sou · GMB36d2 · 1999-01-01 00:00:00 — SOU 1998:6 Betänkande från med en konsekvensanalys ur jämställdhetsperspektiv, men den måste vara lätt tillgänglig och praktiskt användbar. Kartläggningar av arbetsplatser ur jämställdhetsperspektiv kräver kunskap. Enkla scheman med frågor för att undersöka förhållandena i företaget skulle kunna hjälpa de arbetsgivare som vill bli bättre i jämställdhet. En jämställdhetsmärkning av arbetsplatserna, som jag föreslagit tidigare kräver ökad kunskap och medvetenhet i företag och organisationer. Där finns mycket att hämta i denna utrednings rapporter och annan forskning. Medierna efterfrågar lätt tillgänglig, samlad information, gärna med namn på forskare och andra källor till ytterligare kunskap. 4)Allmänheten kan nås via traditionella massmedier, men även via skolor och universitet, med hjälp av pocketutgåvor av samman- fattade forskningsrapporter osv. 5)Dessa, och andra, målgrupper kräver olika typer av information, iolika urval och med användande av olika tekniker. Det bästa sättet att nå näringslivets innersta kretsar är sannolikt att erbjuda de organisationskonsulter som redan finns där utbildning i arbetslivets genusaspekter. Eller att utbilda de studenter på t.ex. personaladmi- nistrativa högskolelinjer som kommer att bli framtidens personalche- fer. De kvinnliga eldsjälarna i fack och politik som skaffar sig grund- kunskapen av eget intresse kanske bara behöver ett bra overhead- material för att sedan själva stå för vidarespridningen. Information om en föränderlig värld kan spridas regelbundet via Internet. CD- rom-skivor kan innehålla ett stort informationsmaterial där olika vägar som leder till olika resultat kan prövas i teorin innan beslut fattas i praktiken. Billighetsutgåvor av böcker, broschyrer och tid- ningar är beprövade instrument att nå allmänheten. Specialseminarier för journalister en annan möjlighet. De olika målgrupperna bör betala för materialet, så att verksam- heten kan bli självfinansierande. Det finns många aktörer för jämställdhet i kommunerna, på läns- styrelserna och inom centrumbildningar både centralt och ute i länen. Dessa är viktiga resurser i arbetet för att sprida kunskap och medvetandegöra allmänhet, näringsliv och organisationer om jämställdhetsfrågorna. Mitt förslag är att regeringen gör en kommunikationsplan för spridning av forskning från och på- börjar en aktiv spridning av kunskap i frågan om kvinnors och mäns tillgång till ekonomisk makt och ekonomiska re- surser. Att få livet att gå ihop När och skrev sin berömda i befolknings- frågan 1934 födde den svenska kvinnan i genomsnitt 1,8 barn. Då ledde de låga födelsetalen till stor oro i politiska kretsar. föds färre barn än någonsin i . Födelsetalen kommer att hamna på 1,5 barn/kvinna. Det är den lägsta nativitet som någonsin redovisats i befolkningsstatistiken. är det få som oroar sig. konstaterar debattörerna snarare belåtet att svenska kvinnor är kloka och skaffar inte barn om de inte har arbete eller utbildning. Att unga människor utan fast förankring på arbetsmarknaden väntar med att skaffa barn är kanske ett klokt val, individuellt. Utan föräldrapenning eller ett arbete att gå tillbaka till är det svårt, för att inte säga omöjligt, att få ekonomin att gå ihop. Det är framför allt kvinnor utan arbete eller med korta, osäkra anställningar och låg utbildning som väljer bort barn. blir det svårare och svårare för alla att vara förvärvsar- betande föräldrar. Arbetsmarknadens krav växer. Att kombinera barn och förvärvsarbete blir allt mer komplicerat. Arbetsgivarna agerar kollektivt som om de inte inser att dagens barn är morgondagens arbetskraft. Att produktion och reproduktion– återskapande av människokraft – måste följas åt. Ett tungt skäl för kvinnors deltidsarbete – och därmed lägre lön och sämre karriärmöjligheter – är att det är svårt eller omöjligt att förena barn med heltidsarbete. Föräldraledigheter hindrar karriären och försvårar för den enskilde att få vidareutbildning och utveckling