sou · GMB359 · 1999-01-01 00:00:00 — Nätet ska underlätta för forskare att sprida information och göra det lättare för allmänhet och näringsliv att hitta information och kompe- tens. FOA har av regeringen fått i uppdrag att vara sammanhållande för ett forskarnätverk inom olika hot- och riskområden. Arbetet med nätverket inriktas inledningsvis på de områden som är angivna i prop. 1996/97:11 Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred. Nätverket riktar sig till både beställare och utförare för spridning och utbyte av information. För etablering av nätverket kommer en webbplats på Internet att skapas. borde bli en aktiv användare med att både sprida och utbyta information genom detta forskarnätverk. har ett eget system för att föra ut information om pågående och planerade projekt, RPA, projektad- minstration. Man arbetar på att göra detta tillgängligt via sin hemsida. Även RIB innehåller sådan information. Vi anser att bör utforma sin forskningsinformation så att den fungerar tillsammans med och kan länkas till andra informa- tionssystem. bör utveckla sin uppföljning och utvärdering av FoU-projekt. De nationella målen för bör vara styrande för FoU- planen. Det bör finnas tydliga kopplingar mellan FoU-verksamheten Överväganden och förslag om och de nationella målen. FoU ska vara ett av medlen för att nå de nationella målen inom området Skydd mot olyckor. Uppföljning/utvärdering i detta avsnitt avses relateras till har arbetat med uppföljning/utvärdering med avseende på genomförande. Detta har utvecklats och avser även mål enligt projektbeskrivning, resultatspridning mm. Räddnings- verket arbetar vidare med att uppföljning/utvärdering ska genomföras systematiskt och även med inriktning på målen i forskningsprogram- met. Det är svårt att mäta nyttan av ett forskningsprojekt. Det kan ta innan ett forskningsresultat återspeglas i t.ex. attitydförändringar i samhället. Många projekt utgör förstudier som kanske kommer att leda till ytterligare projekt. Inom verksamhetsområde är olyckan objektet för verksamheten. Att en olycka inträffar beror på många faktorer. Därför är det svårt att mäta om en minskning i en olyckstyp beror på vidtagna åtgärder som grundar sig på ett särskilt forskningsprojekt. Det är svårt att mäta nyttan i de projekt som omformas till utbild- ningsmaterial och förmedlas som kunskap i olika utbildningar för att bidra till förändringar i samhället. Eftersom det är svårt att i en utvärdering mäta nytta och effekt av projekt bör lägga större kraft på kravuppfyllelse och målformulering i projektbeskrivningen. Krav och mål bör relateras till mål. Det är av stor betydelse att kontinuerligt följa upp arbetet under projektets framskridande och på det sättet påverka projektets inriktning så att syfte och mål uppfylls. För att se hur FoU-verksamheten kommit verksamheten till godo behövs även uppföljning/utvärdering ämnesvis av nyttan av genomför- da projekt. bör utveckla kraven i projektbeskrivningen ·så att problemställning, syfte och mål blir väl definierade i för- hållande till uppsatta mål i forskningsprogrammet. ·på kontinuerlig uppföljning under projektets framåtskridande. 216 Överväganden och förslag om ·så att utvärdering av resultat blir en del av projektet både när det gäller tilldelad tid, avsatta medel och innehåll. bör utveckla sin implementering av FoU-projekt. Spridning av resultat sker via forskarnätverk, seminarier och konfe- renser m.m. Uppföljning av hur resultatet har omsatts i ökad kunskap, förändringar som påverkar arbetsmiljö, samhällets utveckling o.s.v. är svårt. Resultaten implementeras i samband med t.ex. undervisning. Någon övrig systematisk implementering förekommer inte. Implemen- tering tar tid och kostar pengar. Det är inte vanligt att projektmedlen täcker kostnaderna för implementering. Den projektansvarige har ansvar för att resultatet sprids. Många rapporter sprids till andra myndigheter och förvaltningar. Det är svårt att följa hur implementeringen sedan fortgår. Att