sporterna är motsvarande siffra . 240 Finansieringen av idrottsrörelsen SOU 1998:33 Vad gäller sponsorintäkter uppvisar de större sporterna , de mellanstora och de små . Medlemsintäkterna är i det närmaste lika betydelsefulla för de olika typerna av föreningar, . Spelintäkterna är viktigast för de allra minsta sporterna av de totala intäkterna. Mot- svarande siffra i de båda andra grupperna är . De redovisade resultaten är bäst bland de mindre sporterna. Den totala vinstmarginalen i gruppen är mot för den stora respektive mellanstora gruppen. Även soliditeten är högst I den gruppen ligger soliditeten på idrottsföreningarna i den mellanstora Bland de stora sporterna är siffran . Om det gick att dra slutsatser om förhållanden på riksnivå Enligt Riksidrottsförbundets senaste årsredovisning fanns i 22 072 idrottsföreningar 1995/96. I avsnitten nedan har vi genom att multiplicera genomsnittet för de 200 idrottsföreningarna med det totala antalet idrottsföreningar i fått fram en ungefärlig siffra för hur det kan se ut på riksnivå. Observera att 200 föreningar är en för liten bas för att statistiskt kunna dra några bestämda slutsatser om verkliga förhållanden, men siffrorna kan ge en fingervisning om hur det kan se ut. Lotteri-, bingo- och BingoLottointäkter För den genomsnittliga idrottsföreningen, som ingår i utredningens 200 föreningar, kommer av de totala intäkterna från lotterier och bingo, i nominella termer cirka 90 tkr per förening. Om samma genomsnitt gäller för samtliga idrottsföreningar i får de 22 072 idrottsföreningarna, som enligt RF finns i , sammanlagt från lotterier och bingo exklusive BingoLotto. BingoLotto genererar i genomsnitt 75 tkr per förening till de 200 föreningarna som omfattas av utredningen. Skulle detta vara riks- genomsnittet bidrar BingoLotto med till idrotts- föreningarna i . Från spelmarknaden skulle Sveriges idrottsföreningar alltså få sam- manlagt . Enligt BingoLotto (Svensk och – Folkrörelsernas Samarbetsorgan för Lotterifrågor) uppgår Bi ngoLottos stöd till idrotten Finansieringen av idrottsrörelsen 241 endast till 1,2 miljarder, vilket visar på att de idrottsföreningar som deltagit i utredningen är bättre än genomsnittet i på att sälja bingolotter. De 200 föreningarna re dovisar sammanlagda medlemsintäkter på , vilket innebär 69 tkr i genomsnitt per förening. 69 tkr multiplicerat med det totala antalet idrottsföreningar i (22 072) ger en totalsumma på 1,5 m iljarder kronor i medlemsintäkter till svensk idrott . Summan överensstämmer med motsvarande notering i Ds 1993:58 Idrott åt alla.