i arbetet. Detta drabbar ansvarstagande pappor hårdare än mammor. De verkliga förlorarna på svensk arbetsmarknad är ensamstående föräldrar, både pappor och mammor. Att vara ensamstående förälder är i inget ovanligt. I takt med att skilsmässorna ökar kommer allt fler vuxna, åtminstone av sitt liv, att vara ensamstående pappa eller mamma. I har vi varit stolta över våra höga födelsetal. När statisti- kerna 1990 gjorde en jämförelse i ledde med 2,2 barn per kvinna med som god tvåa med 2,1 barn per kvinna. Vi har jämfört med länder med låg nativitet som och och sagt: Hos oss är det möjligt att förena yrkesarbete med familj. De höga födelsetalen visar att vår jämställdhetspolitik har lyckats. SOU 1998:6 Betänkande från Kanske är det för tidigt att tala om en ny kris i befolkningsfrå- gan, befolkningstal har svängt förr åt båda hållen men siffrorna borde mana till eftertanke. gick födelsetalen ner på grund av att människor inte gifte sig. Det fanns många orsaker. Fattigdom var en. Kvinnors svårigheter att kombinera yrkesarbete med äktenskap var en annan. Vissa kvinnor födde inga barn alls medan andra födde många. flyttar vi ihop och separerar som aldrig förr, men barn skaffar vi inte förrän vi verkligen vill. Det handlar om ett medvetet val. Det är inte kärleken eller äktenskapet vi väljer bort, utan just barnen. Ett samhälle där nativiteten snabbt går ner är inget friskt samhälle. Mängder av individuellt kloka beslut blir tillsammans ett samhälleligt problem. föds färre människor i än de som dör. Utan invandringen skulle vi ha ett minusresultat i befolkningstillväxt. I ett välfärdssamhälle måste människorna i produktiv ålder vara tillräckligt många för att de mycket unga och de mycket gamla ska få ett värdigt liv. För makarna var den låga nativiteten ett argument för uppbyggnaden av välfärdsstaten. Med utgångs punkt från barnens behov föreslog de stora förändringar i barnomsorg, skola, hälsovård, bostadsbyggande osv. Barn hade egna rä ttigheter till god skola, goda bostäder, näringsriktig kost – oavsett föräldrarnas ekonomi. Stora delar av välfärdsbygget motiverades med samhällets ansvar för barnens uppväxt. är det mycket som är annorlunda jämfört med det 30- och 40- tal då idéerna bakom välfärdsstaten formulerades. De tankar som kan få 90-talets ekonomiska kris att övergå i stabil utveckling kan möjligen anas men inte mycket mer. Och framförallt råder det inte en utbredd enighet om vägen dit. Det tydligaste uttrycket för ett samhälle i obalans är, nu som då, arbetslösheten. Arbetslösheten är inte bara ett ekonomiskt och socialt problem utan också ett hot mot jämställdheten. Arbetslösheten drabbar särskilt dem med kort utbildning eller svag förankring på den svenska arbetsmarknaden. Vi står inför hotet av en ihållande och svårbemästrad arbetslöshet som behoven av många människors arbete växer. Den skattefinansierade offentliga sektorn fungerade länge som en sluss mellan de värden som uppstod i den teknikintensiva exportin- dustrin och de mänskliga behov som fanns av vård, omsorg och utbildning med mera. I den arbetsintensiva och ofta mycket lokala tjänstesektorn, som vänder sig till individer eller hushåll finns stora och otillfredsställda behov. Dessa behov skulle kunna utföras av hushållen själva om tiden räckte till, av offentlig sektor om skatterna kunde öka eller av individer på en privat marknad om priset på arbetet var tillräckligt lågt. när den offentliga sektorn är stor, tillväxten inte så hög och de internationella beroendena starka fungerar inte överföringen från högteknologisk industri till mänskliga behov längre. Utan skattefinan- siering finns det inte tillräckligt många som vill eller kan betala för att alla ska få arbete. Cirka en halv miljon svenskar är utan arbete. Ytterligare några hundra tusen är förtidspensionerade och drygt 300 000 är deltidsarbetslösa, dvs. skulle vilja arbeta mer än de gör. De arbetslö- sas självkänsla far mycket illa, och deras barn påverkas. Vissa arbetslösa skaffar en utbildning