sou · GMB3148 · 1999-01-01 00:00:00 — Principöverenskommelsen om lokal och regional kollektivtrafik på järnväg m.m. Staten, , och tecknade i samband med det trafikpolitiska beslu- tet en Principöverenskommelse om lokal och regional kollektivtrafik på järnväg mm (prop.1987/88:50, bilaga 1.19). Prin- cipöverenskommelsen omfattade endast de länsjärnvägar med persontra- fik som staten 1987 hade ansvar för. Med principöverenskommelsen som grund tecknade sedan staten och respektive trafikhuvudman avtal om- fattande 18 länsbanor. Avtalen gäller normalt under till och med med undantag för sträckan , som löper till och med samt ersättningstrafiken längs där avtalet upphör att gälla . I enlighet med principöverenskommelsen fick trafikhuvudmännen full frihet att välja trafikeringsform och standardnivå. Statens ersättning till berörda trafikhuvudmän motsvarar i princip SJ:s särkostnad, exklusive kapitalkostnader, för den aktuella trafiken prisnivå och utbetalas med en årlig prisomräkning enligt kon- sumentprisindex (KPI). Utbetalningen görs med halva årsbeloppet och med resterande del , framräknat med senast kända KPI, eller i fallet med ersättningstrafiken längs enligt Sta- tistiska centralbyråns (SCB) nettoprisindex. På fem linjer har trafikhuvudmännen upphört med tågtra- fik och ersatt denna med busstrafik. Upphandling av flygtrafik mellan och Regeringen beslutade med stöd av artikel 4 i Rå- dets förordning (EEG) nr 2498/92 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom Gemenskapen att införa allmän trafikplikt på sträckan . Det bärande skälet var att tillgodose en tillfredsstäl- lande trafikförsörjning mellan de båda städerna eftersom universitets- sjukhuset i har bl.a. som upptagningsområde. Den allmänna trafikplikten förenades med två villkor: 1.Trafikutbudet skall vara minst två direkta dubbelturer per dag under helgfri 2.Flygplanen skall vara utrustade med toalett Under /94 bedrevs trafiken av . av avtalstiden utökades trafiken med ytterligare en dub- beltur per dag. övertogs trafiken av Sky- ways AB. utökade även till en extra dubbeltur per dag utöver de avtalade två dubbelturerna. Denna extratur slopades emellertid efter ca på grund av bristfälligt resandeunderlag. bedrivs trafiken av den AB, som sedermera har bytt namn till . Anbuden kan grupperas i huvudsakligen två grupper beroende på of- fererad storlek av flygplan. De mindre planen rymmer upp till 20 passa- gerare, medan de större planen har en kabin med upp till 36 platser. Antalet årsresenärer har varierat mellan 15 000 och 16 000 passage- rare. För att klara denna efterfrågan kräver de mindre planen tre dub- belturer per dag för tillräcklig kapacitet. Utrymme finns då för en bety- dande ökning av antalet passagerare. Ökat antal turer kan vara en möj- lighet att fånga upp en potentiell tillväxt. De mindre planen skulle inte klara den markerade efterfrågan som finns under vissa tider, exempelvis från och från . Upphandlingen utförs på uppdrag av statsmakterna för att säkerställa ett grundläggande utbud av flygtrafik mellan och med hänsyn till regionsjukvårdens organisation i . I avvägningen mellan att upphandla tre dubbelturer per dag med mindre flygplan eller två dubbelturer med större plan, hävdas med bestämdhet från de regio- nala intressenternas sida att administrativa rutiner inte kan tillgodoses med en avsevärd del av patientinskrivningen förlagd mitt . Mot denna bakgrund har upphandling skett av tra- fik med den större flygplanstypen. I såväl de tidigare avtalen som det nu gällande finns en skyldighet för operatören att samordna trafiken på den upphandlade sträckan med det övriga norrlandsnätet. Samtliga hittillsvarande operatörer har genomfört denna samordning av tidtabell och biljettbokning. Upphandling av färjetrafik mellan och fastlandet beslutade (prop. 1994/95:44, bet. 1994/95:TU7, rskr. 1994/95:99) att staten även fortsättningsvis skall garantera en tillfredsställande person- och godstrafikförsörjning mellan fastlandet och . Utgångspunkten skall vara en av staten garante- rad bastrafik från två