resultat omsätts i kunskap och tillämpning som i sin tur medför förändringar i verksam- heter och samhälle borde utgöra en självklar del i FoU-arbetet. Forskning som upphandlar via universi- tet/högskolor kommer till viss del till användning i utbildningen. Räddningsskolorna bör vara en viktig mottagare av forskningsresultat, som sedan omformas till utbildningsmaterial och sprids/implementeras i deras kurser. Resultat från utvecklingsprojekt t.ex. spridningsmodeller i luft och vatten samt GIS-applikationer kommer till användning i myndigheters arbete. Andra utvecklingsprojekt är direkt tillämpade för rädd- ningstjänstens arbetsuppgifter. Många projekt utförs i samarbete med andra myndigheter vilket ger en naturlig spridning av resultat. Referens- och styrgrupper i anslutning till projekten får även som effekt att resultat både sprids och imple- menteras. Överväganden och förslag om Implementering av resultat kostar både tid och pengar och är svårt att se effekter av. Projektbeskrivningen bör därför en plan för spridning och implementering. Implementering av resultat bör bli en del av projektet både när det gäller tilldelad tid, medel och innehåll. 6.9.4Initiering och genomförande av projekt Kopplingen mellan mål och FoU-projekten behö- ver göras tydligare. Samhällets utveckling ställer nya krav på verksamheten. En av de största utmaningarna inom verksamhetsområdet är att åstadkomma ett paradigmskifte vad avser prioriteringen på skadebegränsande och olycksförebyggande verksamheter. Förändringar i ansvarsområdet kan också innebära ett ökat kun- skapsbehov, vilket initierar nya behov av FoU. En viktig uppgift för anställda är att ha ett brett kontaktnät för att fånga upp behov och idéer hos avnämnarna. Verkets egen personal ser behov av att höja myndighetens kompetens för att kunna svara mot uppkomna krav. Några utförare har uttryckt att beställarkompetensen skulle kunna vara bättre. FoU ska utgöra ett medel för att uppnå nationella mål. Forskningsplanen avstäms mot intressenter i olika konstellationer i form av delegationer, BRANDFORSK, kundgrupperingar, m.m. Användarnas - den statliga och den kommunala räddningstjänstens - behov, måste tydligare påverka FoU-projektens innehåll. 218 Ekonomiska konsekvenser av förslagen 7Ekonomiska konsekvenser av förslagen Enligt våra direktiv ska utredningen beakta möjligheterna till effektiviseringar och rationaliseringar samt redovisa ekonomiska konsekvenser av våra förslag. Sammanfattningsvis kan förslagen, som har ekonomiska konsekven- ser, delas in i följande grupper. 1.Förslag som innebär omfördelning mellan stat och kommun, men som inte medför krav på ytterligare resurser. 2.Förslag som innebär omfördelning inom statliga myndigheter, utan krav på ytterligare resurser. 3.Förslag som kan innebära besparingar för kommuner eller staten. 4.Förslag som kan innebära ökade utgifter för kommuner eller staten. Sammantaget innebär våra förslag minskade utgifter eller utrymme för omprioriteringar inom den civila planeringsramen. Förslag som innebär omfördelning mellan stat och kommun, men som inte medför krav på ytterligare resurser: ·förändringar i utbildningen för den kommunala räddningstjänsten (avsnitt 6.4) ·nationella och regionala förstärkningsresurser (avsnitt 4.3.2) ·tydligare kriterier för fördelning av resurser mellan stat och kommun vid ·räddningscentraler och kommunala ledningsplatser (avsnitt6.3.5) ·varningssystem (avsnitt 6.3.6) Ekonomiska konsekvenser av förslagen 219 ·räddningstjänstmateriel för höjd beredskap (avsnitt 6.3.4) ·eftersökning av försvunna personer som operativ räddningsinsats och fjällräddningstjänst (avsnitt 4.3.1). ·kostnader för utrymning i samband med olyckor (avsnitt 4.5) Ovanstående förslag bör samlat tas upp i förhandlingar mellan stat Förslag som innebär omfördelning mellan statliga myndigheter, utan krav på ytterligare resurser: ·befolkningsskyddet (6.3.3.) ·hemskydd (avsnitt 6.3.7) ·att statlig räddningstjänst får avropa andra statliga resurser (avsnitt 4.5) ·inhägnad av övergivna gruvhål (avsnitt 4.2.12) ·utbildning och hantering av civilpliktiga (avsnitt 6.4.3) Förslag som kan innebära besparingar för kommun eller staten: ·fysiskt skydd (avsnitt 6.3.2) ·räddningstjänst under höjd beredskap (avsnitt 6.3.4) ·finansiering av den kommunala räddningstjänsten, inklusive tillsyn (avsnitt 4.5). Förslag som kan innebära ökade utgifter för kommuner eller staten · olycksförloppsutredningar (avsnitt 4.4.1). 