sou · GMB3141d1 · 1999-01-01 00:00:00 — 3AMARBETSAVTALET INNEH¥LLER ¤VEN ETT F¶RHANDLINGSAVTAL 3YFTET MED F¶RHANDLINGSAVTALET ¤R ATT GE INDUSTRINS PARTER F¶RUTS¤TTNINGAR ATT UTAN STRIDS¥TG¤RDER GENOMF¶RA KONSTRUKTIVA AVTALSF¶RHANDLINGAR MED BALANSERADE RESULTAT 0ARTERNA TAR ETT GEMENSAMT ANSVAR F¶R L¶NEBILDNINGEN P¥ SIN DEL AV ARBETSMARKNADEN ) INGRESSEN TILL F¶RHANDLINGSAVTALET ¤NDRAD LAGSTIFTNING OM MEDLING ELLER OM KONFLIKTREGLER KAN PART BEG¤RA ATT AVTALET BLIR F¶REM¥L F¶R NYA F¶RHANDLINGAR %N TIDPLAN F¶R KOLLEKTIVAVTALSF¶RHANDLINGAR ING¥R I F¶RHANDLINGSAVTALET %N UTTALAD UTG¥NGSPUNKT ¤R ATT NYA F¶RBUNDSAVTAL SKALL KUNNA TR¤FFAS INNAN DE F¶REG¥ENDE L¶PT UT 6ID OMF¶RHANDLING AV F¶RBUNDSAVTAL SKALL PARTERNA PLANERA OCH GENOMF¶RA F¶RHANDLINGSARBETET MED AVSIKT ATT SLUTF¶RA F¶RHANDLINGARNA INNAN DET F¶REG¥ENDE AVTALET L¶PER UT /M F¶RBUNDSPARTERNA INTE ENAS OM ANNAT SKALL F¶RHANDLINGARNA INLEDAS TRE M¥NADER F¶RE UTL¶PNINGSDAGEN MED ATT PARTERNA FRAMST¤LLER SINA KRAV 9TTERLIGARE KRAV F¥R FRAMST¤LLAS SENARE ENDAST OM PART KAN H¤NVISA TILL ATT HINDER FUNNITS MOT ATT FRAMST¤LLA KRAVET I R¤TT TID %N M¥NAD F¶RE UTL¶PNINGSDAGEN SKALL PARTERNA BITR¤DAS AV EN OPARTISK ORDF¶RANDE SOM P¥ EGET INITIATIV SKALL INTR¤DA I F¶RHANDLINGARNA OCH EFTER EGEN BED¶MNING INOM F¶RHANDLINGSAVTALETS ¥TG¤RDER SOM BEH¶VS F¶R ATT SLUTF¶RA F¶RHANDLINGARNA I R¤TT TID /M PARTER ¶NSKAR F¶RL¤NGA F¶RBUNDSAVTALET EFTER UTL¶PNINGSDAGEN FORDRAS SAMTYCKE FR¥N DEN OPARTISKE ORDF¶RANDEN 0ARTERNAS AVSIKT ¤R ATT UNDVIKA STRIDS¥TG¤RD SOM L¥NGSIKTIGT SKADAR VERKSAMHETEN INOM AVTALSOMR¥DET ELLER SOM I ON¶DAN DRABBAR TREDJE MAN ELLER SOM ¤R TILL 0ART SOM HAR F¶R AVSIKT ATT VARSLA OM STRIDS¥TG¤RD HAR SKYLDIGHET ATT INNAN VARSEL L¤GGS MUNTLIGT OCH SKRIFTLIGT INFORMERA DEN OPARTISKE ORDF¶RANDEN %N GRUPP P¥ MELLAN FEM OCH TIO PERSONER SKALL UTSES SOM OPARTISKA ORDF¶RANDE ATT BITR¤DA AVTALSPARTER I KOLLEKTIVAVTALSF¶RHANDLINGAR ENLIGT REGLERNA I F¶RHANDLINGSAVTALET $E OPARTISKA ORDF¶RANDENA SKALL EFTER EGEN BED¶MNING OM VAD SOM ENLIGT F¶RHANDLINGSAVTALETS SYFTE OCH RIKTLINJER ¤R TILL GAGN F¶R PARTERNAS F¶RHANDLINGSARBETE P¥ EGET INITIATIV BESLUTA OM F¶LJANDE ¥TG¤RDER ·¥L¤GGA PARTERNA ATT UTREDA ELLER PRECISERA ENSKILDA F¶RHANDLINGSFR¥GOR ·BEG¤RA UTL¥TANDEN ELLER SVAR P¥ FR¥GOR FR¥N )NDUSTRINS %KONOMISKA 2¥D ·MED F¶RBUNDSPARTERNAS