som de har önskat och kan ha nytta av, andra förstår inte vad de arbetsmarknadspolitiska åtgärder de deltar i ska vara bra för. Arbetslösheten skadar människor och kostar samhället enorma belopp. Det finns en grundläggande enighet i vårt samhälle om att alla människor har rätt till en rimlig levnadsstandard. Alltså betalar vi ut stora summor till människor som inte förväntas – ibland inte ens får – göra samhällsnyttiga insatser. En annan ojämlikt fördelad resurs är tiden. Vissa sliter nästan ihjäl sig för att hinna. De som har arbete arbetar ofta övertid. I växande utsträckning till och med obetald övertid. De hinner inte, springer, jäktar, försummar sina barn, släktingar och vänner, sover dåligt, far illa. Andra har oceaner av tid och blir allt mer handlingsförlamade. Bristen på tid är också ett hot mot demokratin. Hur ska man hinna följa med och bry sig om samhälle och politik när hela livet är en kamp för att hinna med allt betalt och obetalt arbete? Kvinnors och mäns vilja att leva och arbeta jämställt skulle kunna bli den hävstång som behövs för att vi på allvar ska ta itu med de verkligt stora frågorna: Hur byggs ett samhälle där alla behövs? Hur organiseras arbetsliv och samhälle så att den livsviktiga reproduktio- nen kan förenas med den nödvändiga produktionen? Skälen för att tänka nytt och annorlunda är många: Stora grupper, både kvinnor och män riskerar att hamna utanför den ordinarie arbetsmarknaden. Kvinnors kompetens och kraft behövs i arbetslivet, på alla nivåer. Den arbetsfördelning som råder i hemmen upplevs av framförallt kvinnorna som orättvis. Den är samhällsekonomiskt ineffektiv, eftersom den hindrar kvinnors kompetens att komma till uttryck på alla områden och nivåer. SOU 1998:6 Betänkande från Männen behövs i hemmen, både för barnens och den uthålliga kärlekens skull – kvinnor som lever i ojämställda förhållanden är mindre nöjda än de som lever i jämställda. Under de ekonomiskt framgångsrika efterkrigsåren b yggdes Sveri- ge ut sektorsvis, helheten och sambanden stod inte i förgrunden. Det är , när ekonomin sviktar som sprickorna i välfärdsb ygget blir synliga. har också allt fler röster höjts mot brådskan och fragmentiseringen i den politiska beslutsfattandet. Med raska snitt skärs bitar av välfärdskakan bort utan att effekterna fullt ut har analyserats. Det är förmodligen inte en magrare version av den gamla välfärdsmodellen som är lösningen, utan en delvis annorlunda modell, bygga om istället för att skära ned. Departement och myndigheter är organiserade efter sektorsprinci- pen, helhetssynen tvingas ofta lämna plats för ett kortsiktigt de- taljtänkande. Många enskilda lönsamheter kan tillsammans leda till stora samhälleliga kostnader. Ekonomisk jämställdhet bestäms i arbetslivet. Denna utredning konstaterar att arbetslösheten slår hårdast mot lågutbildade, invandra- re och ensamstående föräldrar. Kvinnor och män är arbetslösa i ungefär samma utsträckning men den arbetslöse man som söker och får ett jobb, får ett heltidsjobb, medan den arbetslösa kvinna med samma önskemål ofta får nöja sig med deltidsarbeten eller lösare anknytning till arbetsmarknaden. Svag efterfrågan på arbetskraft drabbar dem som har svårast att göra sig gällande på arbetsmarkna- den. Småbarnsmammor har sämst chans att få alla typer av arbeten, de är till och med missgynnade när det gäller att komma i åtnjutande av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Tillverkningsindustrin producerar allt mer men behöver allt färre människor. Det är inom den stora och mycket varierade tjänstesektorn som de nya arbetena finns. Men också den rationaliseras i snabb takt, traditionella kvinnojobb som sekreterare, telefonist, bank- och försäkringstjänsteman fortsätter att minska i snabb takt. Andra uppgifter är svårare att ersätta med ny teknik eller organi- sation. Dit hör traditionella kvinnoyrken inom vård, omsorg, kultur och utbildning. Kommer det att bli till kvinnornas fördel? Vi blir allt äldre, och kommer därmed att