sou · GMB333 · 1999-01-01 00:00:00 — bestämde man sig inom Idrettsforbund (NIF) att försöka satsa på toppidrott genom "Projekt 88" som 1989 – då också fått sig t illdelat de i – övergick i "Olympiatoppen"; en mycket kraftfull, inte minst ekonomiskt, satsning på de egna men även framåt i tiden. 114 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i SOU 1998:33 I detta koncept ingick det s.k. Toppidrettssentret – vägg i vägg med Idrettshögskole – där elitidrottare med sina tränare kunde/kan träna över grengränserna och få tillgång till den bästa forsknings- baserade kompetensen. Olympiatoppen, med sin blandning av statliga pengar och sponsormedel, har under sin nioåriga tillvaro investerat flera i bl. a. höghöjdsforskning och teknisk materialforskning som "gliförsök" (vallaforskning) med inköpt veten- skaplig expertis från bl. startade också ett tioårigt "Program för idrottsforskning", som inledningsvis sorterade under det medicinska forskningsrådet, men som senare kom att integreras i Forskningsråd 2 , där det nu organisatoriskt finns under avdelningen "Medicin och hälsa". Idrotts- forskningsprogrammet, som således kommer att avslutas /98, har haft en tydlig fysiologisk – medicinsk inriktning. Pro- grammet har till sitt förfogande haft ca 4 miljoner . Medlen har dels använts till olika forskningsprojekt, dels till att finansiera ett antal doktorandtjänster (stipendiatstillinger) framför allt vid NIH. ersätts det gamla idrottsforskningsprogrammet med ett nytt tioårigt program som fått beteckningen "Idrett, samfunn og frivillig organisering". Det nya programmet har – som namnet antyder – en mycket tydlig fokusering mot samhällsvetenskaplig/humanistisk idrottsforskning; en medveten markering från som finansierar programmet. Den ekonomiska ramen är till en början som sedan successivt skall höjas till 10 miljoner/år (Forskningsråd, 1997). Vid sidan av Program för idrottsforskning och dess efterföljare finns också ett "Idrettens forskningsråd" som finns inom Idrettsfor- bund. Detta forskningsråd har haft ca . Medlen har huvudsakligen gått till mer tillämpade forsknings- projekt. I finns det också möjligheter att söka medel till idrotts- relaterad forskning från andra departement och andra avdelningar inom Forskningsråd. Någon systematisk översikt över hur mycket pengar som utgått från dessa organ existerar inte. Det bör också tilläggas att i , i likhet med , har per- soner med s.k. vetenskapliga tjänster (amanuensis och uppåt) vid uni- versiteten och de vetenskapliga högskolorna (dit NIH räknas) rä tt/plikt att bedriva forskning och/eller utvecklingsarbete på halvtid inom tjäns- ten. Detta innebär givetvis en stor ekonomisk resurs, då innehavaren av sådana tjänster endast i undantagsfall behöver ansöka om lönemedel – den ofta dyraste posten i ett forskningsprojekt i . 2 Alla statliga forskningsråd i är sammanslagna till Forskningsråd. Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 115 även amanuensis (lektor) rätt till sabbatstermin för forskning, något som i endast är förbehållet professorer. Sammantaget kan situationen för idrottsforskning i betecknas som utomordentligt gynnsam. På idrottsforskningsområdet har resursmässigt gått förbi med bred marginal. I bedrivs grundutbildning, forskarutbildning och forskning med idrottsinriktning vid Idrotts- och hälsovetenskapliga fakulteten vid . Fakulteten är organiserad i fyra institutioner: –samhällskunskap och idrott Vid fakulteten är det möjligt att avlägga samtliga akademiska exa- mina i idrottsvetenskap. Fakulteten avlönar 12 professurer, 9 biträdande professurer, 13 docenter och 20 lektorer samt ett antal assistenter. Pro- fessorstjänsterna har inriktning mot idrottspedagogik, hälsopedagogik, idrottspsykologi, biomekanik, idrottsfysiologi, idrottssociologi, fysiote- rapi, folkhälsovetenskap och idrottsmedicin. Det statliga stödet uppgår till ca 15 miljoner FMK för forskning och utbildning. Den idrotts- och hälsovetenskapliga fakulteten intar en forskningsmässigt stark ställning inom