SAMTYCKE F¶RORDA ATT ENSKILDA F¶RHANDLINGSFR¥GOR SKALL AVG¶RAS AV SKILJEN¤MND ·L¤GGA L¶SNING AV F¶RHANDLINGSFR¥GORNA SAMT ·SKJUTA UPP VARSLADE STRIDS¥TG¤RDER TILL DESS ALLA T¤NKBARA M¶JLIGHETER TILL L¶SNING ¤R SLUTGILTIGT UTT¶MDA DOCK L¤NGST FJORTON KALENDERDAGAR En opartisk ordförandes uppgifter och befogenheter enligt förhandlingsavtalet gäller under hela förhandlingsförloppet och träder enligt avtalet i stället för bestämmelser enligt lag om medling. ) F¶RHANDLINGSAVTALET REGLERAS FR¥GAN OM RETROAKTIVITET EFTER FACKLIGA STRIDS¥TG¤RDER $ET EN AV EN FACKLIG ORGANISATION VARSLAD STRIDS¥TG¤RD TR¤DER I KRAFT S¥ G¥R ALLA ANSPR¥K P¥ RETROAKTIV TILL¤MPNING AV L¶N ELLER ANNAN ERS¤TTNING F¶RLORADE 6ID ARBETSKONFLIKT KAN )NDUSTRIKOMMITT©N INGRIPA $¥ EN ARBETSKONFLIKT HAR BRUTIT UT INOM ETT VISST AVTALSOMR¥DE KAN )NDUSTRIKOMMITT©N F¶RESKRIVA ATT STRIDS¥TG¤RDERNA TEMPOR¤RT SKALL AVBRYTAS OM DETTA GAGNAR F¶RHANDLINGSL¤GET %TT S¥DANT BESLUT KAN KOMMA TILL ST¥ND P¥ KOMMITT©NS EGET INITIATIV ELLER P¥ BEG¤RAN AV DEN OPARTISKE ORDF¶RANDEN INOM DET BER¶RDA OMR¥DET "ESLUTET SKALL F¶REG¥S AV RESPEKTIVE F¶RBUNDSPARTERS H¶RANDE .¤R ETT F¶RBUNDSAVTAL TR¤FFATS ¥VILAR DET F¶RBUNDSPARTERNA ATT I LAGENLIG ORDNING VAKA ¶VER AVTALETS EFTERLEVNAD OCH R¤TTA TILL¤MPNING &¶RBUNDS PARTER KAN ENAS OM ATT EN TVIST SKALL L¶SAS AV SKILJEN¤MND I ST¤LLET F¶R AV !RBETSDOMSTOLEN /M EN OLOVLIG STRIDS¥TG¤RD BRYTER UT SKALL ALLA EVENTUELLT P¥G¥ENDE LOKALA F¶RHANDLINGAR INOM F¶RETAGET OMEDELBART UPPH¶RA %NDAST ¶VERL¤GGNINGAR ENLIGT g -", I SYFTE ATT ¥TERST¤LLA ARBETSFREDEN F¥R GENOMF¶RAS /M EN FR¥GA I F¶RBUNDSAVTALET HAR LEGAT BAKOM STRIDS¥TG¤RDEN SKALL EVENTUELLA LOKALA F¶RHANDLINGAR I DENNA FR¥GA ANSES AVSLUTADE /M FR¥GAN INTE TIDIGARE HAR SLUTF¶RTS ENLIGT F¶RHANDLINGSORDNINGEN KAN F¶RBUNDSPARTERNA TA UPP DEN TILL BEHANDLING %TT F¶RHANDLINGSAVTAL OM HANDELS OCH TJ¤NSTESEKTORN TECKNADES ¥R 0ARTER I AVTALET ¤R FYRA ARBETSGIVARORGANISATIONER INOM 3!& OCH TV¥ TJ¤NSTEMANNAORGANISATIONER (ANDELSTJ¤NSTEMANNAF¶RBUNDET (4& OCH #IVILINGENJ¶RSF¶RBUNDET #& !VTALET BESKRIVS ¶VERSIKTLIGT I UTREDNINGENS DELBET¤NKANDE 0¥ MOTSVARANDE S¤TT SOM I INDUSTRIAVTALET F¶R DET FALL NUVARANDE LAGSTIFTNING OM MEDLING OCH KONFLIKTER ¤NDRAS ¤R ¶VERENS OM ATT DE SKALL KUNNA UPPTA F¶RHANDLINGAR OM AVTALET Syftet med avtalet är att skapa en bättre