sou · GMB3118d2 · 1999-01-01 00:00:00 — DISPOSITION AV BETÄNKANDET ................................................................ 2 MÖJLIGHETER OCH HINDER FÖR EN INTERNATIONALISERING AV ETT SVENSKT MILJÖANPASSAT NÄRINGSLIV.............................. 2.2.2 Kompetens och erfarenhet................................................................ 2.2.3 Statliga styrmedel ............................................................................ 2.3 HINDER OCH SVAGA LÄNKAR..................................................................... 2.3.1 Strukturella hinder........................................................................... 2.3.2 Begränsat samarbete och marknadsföring av svensk miljökompetens29 2.3.3 Kompetensbrist och inlåst kompetens ............................................... 2.3.4 Bristande samband mellan miljötjänster och miljöteknikexport ........ UTREDNINGENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG......................................... 3 VISION, MÅL OCH EN SAMLAD STRATEGI ........................................ VISION OCH MÅL ...................................................................................... EN STRATEGI I 10 PUNKTER ...................................................................... 3.2.1 Gör till ett miljöföredöme .................................................... 3.2.2 Sätt nationella insatser i ett internationellt perspektiv...................... 3.2.3 Satsa på kompetensuppbyggnad nationellt och internationellt.......... 3.2.4 Stimulera teknologiutveckling och innovation .................................. 3.2.5 Initiera privata-offentliga partnerskap ............................................. 3.2.6 Genomför demonstrationsprojekt ..................................................... 3.2.7 Definiera miljödrivna marknader med tillväxt.................................. 3.2.8 Utnyttja hela statsapparaten........................................................ 3.2.9 Bygg kunskap om konkurrenskraftig finansiering ............................. 3.2.10 Stimulera nätverksbyggande .......................................................... 4 UTREDNINGENS FÖRSLAG .................................................................... 4.1 ENHETEN I – SUCCESS ............................................................. NÄTVERK OCH NATIONELLA NODER........................................................... UTLANDSREPRESENTATIONEN OCH FÖNSTER I OMVÄRLDEN .................... 4.4 UPPGIFTER FÖR SUCCESS ....................................................................... 4.4.1 Nätverksstimulans – samarbete i nätverk ......................................... 4.4.2 Profilering av Sustainable ............................................... 4.4.3 Företags/medlemsservice och uppdragsverksamhet.......................... 4.4.4 Kompetensuppbyggnad genom omvärldsbevakning och analys......... 5 DEN SVENSKA RESURSBASEN............................................................... MILJÖNÄTVERK OCH FÖRETAGSNÄTVERK .................................................. FORSKNINGS- OCH UTBILDNINGSINSTITUTIONER........................................ UTREDNINGENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG......................................... 6 KOMPARATIVA FÖRDELAR .............................................. 6.1.2 Tekniskt relaterade miljötjänster...................................................... 6.1.3 Övriga miljötjänster......................................................................... 6.2.1 Hållbara kretslopp för vatten ........................................................... 6.2.2 Hållbara materialkretslopp .............................................................. 6.2.3 Hållbar energi ................................................................................. 6.2.4 Hållbart byggande och boende ........................................................ 6.2.5 Hållbara transporter........................................................................ 