både det humanbiologiska och beteendevetenskapliga som hälso- vetenskapliga ämnesområdena. Anslagen till både högre utbildning och forskning kommer i från . Av de 15 miljonerna finska mark går ca 10 miljoner () till forskningen. Dessa pengar fördelas av ett Idrottens forskningsråd till olika forskningsprojekt. Dessutom ger omkring fyra miljoner mark (nästan ) till de Olympiska idrottscentra som finns i – bl. a. ett i – för att användas till tillämpad idrottsforskning. Förutom detta ekonomiska stöd har () vissa ekonomiska medel avsatta till specifika idrottsforskningsprojekt. Näringslivssponsrat forsknings- och utvecklingsarbete inom idrotten beräknas uppgå t ill ungefär en miljon mark. Totalt sett innebär detta ett ekonomiskt stöd till idrottsforskning , en summa som vida överstiger de svenska satsningarna på idrottsforskning. Det kraftiga stödet till finsk idrottsforskning har resulterat i att den finska idrottsforskningen nått hög standard sett i ett inter- nationellt perspektiv. Speciellt framgångsrika har man varit inom bio- mekanisk forskning, men även den fysiologiska forskningen har rönt internationellt erkännande. Inom det samhällsvetenskapliga fältet ligger 116 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i man också väl framme i centrala områden som idrottspedagogik, idrottspsykologi och idrottssociologi. Områden där utvecklingen ännu inte kommit lika långt är idrottshistoria och idrottsfilosofi. Där saknas också högre tjänster (professurer). Forskning och utvecklingsarbete med inriktning mot idrott förekommer i alla industriländer och i jämförelse med oftast i större omfatt- ning. Vid ett stort antal universitet och högskolor i och i existerar ett antal idrottsliga nätverk för utvecklade kon- takter och utbyte av kunskap. I de flesta länder runt om i förs en mer eller mindre livlig debatt om ämnet idrott. Diskussionen kretsar ofta kring huruvida idrott skall betraktas som ett eget akademiskt ämne eller om det skall refereras till som ett tvärvetenskapligt begrepp med olika moderdiscipliner. I , och särskilt i , bedrivs idrottsutbildning för att i huvudsak kunna tillgodose behovet av lärare i ämnet idrott. I , men också i övriga anglosaxiska länder, finns en väl uppb yggd verksamhet med kurser och program inom området för idrott och hälsa. Det pågår ett omfattande internationellt arbete, främst i , med att utveckla ett samarbete kring kurser och program på olika nivåer i allt från grund- och magisternivå till rena forskarkurser. Det viktigaste nätverket är "Sciences in Higher Education". Inom organisationen finns kommissioner vars huvudsakliga uppgift syftar till att utveckla en samverkan kring internationella utbildningsprogram för idrott- och hälsovetenskap. är förmodligen det land i som kommit längst inom området för idrottsforskning och utbildning. har successivt byggt upp och utvecklat verksamheten inom det tvärdisciplinära fältet för idrott. i har exempelvis status av ett eget universitet. I finns dessutom möjligheter och rättigheter att slutföra studier ledande till doktorsexamen i idrottsveten- skap vid 41 andra universitet (, 1996). På grund av tids- och resursskäl har ingen granskning kunnat göras hur idrottsforskning organiseras och finansieras i de olika länderna i och i . En sådan uppgift är mycket intressant, men omfatt- ningen på en sådan studie har karaktären av ett eget forsknings- projekt. Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 117 5Finansiering av den idrottsrelaterade forskningen i - medel, anslag och bidragsgivare Idrotten har en bred genomslagskraft i samhället och berör och engage- rar människor i alla åldrar. Dessutom har idrotten utvecklats till att bli en inte helt obetydlig ekonomisk faktor. Fysisk aktivitet är hälsobe- främjande och genom idrottsrörelsen får medborgarna en möjlighet till ett aktivt liv. Relativt omfattande samhällsstöd utgår till idrotten. Idrottsforskningen ansvarar för en viktig del i idrottsrörelsens utveckling. Den är dessutom en förutsättning för att nå ett optimalt idrottande på alla fronter, vilket inbegriper forskning kring barn- och ungdomsidrott likväl som om motions- och elitidrott. I figuren nedan presenteras de huvudsakliga finansiärerna till idrottsforskningen i . Dessa medels- och anslagsgivare repre- senterar de institutioner och myndigheter som mer eller mindre konti- nuerligt stödjer den idrottsrelaterade forskningen i landet. 