och effektivare förhandlingsordning. Parterna är övertygade om att avtalet ger förutsättningar för att minska riskerna för konfliktåtgärder. Parterna konstaterar också att man genom avtalet tar ett ömsesidigt ansvar för lönebildningen inom det gemensamma avtalsområdet. I avtalet anges en tidsplan och ordning för förhandlingar. Vid omförhandling av kollektivavtal är inriktningen att nytt avtal skall kunna träffas innan föregående avtal löper ut. Parterna har därför enats om följande. Förhandlingarna skall inledas senast före utlöpningsdatum för gällande skall parterna redovisa sina krav samt utse en förlikningsnämnd med uppgifter att vara medlare och rådgivare i förhandlingar. skall bestå av en av vardera part utsedd medlem. Dessa två utser sedan gemensamt en tredje medlem att vara opartisk ordförande. Nämnden skall fortlöpande informeras om hur förhandlingarna utvecklas, om parternas krav samt om andra relevanta fakta. Parterna har vidare enats om att förhandla som längst . Om avtal inte har träffas inkallas förlikningsnämnd på parts begäran. Förhandlingar under medverkan av förlikningsnämnden skall bedrivas skyndsamt och kan pågå längst fram före avtalets utlöpningsdatum. Om avtal då inte träffas kan endera parten begära att förliknings- nämnden lägger ett slutbud . Parterna har att anta eller förkasta slutbudet . Kan inte båda acceptera slutbudet skall medling begäras hos Statens förlikningsmannaexpedition. Det skall ske senast den dag avtalet löper ut. Om enbart en arbetstagarpart har sagt nej till slutbud från av Statens förlikningsmannaexpedition utsedda medlare och den parten senare varslar om konfliktåtgärd som träder i kraft, upphör rätten till retroaktiva löneökningar för denna part. 3¤RREGLERING I LAG OCH AVTAL P¥ DEN OFFENTLIGA SEKTORN De offenligt anställda i har en långtgående förhandlings- och konflikträtt. Medbestämmandelagen (MBL) gäller även för den offentliga sektorn. Parallellt med MBL infördes dock en särskild lagstiftning, lagen om offentlig anställning, som innebar vissa inskränkningar i medbestämmande- och konflikträtten inom den offentliga sektorn. Den ersattes av en ny lag om offentlig anställning () 1994. Det särskilda huvudavtalet hanterar frågor om kollektivavtal och den politiska demokratin och tillkom på initiativ av staten i samband med