6.3.1 Skogsbaserad industri ...................................................................... 6.3.2 Tillverkande industri........................................................................ 6.3.3 Jordbruk och livsmedelsindustri....................................................... UTREDNINGENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG......................................... 7 VÄRLDSMARKNADEN FÖR RENODLAD MILJÖTEKNIK OCH EFTERFRÅGAN PÅ RENODLAD MILJÖTEKNIK ............................................... EFTERFRÅGAN PÅ MILJÖANPASSAD TEKNIK ................................................ UTREDNINGENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG......................................... 8 MILJÖEXPORTFRÄMJANDE I NÅGRA ANDRA LÄNDER ................. 8.5 UTREDNINGENS ÖVERVÄGANDEN OCH FÖRSLAG......................................... 9 FINANSIERING AV UTREDNINGENS FÖRSLAG ................................. 10 REDOVISNING AV KONSEKVENSER AV UTREDNINGENS Till betänkandet hör även en separat bilaga – Kartläggning av kompetenscentra för miljödriven affärsutveckling I betänkandet redovisas en samlad strategi och handlingsplan för att främja en internationalisering av ett svenskt miljöanpassat näringsliv, i syfte att öka försäljningen av svenska produkter och tjänster med hög miljöprestanda på världsmarknaden samt bidra till en uthållig välfärd. ·Sverige bör utnyttja det försprång som ligger i den omställning till ett ekologiskt uthålligt samhälle som påbörjats och profilera sig internationellt under begreppet Sustainable . ·Sverige bör satsa fokuserat inom områden där har störst komparativa fördelar, dvs. inom miljödriven teknik- och affärsutveckling. £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ ·En samordnande enhet i föreslås inrättas – SUCCESS1, med bl.a. profilering av svenskt miljökunnande genom databaser och delegationsbesök som huvudsakliga uppgifter. ·En uppbyggnad av kompetens om hållbar utveckling och miljö- driven affärsutveckling samt en stimulans av nätverksbyggande (främst för småföretagen) är nödvändig. ·Skyltfönster för svenskt miljökunnande bör inrättas i omvärlden, framför allt vid den svenska utlandsrepresentationen. 1 Swedish Unit for Cooperation and Coordination of . Utredningens uppgift har varit att kartlägga hinder och möjligheter för en ökad export av tjänster och produkter inom miljösektorn och att föreslå en samlad strategi och handlingsplan för detta. Vidare skall utredningen ge förslag på hur främst de små och medelstora företagens export av tjänster och produkter inom miljö- sektorn skall underlättas. Uppdraget har omformulerats till Kartlägg- ning av möjligheter och hinder för en internationalisering av ett svenskt miljöanpassat näringsliv eftersom det inte finns någon miljösektor per definition (hela näringslivet skall miljöanpassas) och det krävs en inter- nationalisering av svenska företag mer än renodlade exportinsatser för att långsiktigt öka försäljningen av svenska miljöanpassade produkter och tjänster på världsmarknaden och skapa en uthållig välfärd. Miljöteknikföretag och miljödrivna företag.2 Miljöteknikföretagens verksamhet inriktas på rening av emissioner till luft och vatten samt avloppsrening, avfallshantering, sanering, och bullerbegränsning. Dessutom ingår vissa miljökonsulttjänster, såsom mätning och analys av miljöpåverkan. Miljöarbetet är åtgärdande och innebär ofta städning av andras miljömisslyckande. Lagstiftning och myndighetskrav driver utvecklingen. finns inom alla branscher och ofta inom en annan verksamhet än miljö. Man hanterar miljöfrågorna som en strategisk fråga, dvs. väl förankrat i ledningen. Miljöfrågor prioriteras i varje val i företaget. Miljöarbete är decentraliserat, proaktivt och förebyggande. Kundkrav driver utvecklingen. Man tillhandahåller produkter och tjänster med hög miljöprestanda. Regeringen har bestämt att skall ställas om till ett ekologiskt hållbart samhälle. En viktig förutsättning för detta är att näringslivet miljöanpassas. En internationalisering av det miljöanpassade näringslivet kan leda till ökad försäljning av svenska tjänster och produkter med hög miljöprestanda, vilket kan ge den tillväxt i ekonomin som behöver för att en uthållig välfärd skall kunna uppnås. var ett av de första länderna som () insåg miljöns stora betydelse för den framtida samhällsutvecklingen. 