220 Konsekvenser knutna till de generella direktiven 8Konsekvenser knutna till de generella direktiven Redovisning av regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50) Enligt direktiven ska utredningen belysa regionalpolitiska konsekven- ser av förslagen och särskilt beakta hur förslagen påverkar sysselsätt- ningen och den offentliga servicen. Utredningens överväganden och förslag om det offentliga åtagandet samt om fördelningen mellan stat och kommun och inom staten kom- mer inte ha någon regionalpolitisk påverkan på sysselsättningen. Däremot kan våra förslag anses förbättra kvalitén och tillgängligheten på den offentliga servicen, eftersom de förändringar vi föreslår av huvudmannaskapet inom vissa delar av verksamhetsområdet motiveras av att de bör utföras av dem som bedriver närliggande verksamhet och så nära medborgarna som möjligt. Vad gäller förslagen i betänkandets andra del, som behandlar Rädd- ningsverket, kan konstateras att ett tiotal personer vid i berörs av förslaget att överföra ansvaret för bl.a. funktionen Befolkningsskydd till ÖCB respektive . Möjligheterna för de berörda att antingen erbjudas nya uppgifter inom eller att följa med uppgifterna till ÖCB respektive , bedömer vi som goda. Utredningen bedömer därför att sysselsättningen inte påverkas av våra förslag i denna del. Prövning av det offentliga åtagandet (dir. 1994:23) Enligt direktiven ska varje utredning pröva det offentliga åtagandet, analysera effekterna av genomförd verksamhet, redovisa finansieringen av förslagen samt genomföra konsekvensanalyser av förslagen. Detta ska ske i den omfattning som är lämplig utifrån uppdragets särart. I detta sammanhang kan konstateras att utredningens del 1 behandlar uteslutande det offentliga åtagandet inom verksamhetsområdet. Konsekvenser knutna till de generella direktiven Redovisning av jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) Direktiven föreskriver att de förslag som läggs fram ska föregås av en analys och innehålla en redovisning av hur förslagen kan förväntas påverka kvinnors respektive mäns villkor och därmed förutsättningarna för jämställdhet mellan könen. Eventuella brister på jämställdhet inom området liksom en bedömning av hur eventuella hinder ska kunna undanröjas ska redovisas. Generellt kan med anledning av dessa direktiv sägas att Räddnings- verket, i likhet med andra statliga myndigheter, har upprättat en jämställdhetsplan för det interna arbetet inom verket med dessa frågor. Denna plan innehåller bl.a. de åtgärder funnit lämpli- ga att vidta eller planerar att vidta för att förbättra jämställdheten inom verket och gäller följaktligen även för de verksamheter som påverkas av utredningens förslag. Regeringen har noterat brister på jämställdhet inom de kommunala räddningskårerna och givit i uppdrag att utreda vilka åtgärder som bör vidtas för att förbättra rekryteringen av kvinnor till den kommunala räddningstjänsten. Verket avrapporterade uppdraget till regeringen (Brandman - och kvinna?, P30- 194/97). fick sedan regeringens uppdrag att vidta vissa åtgärder inom området. Som uppmärksammats i massmedia har de första kvinnliga heltidsanställda brandmännen anställts. Redovisning av konsekvenser för brottsligheten och det brotts- förebyggande arbetet (dir. 1996:49) På grund av uppdragets karaktär, nämligen att utreda mål och medel för , finner utredningen det inte möjligt eller lämpligt att göra en redovisning av konsekvenser för brottsligheten m.m., eftersom utredningens förslag knappast kan ha någon