arbetsrättsreform. De nu gällande huvudavtalen inom den offentliga sektorn innebär också vissa regleringar av konflikträtten enligt MBL. Lagen om offentlig anställning ) LAGEN OM OFFENTLIG ANST¤LLNING ,/! FINNS S¤RSKILDA BEST¤MMELSER OM ARBETSKONFLIKTER gg 2EGLERNA ¤R AV TVINGANDE KARAKT¤R OCH KAN ALLTS¥ INTE S¤TTAS UR SPEL GENOM KOLLEKTIVAVTAL ,/! ¤R TILL¤MPLIG VID STATLIGA MYNDIGHETER UNDER REGERINGEN LIKSOM OCH DESS MYNDIGHETER $E S¤RSKILDA BEST¤MMELSERNA OM ARBETSKONFLIKTER G¤LLER EMELLERTID ¤VEN ARBETSTAGARE HOS KOMMUNER OCH LANDSTING BEGR¤NSAR STRIDS¥TG¤RDERNA VID MYNDIGHETSUT¶VNING ) ARBETEN SOM BEST¥R AV MYNDIGHETSUT¶VNING ELLER SOM ¤R OUNDG¤NGLIGEN N¶DV¤NDIGA F¶R ATT GENOMF¶RA MYNDIGHETSUT¶VNING F¥R STRIDS¥TG¤RDER GENOMF¶RAS BARA I FORM AV LOCKOUT STREJK ¶VERTIDSV¤GRAN ELLER NYANST¤LLNINGSBLOCKAD g F¶RSTA STYCKET !NDRA STRIDS¥TG¤RDER T EX PARTIELLA ¥TG¤RDER SITTSTREJK MASKNING RESEV¤GRAN M M ¤R OTILL¥TNA I S¥DANA ARBETEN ,AGEN SKILJER ALLTS¥ MELLAN MYNDIGHETSUT¶VNING OCH ANNAN VERKSAMHET ) FR¥GA OM ANNAN OFFENTLIG VERKSAMHET ¤N MYNDIGHETSUT¶VNING ¤R -", S REGLER OM STRIDS¥TG¤RDER TILL¤MPLIGA &¶R ARBETEN SOM AVSER MYNDIGHETSUT¶VNING FINNS YTTERLIGARE BEGR¤NSNINGAR AV KONFLIKT¥TG¤RDERNA g ANDRA STYCKET 3TRIDS¥TG¤RDER F¥R INTE GENOMF¶RAS P¥ ANNAT ¤N F¶RH¥LLANDET MELLAN ARBETSGIVARE OCH DE ARBETSTAGARE SOM OMFATTAS AV ,/! $ET INNEB¤R ATT SYMPATI¥TG¤RDER INTE F¥R VIDTAS TILL ST¶D F¶R PARTER P¥ DEN PRIVATA ARBETSMARKNADEN $ET ¤R VIDARE OTILL¥TET MED STRIDS¥TG¤RDER SOM SYFTAR TILL ATT P¥VERKA INHEMSKA POLITISKA F¶RH¥LLANDEN g TREDJE STYCKET $ET G¤LLER B¥DE MYNDIGHETSUT¶VNING OCH ANNAN OFFENTLIG VERKSAMHET TG¤RDER SOM TAR SIKTE P¥ POLITISKA F¶RH¥LLANDEN I UTLANDET KAN P¥ NYSS N¤MNDA F¶RBUDET g ANDRA STYCKET INTE F¶REKOMMA I ARBETE SOM AVSER MYNDIGHETSUT¶VNING $ETSAMMA G¤LLER SYMPATI¥TG¤RDER MED BAKGRUND I UTL¤NDSKA F¶RH¥LLANDEN )NOM ANNAN OFFENTLIG VERKSAMHET G¤LLER SAMMA REGLER F¶R STRIDS¥TG¤RDER MED S¥DANT SYFTE SOM P¥ DEN PRIVATA DELEN AV ARBETSMARKNADEN /M DET UPPKOMMER TVIST OM HURUVIDA EN VISS STRIDS¥TG¤RD ¤R TILL¥TEN ENLIGT ,/! F¥R ¥TG¤RDEN INTE GENOMF¶RAS F¶RR¤N TVISTEN HAR AVGJORTS SLUTLIGT g ,AGSTIFTAREN HAR P¥ S¥ S¤TT VELAT HINDRA ATT EN OTILL¥TEN STRIDS¥TG¤RD KOMMER TILL ST¥ND TILL F¶LJD AV EN FELAKTIG UPPFATTNING OM R¤TTSL¤GET %N ARBETSTAGARE F¥R ENLIGT ,/! DELTA I EN