2 Se också tabell 1. Miljölagstiftning och stora infrastruktursatsningar skapade ett försprång och komparativa fördelar för svenska miljöteknikföretag (se defini- tioner). Detta försprång är i stort sett inhämtat av flera andra länder. Enligt en EU-studie är nettoimportör av renodlad miljöteknik medan flera andra länder, såsom , , och , är nettoexportörer. Det finns nu åter en unik historisk möjlighet; på världs- marknaden för miljödrivna företag (se definitioner). har en faktisk möjlighet att öka sina marknadsandelar väsentligt på denna marknad (i såväl i- som ) i takt med att marknaden kommer att styras av allt starkare (kund)krav på miljöanpassning av produkter och tjänster. Ju snabbare svenskt näringsliv anpassar sig till dessa marknadskrav, desto större är chansen till internationell framgång och exportintäkter. Det har med stor tydlighet framkommit under utredningens arbete att renodlade miljöteknikföretag och miljödrivna företag har vitt skilda förutsättningar, behov, hinder och möjligheter, trots att båda kate- gorierna arbetar inom miljöområdet. De flesta hindren är gemensamma för de båda kategorierna medan de största möjligheterna finns för de miljödrivna företagen. De allvarligaste hindren för båda kategorierna av företag är gemensamma och strukturella. har få medelstora företag och många små, ej exportmogna företag. Det finns inget eller lite samarbete/nätverkande små företag emellan eller mellan privat och offentlig sektor. Småföretagen har begränsade förutsättningar för internationalisering av olika skäl, t.ex. liten kunskap om internationell affärsverksamhet, utländska marknader och bristande språkkunskaper, liksom begränsad tillgång till kapital. De specifika hindren i miljötekniksektorn är flera. Konsultföretag utnyttjas inte på ett samlat sätt som dörröppnare åt svenska miljö- teknikföretag. Miljöteknikföretag har och har haft en stor hemma- marknad p.g.a. stora infrastrukturinvesteringar samt ständigt förändrad lagstiftning, vilket skapat svaga incitament för en utlandsexpansion. Det finns en inlåst kompetens på en rad områden (t.ex. i kommuner och på myndigheter), som inte kan nyttjas som strategisk resurs till t.ex. konsultföretag som konkurrerar på världsmarknaden. Ytterligare hinder eller snarare hot är en hårdnande internationell konkurrens. Den främsta möjligheten för miljöteknikföretag ligger i den inter- nationella miljömarknaden som är beräknad till knappt 4 000 mil- jarder kronor och förväntas växa . kan dra nytta av att andra länder behöver göra samma miljöinvesteringar som redan gjort, t.ex. miljöinvestering i de länder som ansöker om medlemskap i . Den svenska kompetensen ligger i ingenjörs- kunnandet att skräddarsy lösningar och leverera hela system. har också god kompetens inom management, administration, utbildning och information för flera tekniska försörjningssystem, t.ex. inom kommunerna. Svenska miljömyndigheters möjlighet att sälja sitt kunnande utomlands utgör också en potential. Även om världsmarknaden för miljöteknik är omfattande, är det i internationaliseringen av de miljödrivna företagen som den stora utmaningen och potentialen ligger. Här handlar det om att varje svenskt företag genom att miljöanpassa sin verksamhet, sina produkter och tjänster kan nå stor framgång på den internationella marknaden. Den exakta storleken på marknaden för en miljödriven affärsutveckling är definitionsmässigt svår att uppskatta, men den är starkt växande och omfattar de flesta typer av produkter och tjänster, givet de har en hög miljöprestanda. Utredningen har inte funnit några specifika hinder för miljödrivna företag. Möjligheterna på de miljödrivna marknaderna är däremot stora. har en