behöva allt mer vård. Kommer männen att ta över inom vården när deras traditionella arbetsmarknader krymper? Utvecklingen på det medicinska området skapar nya behov, och nya kostnader. Frågan om vem som ska betala är olöst. Det offentliga ansvaret krymper. Vilken fördelning skall gälla mellan offentligt, gemensamt ansvar och privat? Många oroar sig för en framtid där barnen antingen tar hand om sin gamla mamma själva eller betalar mycket ur egen (eller mammas) plånbok för att få någon annan att göra det. Det enda som verkar klart är att så som arbetsför- delningen ser ut , kommer ett ökat familjeansvar att axlas främst av familjernas kvinnor – mödrar, hustrur, döttrar och svärdöttrar. Olika personer kommer att efterfråga olika tjänster: resor, städ- hjälp, restaurangbesök, bussresor, musik, färdiglagad mat, undervis- ning, barnomsorg, miljövänlig sopsortering m.m. kostar en, till följd av tekniken, högproduktiv montör av mobiltelefoner procentuellt sin arbetsgivare lika mycket i arbetsgivar- avgift som vårdbiträdet som sköter gamla eller tonåringen som klipper gräsmattor. Är det rimligt? Den s.k. pig-debatten blev snabbt inflammerad och omöjliggjorde en sansad diskussion. Debatten om skatteväxling, dvs. att minska skatten på arbete för att öka den på andra skattebaser är lågmäld, nästan obefintlig . Frågan återstår att besvara: Hur byggs ett samhälle där allas arbetskraft och arbetsvilja tas till vara? Eller annorlunda uttryckt, hur ska framtidens tjänster – i hemmen och i servicehusen – betalas? Är det arbetskraften som ska beskattas, eller något annat? Kan man ha olika skattesystem för olika typer av arbete? Vilken roll ska egen organiserad omsorg få ha, vare sig den sker privat eller i kooperativ form? Hur ska den finansieras? Missförhållanden inom den offentliga sektorn, i vård, skola och barnomsorg t.ex., handlar ofta om brist på människor. Alla barn borde ha rätt att få god omsorg med ett pedagogiskt och åldersanpassat innehåll, även de som har arbetslösa föräldrar. Omsorgen ska vara till för barnen, inte föräldrarna. Många bostadsområden, offentliga loka- ler och grönområden skulle behöva upprustning. Om vi tittar oss omkring ser vi mängder av samhällsnyttiga uppgifter som behöver utföras. I andra länder pågår långtgående försök att skapa nya jobb genom kortare arbetstider. Men effekterna av generella arbetstidsförkort- ningar på sysselsättningen är omdebatterad. Frågan är genomgripande och effekterna bestäms av hur, för vilka och på vilka villkor arbetsti- den förkortas. Kortare arbetstid skulle kunna bidra till bättre balans mellan tid för lönearbete och tid för hemarbete. Men det är långt ifrån självklart att en sänkning av arbetstiden för heltidsarbetande män skulle ge de ofrivilligt deltidsarbetande kvinnorna längre betald arbetstid. Inte heller är det säkert att fördelningen av hemarbetet skulle bli mer rättvis. Frågan om arbetstiden är viktig och kräver en ordentlig genomlysning, gärna också fler försöksverksamheter. slår fast att kvinnors och mäns ekonomis- ka makt framför allt bestäms av arbetslivets och ekonomins utveck- ling. Men även om full sysselsättning vore möjlig att uppnå skulle det SOU 1998:6 Betänkande från inte leda till lika makt och resurser mellan män och kvinnor. Starka krafter verkar i segregerande och diskriminerande riktning. Denna utrednings forskningsrapporter visar att den ekonomiska makten och de ekonomiska resurserna är mycket ojämnt fördelade mellan kvinnor och män. I en värld med stark teknisk och ekonomisk omvandling där många jobb försvinner för att aldrig återuppstå är det nödvändigt att ha långsiktiga strategier för framtiden. Hur se till att kvinnor – och barn – inte blir framtidens förlorare? Arbetslivets inre omvandling kommer att förändra maktrelationer- na i samhället. Ju större ansvar som läggs på de enskilda individerna desto större inflytande kan de ha över sitt eget arbete. I stora delar av arbetslivet växer frihetsgraderna, allt fler kan själva styra var, när