STRIDS¥TG¤RD BARA EFTER BESLUT AV DEN ARBETSTAGARORGANISATION SOM HAR ANORDNAT STRIDS¥TG¤RDEN g &LERTALET FALL AV STRIDS¥TG¤RDER SOM VIDTAS UTAN BESLUT AV ARBETSTAGARORGANISATION ¤R OLOVLIGA REDAN P¥ I -", OCH KAN F¶R DE ARBETSTAGARE SOM DELTAR TERST¥ENDE FALL T¤CKS IN AV DEN H¤R BEST¤MMELSEN %N ARBETSTAGARORGANISATION F¥R INTE ANORDNA ELLER P¥ N¥GOT ANNAT S¤TT F¶RANLEDA STRIDS¥TG¤RDER SOM ¤R OTILL¥TNA ENLIGT DE NYSS REDOVISADE BEST¤MMELSERNA g %N S¥DAN ORGANISATION F¥R INTE HELLER GENOM UNDERST¶D ELLER P¥ N¥GOT ANNAT S¤TT MEDVERKA VID OTILL¥TNA STRIDS¥TG¤RDER /M EN ARBETSTAGARE SOM TILLH¶R EN ARBETSTAGARORGANISATION PLANERAR ATT INLEDA ELLER HAR INLETT EN OTILL¥TEN STRIDS¥TG¤RD ¤R ORGANISATIONEN SKYLDIG ATT F¶RS¶KA HINDRA ¥TG¤RDEN ELLER VERKA F¶R DESS UPPH¶RANDE $ET FINNS VIDARE EN ¶VERL¤GGNINGSSKYLDIGHET F¶R ORGANISATIONERNA I H¤NDELSE AV OTILL¥TEN KONFLIKT /M EN ARBETSTAGARE SOM TILLH¶R EN ARBETSTAGARORGANISATION HAR INLETT EN STRIDS¥TG¤RD UTAN BEH¶RIGT BESLUT AV ORGANISATIONEN SKALL ARBETSGIVAREN OCH ORGANISATIONEN OMEDELBART TA UPP ¶VER L¤GGNING MED ANLEDNING AV STRIDS¥TG¤RDEN OCH GEMENSAMT VERKA F¶R ATT DEN UPPH¶R g 3KYLDIGHETEN G¤LLER DEN LOKALA ARBETSTAGARORGANISATIONEN OM ANNAT INTE HAR F¶RESKRIVITS I KOLLEKTIVAVTAL "EST¤MMELSEN SKILJER SIG FR¥N MOTSVARANDE BEST¤MMELSE I -", P¥ DET S¤TTET ATT DEN G¤LLER ¤VEN OM ARBETSTAGAREN I FR¥GA INTE ¤R BUNDEN AV KOLLEKTIVAVTAL $ET FINNS I ,/! VIDARE S¤RSKILDA BEST¤MMELSER OM SKADEST¥ND P¥ MOT DE OVAN REDOVISADE BEST¤MMELSERNA OCH gg )NF¶R IKRAFTTR¤DANDET AV ¥RS ARBETSR¤TTSLIGA LAGSTIFTNING F¶RHANDLADE PARTERNA P¥ DE STATLIGA OCH KOMMUNALA OMR¥DENA FRAM DET S¤RSKILDA HUVUDAVTALET 3(! %NLIGT 3(! SKALL PARTERNA STR¤VA EFTER FREDLIGA F¶RHANDLINGAR OCH UNDVIKA STRIDS¥TG¤RDER N¤R DET G¤LLER FR¥GOR SOM DE INTE ANSES KUNNA AVTALA OM UTAN ATT KR¤NKA DEN POLITISKA DEMOKRATIN $IT H¶R FR¥GOR OM DEN OFFENTLIGA VERKSAMHETENS M¥L INRIKTNING OMFATTNING OCH KVALITET 0ARTERNA HAR INR¤TTAT DEN S K /FFENTLIGA SEKTORNS S¤RSKILDA N¤MND 3(! N¤MNDEN MED UPPGIFT ATT PR¶VA OM AVTAL I VISSA UPPKOMNA AVTALSFR¥GOR SKULLE KR¤NKA DEN POLITISKA DEMOKRATIN .¤MNDEN BEST¥R AV TRETTON LEDAM¶TER !V LEDAM¶TERNA SKALL ARBETSGIVARSIDAN UTSE TRE OCH ARBETSTAGARSIDAN TRE TERST¥ENDE SJU LEDAM¶TER SKALL VARA RIKSDAGSLEDAM¶TER $E UTSES AV REGERINGEN &R¥GAN OM ETT S¤RSKILT SKYDD F¶R ALLM¤NNA INTRESSEN I SAMBAND MED KONFLIKT¥TG¤RDER REGLERAS I HUVUDAVTALEN F¶R DEN STATLIGA SEKTORN )NOM STATSF¶RVALTNINGEN G¤LLER (UVUDAVTAL (! I F¶RH¥LLANDE TILL 4#/ /&2 OCH 3!