god tillgång på miljöutbildad personal, utvecklade instrument för miljöpolicies, miljöcertifiering och miljömärkningssystem. Växelverkan mellan producenter/konsumenter, hårda krav vid offentlig upphandling och utvecklade ekonomiska styrmedel driver fram efterfrågan på miljöanpassade produkter som stärker företagens konkurrenskraft. Nya miljöfonder ökar också tillgången till riskkapital för miljödrivna företag. En genomgång av den svenska resursbasen visar på komparativa fördelar inom flera olika områden. Svenska företag har kommit längst i världen i sin miljöanpassning om man mäter antal miljöcertifierade företag i relation till befolkningen. Nätverksbildningar mellan större företags miljöchefer har initierats. Agenda 21-arbetet har kommit mycket långt jämfört med andra länder. Miljökrav ställs vid upphandling i myndigheter, kommuner och landsting. Svensk miljöforskning intar en tätposition på flera områden. styrka ligger i en helhetssyn som innebär att ett helt paket av tjänster, såsom miljöpolicies, styrmedel, information, utbildning och rådgivning, kan erbjudas. Inom detta område finns en stor kompetens i konsultföretag, myndigheter och kommuner. lösningar att visa upp vad gäller hållbara kretslopp för vatten och avfall, materialåtervinning, energi (besparingar och effektiviseringar), byggande och boende samt transporter. Tjänsteföretag kan på många sätt vara spjutspetsar in på nya marknader och en allmänt hög kompetens beträffande miljödriven affärsutveckling inom näringslivet ger också komparativa fördelar. Hur gör man i andra länder Flera av utredningens förslag baseras på de metoder som andra länder använder för att främja sin miljöexport. har lyckats mycket bra i sin etablering av . Huvud- ingredienserna är ett nationellt nätverk, med bl.a. företag och kommuner, en avancerad databas och professionellt genomförda delegations- arrangemang. vision är att man på kommersiell basis skall vara nationella och internationella skyltfönster för energi- och miljölösningar för den privata och offentliga sektorn. På tre verksamhetsår har man haft 208 delegationsbesök som stannat . bör satsa inom det område där har störst komparativa fördelar, dvs. inom miljödriven affärsutveckling. Målgruppen för utredningens förslag återfinns därmed i mer eller mindre hela näringslivet. Alla företag har dock inte kommit lika långt i sin miljöanpassning av produkter och tillverkningsprocesser, några har inte påbörjat den, men kommer hela svenska näringslivet att omfattas. Eftersom de större företagen ofta kommit längre i detta arbete koncentreras utredningens förslag på hur man kan underlätta för de små och medelstora företagen att miljöanpassa och internationalisera sin verksamhet. Utredningens förslag avser främst miljödrivna företag men det betyder inte att miljöteknikföretag på något sätt är exkluderade i de analyser och förslag utredningen lägger. För miljötekniksektorn handlar det dock huvudsakligen om att exportera existerande lösningar. Regeringen har anslagit till för att genomföra ett treårigt program med syfte att främja export av miljöteknikrelaterade varor och tjänster. Programmet föreslås koncentreras till regionalpolitiskt prioriterade regioner i landet. Eftersom de allvarligaste hindren finns här hemma måste också de flesta åtgärderna utföras här. Utredningens förslag syftar, som sagt, främst till att underlätta en internationalisering av svenska miljödrivna företag och att profilera svenskt miljökunnande internationellt. Här krävs initialt en nationell satsning på kunskapsuppbyggnad om hållbar utveckling och miljödriven affärsutveckling, stimulans av nätverks- byggande och skapande av en IT-baserad sammanställning av den svenska resursbasen. För att kunna stimulera relevanta aktörer till samarbete behövs en vision, mål och strategi att samlas kring. Visionen baseras på komparativa fördelar och den förväntade utvecklingen på global nivå. konkurrerar ett stort antal svenska miljödrivna företag framgångsrikt på den internationella marknaden. De samarbetar aktivt med andra svenska företag, svenska regioner och kommuner, myndigheter m.fl. men också i strategiska allianser med utländska företag. 