och hur arbetet utförs. Kraven på flexibilitet växer, andra honnörsord är kreativitet och social förmåga. Det kan mycket väl vara så att denna utveckling visar sig vara till kvinnornas fördel. betyder den starka betoningen på kompetens och individuella färdigheter att klasskiktningen ökar. De starka blir allt starkare och de svaga riskerar att bli allt svagare. Både klass och kön skiktar och låser in människor – om inte samhället skapar motkrafter som kan stötta och frigöra. Stora problem kräver stora lösningar. Helhetslösningar kräver en helhetssyn. Mitt förslag är att regeringen tillsätter en utredning, med uppgiften att analysera beroenden och samband mellan livets olika delar – välfärdens organisation och finansiering, arbetslivets möjlig- heter och produktionens krav. Huvuduppgiften skulle vara att skapa förutsättningar för ett liv där det finns en rimlig chans att få det hela att gå ihop. Där man kan leva med barn och arbete – . Där samhället kan utvecklas både ekonomiskt och socialt och skapa den trygghet som gör att unga människor vågar skaffa barn, och där kvinnors och mäns fulla kompetens utnyttjas. Ett samhälle där tid finns för engagemang och personlig växt. Kritiken mot snabbheten i det politiska beslutsfattandet, och de hastiga utredningar som föregår besluten, har varit kraftfull . Kritikerna menar att det svenska utredningsväsendet, som varit en garant för att frågor blir väl genomlysta och besluten väl grundade, har försvunnit till förmån för en ytlig, ibland felaktig verklighetsbeskrivning och snabba ryck. Att rita upp en karta över framtiden – att formulera en vision – är att ta ett steg mot målet. En möjlig karta ökar chansen att hitta rätt. Ju fler människor som omfattar samma vision desto säkrare är fram- gången. Det borde inte vara omöjligt att nå en bred enighet om att –Samhälle och ekonomi bör fungera så att alla medborgare blir delaktiga och behövda. –Män och kvinnor har samma värde och bör tillmätas samma värde. –Barnens behov måste stå i centrum En utredning som hittar gemensamma värderingar och letar efter helhetslösningar kan överleva även politiska maktskiften, och därmed skapa stabilitet och ge möjligheter till bättre styrning av en osäker framtid. Jag föreslår att en parlamentarisk utredning tillsätts. Den bör ges gott om tid att diskutera och föreslå de förändringar som behövs för att skapa ett samhälle som präglas av balans mellan å ena sidan produktionens krav och möjligheter och å den andra individernas välfärd och livskvalitet. I utredning- ens arbete bör olika modeller för ett nytt arbetsliv och väl- färd kunna prövas i mindre skala, för att sedan utvärderas och utvecklas. Utredningen föreslås få namnet Arbete, Liv och Välfärd åt Alla – arbetsnamn . Det är angeläget att forskningen på jämställdhets- och genusområdet fortskrider. Den forskning som utförts inom har bidragit med åtskillig ny kunskap, samt identifierat frågor och områden som bör belysas . Hur utvecklas jämställdheten i familjerna? Den forskning om maktstrukturer i familjen som inletts i bör följas upp regelbundet. Vi behöver fördjupa våra kunskaper om föräldraförsäkringens inverkan på arbetsfördelningen i fa- miljen. Vi behöver också veta mer om varför fäder tar ut en så förhållandevis liten andel av föräldraledigheten, varför mödrar deltidsarbetar i så hög grad och hur föräldrarna förhandlar om ansvaret för barnen. Hur vill svenska familjer att omsorgen om barnen ska organise- ras? SOU 1998:6 Betänkande från Hur påverkas barnen av frånvarande fäder, respektive av att mödrar slits mellan vårdansvar och yrkesambitioner? Studier av vilka värderingar som förmedlas till blivande och nyblivna mödrar och fäder i mödravård och på barnavårdscent- raler. Stämmer det att samhället lägger över allt mer omsorgsansvar på familjerna? Vilka uppgifter i så fall? Vad händer t.ex. när kommunerna sätter daghemsavgifter efter hur många timmar barnen är på daghemmet? När för gamla blir allt mindre tillgänglig? Hur påverkar sådana förändringar