påverkan inom detta område. Mål och medel för Dir. 1996:11 En särskild utredare skall tillsättas med uppdrag att, mot bakgrund av bl.a. de förändrade uppgifter som fått samt den ökade kommunaliseringen av delar av verksamheten, göra en översyn av myndighetens mål och medel. I uppdraget ingår även att utreda vilka av myndighetens verksamheter som bör ingå i den ekonomiska plane- ringsramen för det civila försvaret samt att belysa möjligheterna till effektiviseringar och rationaliseringar. Ekonomiska konsekvenser av förslaget skall redovisas. En ny räddningstjänstlag (1986:1102) trädde i kraft . Denna lag innebar en samlad reglering av samhällets räddningstjänst och även en modernise- ring av räddningstjänstens utbildningsverksamhet. inriktades verk- samhet mot en fortsatt utveckling av räddningstjänstutbildningen och på integrationen fred-krig inom metod-, teknik- och utbildningsområ- dena. En betydande del av utvecklingsverksamheten inriktades mot områdena transport av farligt gods, oljeskadeskydd beredskap mot kärnenergi- och kemikalieolyckor, tillämpningen av riskanalyser samt samordning mellan statlig och . har verksamheten präglats av internationalisering- en, t.ex. EU-samarbetet, genomförande av internationella civila humanitära katastrof- och räddningsinsatser samt det säkerhetsfrämjan- de arbetet i . Speciell vikt har också lagts vid säkerhet för anläggningar med särskilda risker och vid arbetet med att begränsa skador och förebygga olyckor. Vidare har införandet av lagen (1994:1720) om civilt försvar och ändringar i räddningstjänstlagen haft betydelse genom att kommuner nu fått ett ansvar för att organisera och planera för räddningstjänsten under höjd beredskap. Den statliga civilförsvarsorganisationen har avvecklats. Kommunerna har tagit över hanteringen av den statliga utrustningen för befolkningsskydd och räddningstjänst i krig. Genom beslut med anledning av totalförsvars- proposition, Totalförsvar i förnyelse (prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:36) har de fastställts att principen om helhetssyn skall tillämpas. Innebörden är att en helhetssyn bör prägla samhällets satsningar och åtgärder för att förebygga och hantera hot och risker i såväl fred som krig. Detta innebär bl.a. att totalförsvarets resurser skall utformas också för att kunna medverka vid internatio- nella fredsfrämjande och humanitära insatser samt för att kunna stärka förmågan att hantera svåra påfrestningar på samhället. För rädd- ningstjänstområdet innebär detta, såvitt avser lagregleringen, inga förändringar av hur samhällets räddningstjänst skall organiseras och bedrivas. Vidare har det i totalförsvarspropositionen framhållits att verkets uppgifter inom räddningstjänstområdet, i arbetet med föreb yggande av olyckshändelser och i fråga om transporter av farligt gods, i fortsätt- ningen bör inriktas på tillsyn, utvecklingsarbete och utbildning. Även samordningsuppgifterna på dessa områden kommer att vara betydelse- fulla. I totalförsvarspropositionen föreslås även nya uppgifter för Rädd- ningsverket, såsom att ansvara för genomförandet av internationella katastrof- och räddningsinsatser samt att i sådana internationella sammanhang kunna ställa resurser till förfogande för den tidiga åter- uppbyggnadsfasen. Medverkan i utvecklingen av militär och civil samverkan i planering och utbildning för fredsfrämjande och humanitä- ra insatser framhålls särskilt. ska även ansvara för genomförandet av utbildningen till de civila beredskapsstyrkorna på räddningsskolorna. I totalförsvarspropositionen konstaterar regeringen att frågan om en eventuell överföring av medel för skyddsrumsbyggande m.m. till kommunerna bör prövas. Vidare anges att regeringen har för avsikt att vidare studera möjligheterna att utveckla ett finansieringssystem som medför att statens kostnader för skyddsrumsbyggandet blir jämnare fördelade över tiden och mindre känsliga för förändringar i byggkon- junkturen än vad som är fallet med nuvarande system. I propositionen om beredskapen mot svåra påfrestningar på sam- hället i fred (prop. 1996/97:11) redovisas regeringens ambition för beredskapen mot dessa påfrestningar. Här framhålls att Räddningsver- ket skall göra särskilda satsningar på det förebyggande arbetet, vilket bl.a. innebär att en strategi för ett säkrare samhälle skall utvecklas. I detta sammanhang skall tillsyns- och miljöfrågorna tillmätas särskild vikt. Inom det förebyggande arbetet kommer kommunala riskanalyser utgöra en grund för ökade satsningar för att dels minska antalet olyck- or, dels begränsa skador. Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare (dir. 1996:90) att se över lagstiftningen i fråga om kemikalieolyckor m.m. I utredningsupp- draget ligger att myndighetsansvaret för transport av farligt gods skall ses över. Dessutom kommer vissa frågor om tillsyn, utbildning och överklagande inom ramen för lagen (1982:821) om transport av farligt gods att utredas. Frågorna rörande transport av farligt gods skall avrapporteras till regeringen medan utred- ningen slutligen skall rapportera till regeringen senast den 31 decem- ber 1997. Vidare kommer regeringen att uppdra åt en särskild utredare (dir. 1996:115) att föreslå förändringar i syfte att utveckla sotningsväsendet. Utredaren skall föreslå förändringar som befrämjar en ökad konkur- rens, och utvecklar fastighetsägarens inflytande över sotningen av den egna fastigheten. Utredningen skall avrapportera till regeringen . Utredningen om översyn av principer för finansiering av bered- skapsåtgärder samt vissa andra uppgifter inom det civila försvaret har i betänkande (SOU 1996:58) Finansiering av det civila försvaret fram- hållit att den ekonomiska planeringsramen för det civila försvaret i princip endast bör omfatta resurser som är avsedda för beredskapsän- damål. Vidare konstateras att nuvarande anslag för funktionen Befolk- ningsskydd och räddningstjänst finansierar såväl fredsverksamhet som beredskap för säkerhetspolitiska kriser och krig. Enligt utredningen är det olyckligt att medel som inte är avsedda för beredskapsändamål inkluderas i den ekonomiska planeringsramen. dock ingen metod för att dela upp anslaget i en fredsdel och en del som avser beredskapsändamål. I sitt remissvar gav ett preliminärt förslag till sammansättning av funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. I totalförsvarspropositionen framhåller regeringen att den delar utred- ningens syn på utformningen av den ekonomiska planeringsramen. Regeringen har givit () i uppdrag att göra en funktionsgenomgång av funk- tionen Befolkningsskydd och räddningstjänst. Enligt uppdraget skall ÖCB lämna rapport till regeringen . I totalförsvarspropositionen anges att en särskild utredare skall tillsättas i syfte att se över mål och medel för verksamhetsom- råde. Syftet är att klargöra myndighetens framtida uppgifter och ansvarsområden. I utredningsuppdraget skall omfattningen och inriktningen av of- fentliga åtaganden inom verksamhetsområdet prövas och i det sam- manhanget skall även formerna för statens ansvar för styrning och uppföljning ses över. En bedömning skall göras om medelsbehovet är anpassa till nuvarande uppgifter. Eventuella behov av författningsändringar bör anges. Den statliga tillsynsverksamheten skall uppmärksammas. Utredaren skall vidare analysera fördelningen av uppgifter mellan stat och kommun samt mellan och länsstyrelser samt föreslå eventuella förändringar. I detta sammanhang skall såväl länsstyrelser- nas kompetens för uppgifterna som den förändringsprocess som pågår på den regionala nivån särskilt uppmärksammas. - Uppgifter inom det civila försvaret Den funktionsgenomgång av funktionen Befolkningsskydd och rädd- ningstjänst som regeringen har uppdragit åt ÖCB att genomföra skall löpande avrapporteras till utredaren. ÖCB skall vidare avrapportera preliminära slutsatser till utredaren . Dessa slutsatser skall utgöra grunden för utredarens överväganden om Rädd- ningsverkets uppgifter inom det