1.Ett ekologiskt hållbart och en hållbar utveckling i världen. 2.Förnyelse och tillväxt i den svenska ekonomin. 1.Att stimulera småföretag till miljöanpassning och inter- nationalisering. 2.Att företag som exporterar kan öka sina exportintäkter genom en miljöanpassning. En strategi i 10 punkter 1.gör till ett miljöföredöme 2.sätt nationella miljöinsatser i ett internationellt perspektiv 3.satsa på kompetensuppbyggnad nationellt/internationellt 4.stimulera teknologiutveckling och innovation 7.definiera miljödrivna marknader med tillväxt 8.utnyttja hela statsapparaten för lansering av Sustainable 9.bygg kunskap om konkurrenskraftig finansiering SUCCESS – en organisation för att realisera visionen Utredningen föreslår en verksamhet i tre delar: ·en samordnande enhet i – SUCCESS ·nätverk mellan olika aktörer i den svenska resursbasen ·skyltfönster för svenskt miljökunnande i omvärlden £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ £ Huvudsakliga uppgifter för SUCCESS föreslås vara: ·profilering av Sustainable genom bl.a. avancerade databaser och delegationsbesök ·kompetensuppbyggnad genom omvärldsbevakning och analys Globalisering och snabb teknisk utveckling ökar kraven på flexibilitet och innovation i näringslivet. Utvecklingen för med sig en ökad grad av specialisering. Liberaliseringen av den internationella handeln har gjort att hindren för ökad handel inte främst ligger i utlandet utan snarare på den inhemska marknaden i form av t.ex. otillräckliga kanaler för kunskapsutbyte. Företag behöver samarbeta i strategiska allianser eller nätverk i dess externa miljö (t.ex. högskolor, myndigheter, kommuner, kunder och leverantörer) för att komplettera sin egen kompetens. Det samspel som kommer till stånd mellan företag och individer, tekniker och mjuka faktorer, är centralt för tillväxten. Studier visar att av de svenska företagen arbetar i nätverk och en stor del saknar samarbete med högskolor och universitet. Här finns en stor outnyttjad potential. Att ta till sig och använda ny teknik och att delta i nätverk ställer dock höga krav på företagets kompetens. En satsning på internationell kunskapsinhämtning och kontaktskapande samt på samverkan mellan t.ex. högskola och näringsliv kan ge intressanta komparativa fördelar. Det handlar om att få till stånd värdeskapande nätverk och etablerande av miljöer som underlättar lärande, kreativitet och innovationer. Det är därför särskilt viktigt att det initiala arbetet i SUCCESS koncentreras på kunskapsuppbyggnad och att stimulera skapandet av gedigna nationella nätverk samt på en uppbyggnad av avancerade databaser och IT-system. Genom att stimulera nätverksbildning mellan små och stora miljödrivna företag, myndigheter, högskolor och universi- tet, bransch- och miljöorganisationer m.fl. kan nätverk utvecklas med komplementära kompetenser som kan agera på utlandsmarknaden under beteckningen Sustainable . SUCCESS föreslås vara ett nav i ett nationellt nätverk av olika aktörer. Man skall profilera som det ekologiskt hållbara sam- hället genom användning av begreppet Sustainable . För att detta skall bli framgångsrikt och en miljöanpassning av verksamheter skall komma till stånd, behövs en kompetensuppbyggnad om hållbar utveckling och miljödriven affärsutveckling. För denna uppgift krävs en nysatsning och uppgiften bör läggas på en företagsnära organisation med miljökompetens, i offentlig eller privat regi. Det är viktigt att man nyttjar befintliga kompetenser i den svenska resursbasen. SUCCESS föreslås därför vara en självständig enhet med separat budget och styrelse i en befintlig företagsnära myndighet med miljö- kompetens, t.ex. Miljöteknikdelegationen, , , eller i en annan lämplig organisation som arbetar med miljödriven affärsutveckling. Utredningen föreslår också att alla etablerade offentliga kanaler inom utlandstjänsten och hela statsapparaten skall