de yrkes- arbetandes lönearbete och planeringsarbetet i hemmen? Hur ser ett arbetsliv ut som svarar mot kraven på jämställdhet? Hur kan arbetslivet utvecklas så att kvinnor och män kan delta på lika villkor? Det råder fortfarande en stark obalans mellan kvinnor och män på chefsbefattningar i arbetslivet. Forskning behövs för att bely- sa konsekvenserna av mäns överrepresentation på maktpositio- ner. Vilken betydelse har t.ex. mäns enkönade ledningssam- manhang för utveckling och utövande av ledarskap, och vilken betydelse får mansdominansen för kvinnors möjligheter att re- kryteras till chefsbefattningar? Det är angeläget att tidsanvändningsstudier görs regelbundet, t.ex. . Sådan statistik är ett nödvändigt underlag för att vi ska få kunskap om hur avlönat och oavlönat arbete fördelas mellan kvinnor och män. visar att anställningsförmåner av ekonomiskt och materiellt slag ökar inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män. Vi behöver veta mer om sidoförmånernas om- fattning och utbredning. Deltidsarbete är en utbredd svensk företeelse. I vilken utsträck- ning är deltidsarbetet en könsstrukturerande faktor på den svenska arbetsmarknaden? Arbetsvärdering har förts fram som ett medel mot könslö- neskillnader. Vi behöver mer forskning för att utveckla instru- ment för arbetsvärdering. Vi behöver också undersöka effekter- na av tillämpningen av dessa instrument. redovisar detaljerade undersökningar av löneskillnader i privat sektor. Liknande undersökningar inom offentliga sektorn är önskvärda. ser en tendens till att offentliga sektorn blivit mindre familjevänlig . Hur ser i så fall Förstärker offentliga sektorn könsstereotypt beteende mer än privat sektor gör? Vilken betydelse har det om chefen är man eller kvinna för kvinnors och mäns löneutveckling? Studier av hur löner sätts på arbetsplatserna. Resultaten i Kvin- nomaktutredningen tyder på att det har betydelse om det är kvinnor eller män som sätter lönerna. Hur påverkas löneutveck- lingen för kvinnor och män när lönerna blir alltmer individuella och sätts på allt lägre nivåer i organisationerna? Kan arbetsrotation motverka förekomsten av dead end jobs i arbetslivet? Kartläggningar av jämställda sektorer i samhället: universitet och högskolor, arbetsplatser, kommuner, regioner. Vilka fakto- rer gynnar jämställdheten? Samhället subventionerar en rad offentliga tjänster. Hur fördelar sig de subventionerna på kvinnor och män? Kvinnors och mäns individuella inkomster måste kunna jämfö- ras. Den forskning som inletts i bör följas upp och fördjupas. De tidigare reglerna om bidragsförskott har ersatts av regler för underhållsstöd, där den förälder som inte bor med barnet har betalningsansvar. De ändrade reglerna förväntas ge besparingar i statens budget. Jag föreslår att konsekvenserna för både den betalande och den mottagande föräldern analyseras; ekonomis- ka såväl som sociala förändringar, liksom förhållandet mellan föräldrarna. Jämställdhet är en förutsättning för ett demokratiskt samhälle. På vilket sätt motverkar inbyggda strukturer (könsordning och könsrollerna) demokratin? har många folkvalda avsagt sig sina politiska uppdrag. Har kvinnor gjort det i större utsträckning än män, och i så fall varför? Vilka erfarenheter har kvinnliga politiker av politiskt arbete i kommuner och riksdag? Vilka maktstrategier föds i slutna, enkönade grupper? Hur verkställs de? Vilken betydelse har ekonomins inb yggda sätt att fungera för maktförhållandena mellan män och kvinnor? Agarwal, B. (1997) 'Bargaining' and Gender Relations: Within and Beyond the Household. Feminist , Vol. 3, No. 1, Spring. , , (1997) Hemmet, barnen och makten. , , , , , , . (1997) Kvinnors och mäns löner – förvärvsavbrottens betydelse. i Kvinnors och mäns löner – varför så olika? , Inga & Wadensjö, (red.). , (1997) Kvinnor och ledarskap. En översikt och problematisering. i Ledare, makt och kön. , , (red.). , (1974) Samhällsmodern. , (1997) Karriär, kön, familj. i Ledare, makt och kön. , , (red.).