fastlandshamnar. Färjetrafik till () bedrivs från två fastlandsham- nar: och . Antalet passagerare och bilar som transporteras i färjetrafiken varierar stort över året. Omkring en tredjedel av allt transportarbete sker . uppgick antalet passagerare till drygt 1,1 miljoner. Taxor och turlistor för Gotlandstrafiken fastställs av Sjö- fartsverket efter förslag från operatören. Före fastställande av turlista och priser skall och rederiet gemensamt informera ett tra- fikantråd om de lagda förslagen. Syftet med ett trafikantråd är också att ge möjlighet till idéutbyte om trafiken i sin helhet. består av de intressenter på och inbjuder. och rederiet skall mötas för att gå igenom turlista, priser, service och ekonomi samt övriga för- hållanden inom trafiken. Rederiet skall löpande underställa Sjöfartsver- ket sådan detaljerad trafikstatistik och annat underlag. Kostnader och intäkter enligt avtalet om Gotlandstrafiken skall av re- deriet redovisas i ett särskilt kontosystem som skall föras separat från rederiets ordinarie redovisning och skall vara tillgängligt för Sjöfartsver- ket. Det ekonomiska mellanhavandet mellan rederiet och skall redovisas i ett särskilt avräkningskonto som kan följas . Upphandling av färjetrafiken sker enligt lagen (1992:1528) om of- fentlig upphandling. Vidare gäller Rådets förordning (EEG) 3577/92 av om tillämpning av principen om frihet att tillhan- dahålla tjänster på sjötransportområdet inom medlemsstaterna (cabotage) utgör grund för upphandlingen. Vid den senaste upphandlingen av gotlandstrafiken tecknades avtal med som marknadsför sin trafik under namnet Des- tination . Ett avtal utan bortre tidsgräns, men med löpande upp- sägning, tecknades med rederiet. Motivet till detta var att det är möjligt att löpande diskutera förnyelse inom avtalets ram, samt att staten har möjlighet att säga upp avtalet med förnyad upphandling när man befarar att utvecklingen av trafikprodukten upphört. I upphandlingen har staten ställt som krav att rederiet som bedriver trafiken bör eftersträva att i största möjliga utsträckning samordna sin tidtabell med anslutande buss- och järnvägstrafik i fastlandshamnarna. Biljettsystem och tidtabeller bör vidare samordnas med SJ:s och länstra- fikbolagens system TågPlus. Gotlandstrafiken har enligt dålig tidsanpassning vid färjeläge till pen- deltågen mot . Destination har inte lyckats förmå AB () att anpassa sin tidtabell till färjetrafi- ken trots att Gotlandstrafiken ingår i Tågplus-systemet. Anslutningarna till länstrafiken i och fungerar enligt bättre. Upphandling av interregional busstrafik sker ingen statlig upphandling av interregional busstrafik. Däremot upphandlar trafikhuvudmännen viss sådan busstrafik. En av de mest be- tydande interregionala busslinjer som upphandlas av trafikhuvudmännen är det s.k. E4-tåget, expressbusstrafik mellan och . Ett an-nat exempel på interregional busstrafik som upphandlas av trafikhuvudmännen är ersättningstrafiken längs på sträckan som dock finansieras av staten genom principöverenskommelsen. Utöver interregional busstrafik som upphandlas av trafikhuvudmän- nen finns även överenskommelser med bl.a. om att deras exp- ressbusslinjer skall ingå som en del i länstrafiken. Som ett exempel kan nämnas att på sträckan och har de aktuella trafikhu- vudmännen avtalat med att komplettera tågtrafiken genom att långväga busstrafik göra uppehåll på sådana orter där tåguppe- håll inte förekommer och på så sätt också låta den långväga busslinjen få en regional uppgift. Denna uppgörelse om trafik ersätter den trafik i egen regi som trafikhuvudmännen annars hade varit tvungna att bedriva. slopas skadeprövningen av linjetrafiken med buss gentemot den interregionala persontrafiken på järnväg. Detta inne-bär att på sträckor där regeringen tidigare skyddat järnvägstrafiken får långväga busstrafik trafikera fritt. Det gäller då bl.a. alla de 30 sträckor där SJ överklagat tidigare beslut (1994). Tillståndsgivning med skadeprövning gentemot trafikhuvudmännens lokala och regionala tåg- och busstrafik kommer att kvarstå.