#/ 3 &¶R 3%+/ TILL¤MPAS ALLTJ¤MT (UVUDAVTAL (! %TT ¤NDRINGSAVTAL TECKNADES ¥R $ET ¤R GEMENSAMT F¶R 4#/ /&2 3!#/ 3 OCH 3%+/ OCH REGLERAR SAMMANS¤TTNINGEN AV 3TATSTJ¤NSTEN¤MNDEN ) B¥DA DE STATLIGA HUVUDAVTALEN F¶RESKRIVS ATT STRIDS¥TG¤RD INTE F¥R VIDTAS UTAN ATT ¥TG¤RDEN HAR BESLUTATS AV VEDERB¶RANDE CENTRALA ARBETSTAGARORGANISATION DVS 3!#/ 3 3%+/ RESPEKTIVE /&2 3 0 / SAMMANTAGNA 6IDARE F¶RKLARAR PARTERNA ATT DE HAR ENATS OM ATT STR¤VA EFTER FREDLIGA F¶RHANDLINGAR OCH ATT INTE TILLGRIPA STRIDS¥TG¤RDER VILKA MED H¤NSYN TILL SINA VERKNINGAR F¶R SAMH¤LLET ELLER ENSKILDA INTE B¶R F¥ F¶REKOMMA SAMH¤LLSFARLIGA KONFLIKTER $E HAR INTE FUNNIT DET M¶JLIGT ATT PRECISERA VILKA KONFLIKTER SOM INTE B¶R F¥ F¶REKOMMA MEN GER I AVTALEN EXEMPEL P¥ S¥DANA OMR¥DEN OCH FUNKTIONER INOM VILKA R¤TTEN TILL STRIDS¥TG¤RDER B¶R ANV¤NDAS MED ST¶RSTA F¶RSIKTIGHET $ESSA EXEMPEL KAN L¤GGAS TILL AV BEGREPPET ÙSAMH¤LLSFARLIG KONFLIKTÙ OCH ANDRA MOTSVARANDE UTTRYCK SOM ANV¤NDS I AVTALEN -P¥KALLATS INNAN EN PART VARSLAR OM STRIDS¥TG¤RD ) P¥KALLAN OM MEDLING SKALL HAR F¶R AVSIKT ATT VARSLA OM STRIDS¥TG¤RD /M EN F¶RHANDLINGSPART HAR P¥KALLAT MEDLING ¤R MOTPARTEN SKYLDIG ATT SAMARBETA OCH UTAN DR¶JSM¥L DELTA I F¶RFARANDET MED ATT UTSE MEDLARE /M PARTERNA INTE KAN ENAS OM MEDLARE SKALL DE V¤NDA SIG TILL 3TATENS F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITION OCH BEG¤RA ATT MEDLARE UTSES ENLIGT -", -EDLINGEN SKALL ANSES AVSLUTAD N¤R PART SOM FULLGJORT SIN MEDLINGSSKYLDIGHET HAR GIVIT MOTPARTEN SKRIFTLIGT BESKED OM ATT HAN FR¥NTR¤DER MEDLINGEN -EDLAREN SKALL DOCK F¶RST HA F¥TT TILLF¤LLE ATT GE SYNPUNKTER P¥ F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R FORTSATT MEDLING I TVISTEN (AR MEDLING ¤GT RUM OCH HAR PART D¤REFTER VARSLAT OM ELLER VIDTAGIT STRIDS¥TG¤RD F¥R MOTPART VARSLA OM OCH VIDTA STRIDS¥TG¤RD UTAN F¶REG¥ENDE MEDLING 5NDERL¥TENHET ATT IAKTTA REGLERNA OM MEDLING F¶RE STRIDS¥TG¤RD ¤R SKADEST¥NDSSANKTIONERAD MEN MEDF¶R INTE ATT STRIDS¥TG¤RD BLIR OLOVLIG "EST¤MMELSERNA OM MEDLING F¶RE VARSEL G¤LLER INTE VID VARSEL OM SYMPATI¥TG¤RD 3EDAN MEDLING HAR P¥KALLATS OCH UNDER TID D¥ MEDLING P¥G¥R F¥R PARTERNA I TVISTEN