civila försvaret. Utredaren skall även redovisa vilka verksamheter inom funktionen Befolkningsskydd och räddningstjänst som bör ingå i den ekonomiska planeringsramen för det civila försvaret. Utgångspunkten skall vara att den civila planeringsramen endast bör omfatta sådana kostnader som avser beredskapsändamål. - Hur bör utbildningen bedrivas? Utredaren skall ägna särskild vikt åt utbildningsverksamheten inklusive serviceverksamheten. grunden bör vara en analys av efterfrågan på utbildning av yrkespersonal inom den kommunala räddningstjänsten, av räddningsmän som tas ut med civilplikt samt av civila beredskaps- styrkor som enligt försvarsbeslut skall svara för utbildningen av. Mot bakgrund av ett framtida utbildningsbehov skall utredaren ange behov av förändringar av utbildningen såväl när det gäller innehåll, uppläggning, organisation som när det gäller uppdelning på räddningsskolor. Möjligheten att låta bedriva räddnings- skolornas serviceverksamhet på entreprenad skall övervägas. - Vilka är nya uppgifter ? har fått nya uppgifter inom den internationella verksamheten. Sålunda skall myndigheten enligt försvarsbe- slut svara för genomförandet av internationella katastrof- och rädd- ningsinsatser samt kunna ställa resurser till förfogande för den tidiga återuppb yggnadsfasen. Vidare skall medverka i utvecklingen av militär och civil samverkan i planering och utbildning inför fredsfrämjande och humanitära insatser. Myndigheten har även fått utökade uppgifter vad gäller EU-frågor bl.a. inom områdena transport av farligt gods och räddningstjänstfrågor. Utredaren skall särskilt beakta behovet av eventuella förändringar inom verkets inter- nationella verksamhet. I ett fortsatt miljöarbete är sektorsmyndigheternas miljöansvar av stor betydelse, vilket medför att utredaren skall särskilt uppmärksamma miljöfrågorna inom räddningstjänstområdet. - Skall kommunerna få ansvar för medlen till skyddsrumsbyggandet? Utredaren skall belysa frågan om ett eventuellt överförande av medlen för skyddsrumsbyggande m.m. till kommunerna för att ge dessa ett större ansvar för befolkningsskyddet på nivå. I detta sam- manhang skall beaktas dels det som och regeringen tidigare uttalat, dels de frågeställningar som revisorer lyft fram i sin rapport. Förslag till inriktning skall lämnas. Denna fråga skall utredas och avrapporteras till regeringen som delrapport. Efter regeringens beslut bör utredaren redovisa ett förslag till utformning av ett framtida finansieringssystem för skyddsrumsbyggnadet. - Nya uppgifter inom bl.a. sotningsväsendet? Utredaren skall beakta de eventuella förslag om förändrade uppgifter som kan framkomma i de särskilda utredningar som regeringen tillsatt för att se över lagstiftningen i fråga om kemikalieuppgifter m.m. och för att föreslå förändringar i syfte att utveckla sotningsväsendet. - Indelning i fem verksamhetsgrenar? Mot den bakgrund som här redovisas skall utredaren analysera och överväga mål och medel för myndigheten samt föreslå eventuella förändringar. Mot bakgrund av de överväganden och förslag som föreslås skall prövas den indelning i fem verksamhetsgrenar, som regeringen tidigare beslutat om. Förslag till eventuella förändringar i indelningen skall redovisas. - Förbättrad samordning? Möjligheterna för en ökad och förbättrad samordning inom verksam- hetsområdet skall beaktas, t.ex. genom utnyttjandet av informations- teknologin. Det gäller inom den centrala organisationen men även på regional nivå samt avser även samverkan mellan dessa nivåer. - Möjligheter till rationaliseringar? Möjligheter till effektiviseringar och rationaliseringar skall särskilt beaktas. Utredaren skall beakta regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att redovisa jämdställhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124), att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50) och att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Utredaren skall även kostnadsberäkna samtliga förslag som läggs fram.