kunna utnyttjas för att svenska företag i sin internationalisering skall kunna dra nytta av en svensk satsning på den globala miljömarknaden. Det finns ett stort antal organisationer inom utlandsverksamheten som kan verka för detta syfte. Kunskapsinhämtning kan ske genom (), exportfrämjande insatser genom , skyltfönster för svenska miljöanpassade produkter och tjänster kan inrättas på UD:s ambassader (som ev. också på vissa platser bör förstärkas med miljökunnig personal). Sidas verksamhet i och andra främjandeorganisationers insatser föreslås också samverka med SUCCESS verksamhet. Utredningen föreslår att SUCCESS skall vara öppet för alla oavsett om man är ett miljödrivet företag, miljöteknikföretag, konsultföretag eller kommuner/annan aktör. En inträdeskostnad bör tas ut för att skapa engagemang. Som medlem får man medlemsprofilerad information om t.ex. marknadsmöjligheter eller teknikutvecklingen på miljöområdet. Nätverket har en gemensam logotyp (SUCCESS – Sustainable ) som kan användas vid marknadsföring. Samtliga medlemmar finns med i databas och broschyrer samt blir länkade i IT-systemet. Avancerade databaser skall tas fram av SUCCESS och skall vara tillgängliga på alla ambassader och övrig utlandsrepresentation. Möjligheter att ta emot och arrangera professionella delegationsbesök måste också finnas. Uppdragsverksamhet i SUCCESS föreslås tillåtas, men får inte inkräkta på basverksamheten. Små och medelstora företags behov skall alltid prioriteras. Kostnaderna för utredningens förslag beräknas till ca , där en tredjedel går till nätverksstimulans, en tredjedel till profilering av Sustainable och resten till personal- kostnader. De offentliga medlen, som för perioden beräknas uppgå till , bör komma främst från Närings- och och och vara ett projektanslag . Medel förväntas också komma från de aktörer som blir medlemmar i genom medlemsavgifter och ev. uppdrags- verksamhet. I utgångsläget skall SUCCESS verka pådrivande och samordnande för att koppla samman olika aktörer i den svenska resursbasen. Efter hand knyts allt fler aktörer till nätverket, som stimuleras till organisk tillväxt och SUCCESS kan successivt övergå till att endast vara en stödjande funktion. övertas allt fler strategiska funktioner av aktörerna själva och , när antalet aktörer ökat och nätverken är utbredda, kan statens engagemang i SUCCESS avvecklas och ansvaret övergå till en eller flera regionala aktörer. Målet är att under den på- följande treårsperioden, 2002-2004, successivt minska statens engage- mang eftersom de offentliga åtagandena med nätverksstimulans och kompetenshöjande åtgärder beräknas kunna avslutas. Övrig verksamhet inom SUCCESS, såsom databaser m.m., beräknas bli självfinansierande och kan övergå till privata aktörer. Utredningens uppgift har varit att föreslå en samlad strategi och handlingsplan för att främja export av tjänster och produkter inom miljösektorn. Uppdraget formuleras i direktiven som Möjligheter och hinder för ökad export av tjänster och varor inom miljösektorn. I direktiven anges bl.a. att utredaren skall dra slutsatser av de studier och det arbete som redan gjorts samt av de initiativ som redan tagits på området. Enligt direktiven är behovet av en gemensam insats för att samordna och marknadsföra svensk export av tjänster och produkter inom miljösektorn uttalat bland de företag som är verksamma inom området. Utredaren skall hitta former för att fylla detta behov. Vidare skall utredningen ge förslag på hur främst de små och medelstora företagens export av tjänster och produkter inom miljösektorn skall underlättas och på vilket sätt detta kan ske. Utredningen har antagit namnet , men vill betona vikten av ett utvidgat perspektiv på export. En ökad inter- nationalisering (ökad utlandsverksamhet i stort) är nödvändig, dvs. där kunskaps- och kompetensuppbyggnad, samverkan mellan landets aktörer och långsiktighet krävs (se kapitel 1.4). Utredningens arbete omfattar enligt direktiven både miljöteknik- företag och miljödrivna företag, dvs.