INTE L¤MNA VARSEL OM ELLER P¥B¶RJA EN STRIDS¥TG¤RD "EGR¤NSNINGARNA I R¤TTEN ATT VIDTA STRIDS¥TG¤RDER G¤LLER INTE OM MEDLING REDAN HAR ¤GT RUM MELLAN PARTERNA I TVISTEFR¥GAN 6ARSEL OM STRIDS¥TG¤RD SKALL INNEH¥LLA TYDLIGA UPPGIFTER OM BER¶RDA ORGANISATORISKA ENHETER OCH YRKESGRUPPER "EST¤MMELSEN ¤R SKADEST¥NDS SANKTIONERAD ) ANNAT ARBETE ¤N S¥DANT SOM AVSER MYNDIGHETSUT¶VNING F¥R STRIDS¥TG¤RD VIDTAS ENDAST I FORM AV LOCKOUT STREJK V¤GRAN ATT ARBETA P¥ ¶VERTID ELLER MERTID V¤GRAN ATT UTF¶RA TJ¤NSTERESA UTANF¶R ORDINARIE ARBETSTID ELLER NYANST¤LLNINGSBLOCKAD $ET INNEB¤R S¥LEDES ATT DE BEGR¤NSNINGAR SOM ,/! BETR¤FFANDE FORMEN F¶R TILL¥TNA STRIDS¥TG¤RDER UTSTR¤CKS TILL ATT ¤VEN G¤LLA S¥DANA ARBETSUPPGIFTER SOM INTE ¤R MYNDIGHETSUT¶VNING $ETTA G¤LLER EMELLERTID INTE VID SYMPATI¥TG¤RD SOM VIDTAS TILL ST¶D F¶R STRIDS¥TG¤RD UTANF¶R TILL¤MPNINGSOMR¥DET F¶R (! 3TRIDS¥TG¤RD F¥R INTE OMFATTA ARBETSTAGARE MED CHEFSANST¤LLNING M FL SOM K UNDANTAGSKRETS ENLIGT EN BILAGA TILL AVTALET Det anges uttryckligen att arbetstagare inte är skyldig att utföra arbete som är föremål för lockout eller för tillåten strejk eller därmed jämförlig stridsåtgärd eller för lovlig blockad. utanför arbetskonflikten skall dock utföra sina vanliga tjänsteåligganden och är även skyldig att utföra skyddsarbete. Enligt HA-93 gäller skyldigheten att utföra skyddsarbete alla arbetstagare, även den som deltar i en stridsåtgärd. Begreppet skyddsarbete definieras också i bestämmelsen. ) B¥DA DE STATLIGA HUVUDAVTALEN FINNS ETT S¤RSKILT KAPITEL OM 3TATSTJ¤NSTEN¤MNDEN SOM HAR TILL UPPGIFT ATT BEHANDLA SAMH¤LLSFARLIGA KONFLIKTER .¤MNDEN HAR ENLIGT AVTAL FR¥N ¥R OM ¤NDRING I HUVUDAVTALEN ¥TTA LEDAM¶TER AV VILKA TRE UTSES AV ARBETSGIVARSIDAN TRE AV ARBETSTAGARSIDAN OCH TV¥ AV PARTERNA GEMENSAMT )NNAN EN FR¥GA H¤NSKJUTS TILL N¤MNDEN SKALL F¶RHANDLING RUM MELLAN PARTERNA I SYFTE ATT UNDVIKA BEGR¤NSA ELLER H¤VA KONFLIKTEN 6¤GRAR PART ATT F¶RHANDLA ELLER KAN ENIGHET INTE UPPN¥S F¥R PART H¤NSKJUTA TILL N¤MNDEN ATT PR¶VA OM KONFLIKTEN ¤R SAMH¤LLSFARLIG %N VARSLAD STRIDS¥TG¤RD SKALL D¥ UPPSKJUTAS I AVVAKTAN P¥ N¤MNDENS UTL¥TANDE 4IDEN F¶R UPPSKOV ¤R BEGR¤NSAD TILL TV¥ ELLER UNDANTAGSVIS TRE VECKOR /M N¤MNDEN KOMMER FRAM TILL ATT KONFLIKTEN ¤R SAMH¤LLSFARLIG SKALL DEN RIKTA EN V¤DJAN TILL PART ATT UNDVIKA BEGR¤NSA ELLER H¤VA KONFLIKTEN KOMMUNALA HUVUDAVTALEN +(! SOM G¤LLER MELLAN PARTERNA P¥ DET KOMMUNALA OMR¥DET FINNS MED UNDANTAG S¥VITT G¤LLER 3!