118 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i - Humanistisk – samhälls- - Övriga (bl.a. Vetenskapliga institutioner vid universitet och högskolor Huvudsakliga aktörer som bidrar till finansieringen av idrotts- forskning För att på ett överskådligt sätt kunna klarlägga bilden över idrotts- forskningens finansiering i valde vi att utgå och framåt. har en del avgörande beslut tagits vilka har varit av betydelse för den idrottsrelaterade forskningens utformning och finansiering. Som exempel på viktiga förändringar med ekonomiska konsekvenser kan nämnas nedläggning av Idrottens forskningsråd (IFR) och skapandet av , omorganisation av i samt inrättandet av fyra nya professurer med idrottsanknytning. utkom flera betydande arbeten (RJ 1987:2 Samhälls- vetenskaplig och humanistisk idrottsforskning, SOU 1987:70 Idrottens forskning och högre utbildning), vilka överblickade området för utbild- ning och forskning i . Detta var ytterligare ett skäl till varför vi valde 1987 som utgångspunkt i vår breda översikt av den idrotts- relaterade forskningen. 5.2Riksidrottsförbundet (RF) Enligt RF behövs idrottsforskningen för att kunna utveckla olika idrottsaktiviteter och idrottsrörelsen som helhet. Idrotten behöver kun- skap om omvärlden, och förändringar i den, och andra förutsättningar som kan påverka verksamheten. Lika viktigt är att det omvända förhållandet råder dvs. att forskare vid universitet och högskolor är i behov av löpande och aktuell kunskap om idrottens utveckling. RF:s uppfattning är att statens skall sörja för den grundläggande kompetens- Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 119 utvecklingen i samhället och därmed också kunskapen om idrotten och dess villkor. Även om det mot den här bakgrunden är staten, enligt RF, som har det huvudsakliga ansvaret för forskning och långsiktig kompetensupp- byggnad i frågor som rör idrott och idrottsrörelsen i allmänhet, kan ald- rig RF frånsäga sig sitt ansvar för utvecklingen av idrotten och dess medlemmar. RF har det övergripande ansvaret för en positiv utveckling av idrotten. Idrottsverksamhet är bra för samhället och samhällets stöd, av bl. a. idrottsforskning, gynnar både samhälle och idrott (RF:s Forsk- nings- och utvecklingspolicy, 1995). , RF:s ordförande, skriver i en ledare i Svensk Idrott 3/97 att "med den omfattning idrottsrörelsen har, med de pengar som finns i omlopp inom vår rörelse och med det samhällsstöd vi får, är det självfallet ett vitalt samhällsintresse att verksamheten sköts på ett bra sätt". I samma artikel diskuterar Ljunqvist "" där han understryker att utredningen helt i enlighet med direktiven skall "utvär- dera det statliga stödet till idrotten". Han menar dock att det emellertid finns en risk att idrotten kan komma att utredas och inte det statliga stödet. avslutar med att poängtera att idrottsrörelsens centrala uppgift i det interna arbetet är att bedriva och klarlägga hur bra idrott bedrivs. På det viset kan idrottsrörelsen även i fortsättningen hävda att idrottsrörelsen verksamhet bäst leds av idrottsrörelsen själv. Även i Svensk Idrott 4/97 och 6/97 diskuteras "" i ledarartiklar av (ordförande ) och (förbundsordförande). I artiklarna behandlas just värdet och inriktningen av idrotten och dess betydelse för samhället. Vidare diskuteras hur värdet av idrotten både kan mätas i pengar och i en väl fungerande idrott som en viktig del i ett samhälle. De båda ledarskri- benterna påpekar vikten av arbete som de understryker nationens behov av en väl fungerande idrottsrörelse med det statliga stödet som en grundförutsättning för idrottens utveckling. Statens samlade stöd till idrotten uppgick till 786 miljoner vid senaste räkenskapsåret (950701-961231, 18mån.). Inom RF diskuteras idrotts- forskning i termer av forskning och utveckling (FoU). Enligt RF känns denna beteckning mer relevant för rörelsen då idrotten har ett mång- vetenskapligt behov med vida tillämpningsområden. I FoU-begreppet omfattas både grund- och tillämpad forskning liksom kombinationen forskning och utvecklingsarbete. Forskningsbegreppet används i huvud- sak av RF i sammanhang där stödet går ut till etablerade forsknings- institutioner. Men det är RF:s behov som styr fördelningen och benämningen av uppdragen. FoU-verksamhet i RF:s regi kan lika gärna röra sig om ekonomiskt stöd till ett utvecklingsarbete långt ut i idrottsverksamhetens gräsrötter. 120 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i Vid senaste räkenskapsåret (18 mån.) avsattes RF 12,7 miljoner i forsknings- och utvecklingsbidrag. Av detta belopp användes ca 7.5 miljoner till stöd för "ren" idrottsforskning genom bidraget till . Utöver detta finansiella stöd till har även mindre belopp fördelats till uppdragsforskning kring olika teman som bl. "kvinnor och idrott". Summorna för "temaforskning" rör sig normalt om en eller ett par månadslöner för forskaren som utför uppdraget. Resten av "FoU-pengen" fördelas på olika för idrottsrörelsen rele- vanta utvecklingsprojekt ute på fältet. I vissa undantagsfall har RF stött större forskningsprojekt i form av uppdragsforskning kring väsentliga undersökningar rörande idrottsrörelsens utveckling. Exempel på detta är P. arbete "Den allvarsamma fritiden", där barns och ungdomars fritidsvanor och livsstil blev kartlagd. Ytterligare ett exempel på betydande projekt stött av RF är "Strategisk profilering och positionering av svensk idrott" (m. fl., 1993), som behandlar svensk idrott ur ett resursperspektiv. ligger prioriteringen av FoU inom följande områden: –barn- och ungdomsidrott –motion och folkhälsa –prestationsutveckling (Utvecklingscentra, Olympisk Support) ser på idrottsforskningen som ett tvär- och mångvetenskapligt område. Då RF strävar efter att utveckla idrotts- forskningen, ligger det självfallet i RF:s intresse att agera för att övriga forskningsråd och stiftelser som t. ex. , Humanistisk- och samhällsvetenskapliga forskningsrådet, m. fl. ökar sina satsningar på den idrottsrelaterade forskningen. För RF:s del utgör anslaget till det huvudsakliga stödet till idrottsforskningen. Därutöver stöds punktinsatser genom upp- dragsforskning och utvecklingsarbeten ute i rörelsen. I sina utgångspunkter för FoU-verksamhet förtydligar RF att staten har det övergripande ansvaret för "att skapa ekonomiska och organisa- toriska förutsättningar för en kvalificerad och långsiktig kunskaps- utveckling/ uppbyggnad inom det högre utbildnings- och forskningsvä- sendet för idrottens utveckling" (RF:s FoU-policy 1995). En mycket central uppgift för RF är att hävda idrottens forskningsintressen genom att spela en aktiv roll i relationen till statsmakten. För att kunna fullgöra de intentioner som RF satt upp för sina satsningar på FoU-arbeten mar- keras i "policy-dokumentet" (1995) att RF bör avsätta av det årliga anslaget för FoU varav hälften av denna satsning (ca 8–10 m ilj.) hämtas från SF:s tilldelning på ca 200 miljoner. Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 121 Riksidrottsstyrelsen (RS) och () startade ett gemensamt projekt för prestationsutveckling av svensk idrott. Projektet fick namnet CPU). Detta projekt skulle pågå med en möjlighet till fortsatt satsning mot . Några av målsättningarna var att svenska idrottsmän och kvinnor skulle få möjlighet att maximalt utveckla sin prestationsförmåga med sikte på högsta internationella nivå. Svensk idrott skulle ta sikte på att inta positionen som världsledande när det gällde att tillämpa ny kunskap på alla områden av betydelse för prestationsförmågan. Dessutom skulle svenska tränare och ledare ges möjlighet att maximalt utveckla sin kompetens för att kunna svara upp mot kraven som ställs på tränare och ledare i yppersta eliten. gjordes en utvärdering av projektet. I rapporten kon- staterades att Specialförbunden (SF) i huvudsak varit nöjda med CPU:s verksamhet. RF och SOK förhandlade om en fortsatt satsning, vilket utmynnade i ett 8-årigt samarbetsavtal. Satsningen sor- terar numera (1997) under SOK med namnet "Olympisk Support" (). Målet är att uppnå en permanent verksamhet med inriktning mot optimal prestationsutveckling av svenska elitidrottare. Olympisk Supports totala budget ligger på ca 9 m iljoner (RF ca 5miljoner + SOK ca 2miljoner + ca 2 miljoner). Av den årliga budgeten avsätts till uppdragsforskning, kun- skapsöversikter och tematiska utvecklingsarbeten. Ett undantag gjordes dock under /93, då drygt 2 m iljoner avsattes till tränarini- tierade projekt med forskare som stödpersoner. Det inkom 85 ansök- ningar varav 32 stycken beviljades. Vid granskningsarbetet och under den slutliga fördelningen av anslagen utgjorde forskning huvudsaklig stödorganisation. hördes flera kritiska röster som anmärkte på att en så stor summa pengar inte kom den "rena" idrottsforskningen till godo. Dessutom rådde det delade meningar om huruvida projekten var utvecklingsarbeten eller idrotts- forskning. Det är möjligt att det så här i efterhand hade varit mer ända- målsenligt att benämna projekten för tillämpade idrottsspecifika utvecklings- och/eller forskningsprojekt. Inom Olympisk Support kan behovet av specifik idrottsvetenskaplig kunskap premieras tack vare ett nära samarbete med . Syftet är att betona de behov som uppkommer inom Olympisk Supports elitsatsning, vad gäller idrottsforskning, så att de uppmärksammas vid CIF:s fördelning av forskningsmedel. Undantagsvis skall Olympisk Support, liksom tidigare, stödja riktade forsk- 122 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i ningsinsatser som är av akut intresse. Det handlar då med fördel om elitidrottarens villkor och utveckling. Olympisk Support har en klar linje i fråga om vad som är erforderlig idrottsforskning och har kritiserat densamma för att starkt ha försummat den praktiska tillämpade idrottsforskningen, framför allt den elitinriktade (DN 970920). Företrädare för organisationen är noggranna med att understryka att målsättningen för deras verksamhet grundar sig på utveckling av elit. På ledarsidan driver Olympisk Support även en del tränar- och ledarinitierade projekt som syftar till att stärka kårens kompetens inom väsentliga områden för elitidrotten i . Från att ha fungerat som Idrottens forskningsråd (IFR) med en startbudget på (SOU 1969:29) bildades . fanns parallellt med IFR då den "gamla" organisationen lades ned definitivt. IFR:s budget hade emellertid ökat med tiden till för nedläggningen. Syftet med den nystartade verksamheten () var att fungera som ett nationellt organ som verkar för idrottens utveckling och kunskapsuppb yggnad (forskning/utbildning). har allt sedan starten tillskjutit medel för verksamheten. har även erhå llit ett bidrag av RF på motsvarande av RF:s totala budget. (1997) har en budget på 10 miljoner varav 5 miljoner är från RF och en lika stor del på 5 miljoner kommer från . har och dess vetenskapliga råd haft ca 140 an- sökningar/år att behandla, vilket i pengar betyder ungefär ett äskande om stöd på ca 35 miljoner. CIF:s budget tillåter en fördelning av ca 8 miljoner/år dvs. knappt en fjärdedel av det totala söktrycket. Det är alltså det vetenskapliga rådet, med sina fyra ledamöter och ordförande, som bedömer ansökningarna. Efter bedömningsarbetet läg- ger det vetenskapliga rådet fram ett förslag till styrelsen för varje enskild ansökan med antingen ett beviljande eller ett avslag beträffande ansökan i rekommendationen. I realiteten har det vetenskapliga rådet ett stort inflytande på beslut, då styrelsen inte har vare sig möjlighet eller tid att granska alla ansökningar. I princip följer styrelsen det vetenskapliga rådets förslag angående avslag eller beviljande av en projektansökan. I "beviljandet" ligger oftast också att justera de sökta summorna nedåt, dvs. minska de sökta forskningsbidragen. En viktig del i CIF:s arbete är spridningen av resultat från slutförda projekt. utnyttjar flera kanaler i arbetet med att nå ut med resultat. Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 123 Den årliga sammanställningen av forskningsrapporter utgör dess kanske främsta medel i spridning av forskningsresultat. Tidskriften utgör även den ett led i arbetet med att vidareförmedla intressanta forskningsresultat. Utöver dessa två kanaler redovisas även forskningsresultat via konferenser, utbildare och informella träffar forskare emellan. Något av styrelsens, och kanske framför allt det vetenskapliga rådets, dilemma ligger i att göra en rättvis fördelning av pengar mellan olika forskningsområden. I grunden är det den vetenskapliga relevansen som skall vara avgörande, men i bedömningsarbetet ingår det organisatoriska och ekonomiska faktorer som är starka påverkansfaktorer. Det är sålunda flera motstridiga ståndpunkter som måste behandlas i diskus- sioner kring en "rättvis" fördelning. Som exempel kan nämnas de medicinska/fysiologiska forskningsprojektens behov av apparatur kontra humanisternas och samhällsvetarnas ringa omkostnader i sin forskning bortsett från lönedelen som oftast utgör den största posten. De medi- cinska/fysiologiska lärarna har dessutom oftast mindre undervisnings- skyldigheter i sina tjänster (200 tim./termin) jämfört med övriga (400 tim./termin). Dessa regler gäller lektorstjänster och motsvarande, men inte professorerna som normalt inte söker lön då forskning ingår i tjänsten. Detta innebär att de medicinska/fysiologiska tjänsterna har bättre förutsättningar för forskning inom tjänsten. Innehavare av lektorstjänster inom humaniora och samhällsvetenskap kräver däremot större löne- bidrag för sin forskning då denna verksamhet inte ryms inom tjänsten. Dessa exempel på problematiken kring en rättvis fördelning av pengar ger bara en fingervisning om vad styrelsen och det vetenskapliga rådet har att brottas med i fördelningsfrågor. Ytterligare några problematiska bedömningsfaktorer diskuteras längre fram i rapporten. Avslutningsvis kan nämnas att den huvudsakliga områdesuppdel- ningen som är gällande vid fördelning av medel består av: beteende- vetenskap/humaniora, fysiologi/medicin/biomekanik/traumatologi och slutligen teknik. 5.4.1Redovisning av medels- och anslagsfördelning från För att göra en övergripande genomgång av fördelade medel ansåg vi, med tanke på de förändringar som skett (inrättandet av 4 professurer 1988, tillskapandet av , budgetökning i CIF:s verksamhet ) att en tioårsperiod ger en god inblick i hur pengar har fördelats utifrån 124 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i storlek och inriktning. I tabell 1 finns en sammanställning av CIF:s fördelade medel i förhållande till de sökta beloppen . Tabellen redovisar också söktryck dvs. antal ansökningar i relation till antal beviljade projekt. Sammanställning av beviljade projekt och fördelade medel . belopp (kr) Medel (kr) * 8 960 000 4/4!, har det utöver redovisade medel i tabellen också fördelats pengar i form av stöd till organisationer (ex. för beteendevetenskaplig idrottsforskning – SVEBI, för idrottshistorisk forskning – SVIF), temaprojekt (ex. Arbetsgruppen för jämlik idrott) och akutanslag. De samlade total- beloppen till dylikt stöd har pendlat mellan till maximalt . Vad som har nämnts är att även fördelar medel till utbildningsbidrag och forskarassistenttjänster. Ansöknings- handlingar skickades ut som ett cirkulärbrev t ill universitet och berörda institutioner och det vetenskapliga rådet ålades att bedöma vilka som var bäst lämpade för tjänsterna. Utbildningsbidraget var tillgängligt att söka för doktorander och bidraget var på . De nio utbildningsbidragen fördelades till fem doktorander med medicinsk inriktning och fyra med inriktning mot humaniora/beteende- vetenskap. För behörighet till en forskarassistenttjänst krävdes att forskaren var disputerad.