#/ SIDAN S¤RSKILDA BEST¤MMELSER OM STRIDS¥TG¤RDER OCH SAMH¤LLSFARLIGA KONFLIKTER 3TRIDS¥TG¤RD F¥R VIDTAS ENDAST I FORM AV LOCKOUT STREJK V¤GRAN ATT ARBETA P¥ ¶VERTID ELLER MERTID V¤GRAN ATT UTF¶RA TJ¤NSTERESA UTANF¶R ORDINARIE ARBETSTID OCH NYANST¤LLNINGSBLOCKAD .¤R MEDLING HAR P¥KALLATS I ARBETSKONFLIKT F¥R PART INTE VARSLA OM STRIDS¥TG¤RD ELLER P¥B¶RJA STRIDS¥TG¤RD !NDRA STRIDS¥TG¤RDER ¤N DE N¤MNDA ¤R DOCK TILL¥TNA VID SYMPATI¥TG¤RD SOM VIDTAS TILL ST¶D F¶R STRIDS¥TG¤RD UTANF¶R TILL¤MPNINGSOMR¥DET F¶R AVTALET 3TRIDS¥TG¤RD I ANLEDNING AV VISS TVIST F¥R INTE VIDTAS AV PART SOM HAR F¶RSUTTIT SIN R¤TT TILL F¶RHANDLING I FR¥GAN ELLER INTE FULLGJORT SIN F¶RHANDLINGSSKYLDIGHET ELLER EFTER F¶RHANDLING INTE L¤MNAT MOTPARTEN SKRIFTLIGT MEDDELANDE OM STRIDS¥TG¤RDEN INOM TRE M¥NADER FR¥N DEN DAG F¶RHANDLINGEN AVSLUTADES $¤RUT¶VER FINNS REGLER OM ARBETSSKYLDIGHET OCH SKYDDSARBETE SAMT BEST¤MMELSER OM ARBETSTAGARE SOM B¶R UNDANTAS FR¥N STRIDS¥TG¤RD &¶R SAMH¤LLSFARLIGA KONFLIKTER HAR PARTERNA P¥ DET KOMMUNALA OMR¥DET INR¤TTAT DEN S K #ENTRALA N¤MNDEN SOM KAN PR¶VA OM EN STRIDS¥TG¤RD ¤R SAMH¤LLSFARLIG %N PART SOM BED¶MER EN STRIDS¥TG¤RD SOM SAMH¤LLSFARLIG SKALL F¶RST P¥KALLA F¶RHANDLING MED SYFTE ATT UNDVIKA BEGR¤NSA ELLER H¤VA STRIDS¥TG¤RDEN .¤MNDEN BEST¥R AV NIO LEDAM¶TER AV VILKA ARBETSGIVARSIDAN UTSER TRE ARBETSTAGARSIDAN TRE OCH PARTERNA GEMENSAMT TRE /M EN FR¥GA HAR H¤NSKJUTITS TILL N¤MNDEN SKALL VARSLAD STRIDS¥TG¤RD SOM INTE REDAN HAR P¥B¶RJATS UPPSKJUTAS I AVVAKTAN P¥ N¤MNDENS UTL¥TANDE 5PPSKJUTANDE KAN SKE I TV¥ ELLER UNDANTAGSVIS TRE VECKOR /M N¤MNDEN FINNER STRIDS¥TG¤RDEN SAMH¤LLSFARLIG SKALL DEN HEMST¤LLA ATT PARTERNA SKALL UNDVIKA BEGR¤NSA ELLER H¤VA STRIDS¥TG¤RDEN ,AGSTIFTNING F¶R ATT L¶SA KONFLIKTER P¥ ARBETSMARKNADEN ¤R MYCKET OVANLIGT I 3VERIGE %NDAST VID FEM TILLF¤LLEN UNDER DE SENASTE DRYGT ¥REN HAR REGERINGEN G¥TT TILL MED F¶RSLAG TILL INGREPP I L¶NER¶RELSEN %NDAST TV¥ G¥NGER HAR BEH¶VT TA ST¤LLNING TILL F¶RSLAGEN OCH VID DET ENA AV DESSA B¥DA TILLF¤LLEN KOM LAGEN ALDRIG ATT TILL¤MPAS 6ID ¥RS POLISKONFLIKT INF¶RDES EN S¤RSKILD FORM AV TJ¤NSTEPLIKT F¶R POLISER D¥ DET FANNS RISK F¶R ATT ETT STORT ANTAL POLISER SKULLE KOMMA ATT L¤MNA POLISTJ¤NSTEN P¥ OM ANST¤LLNINGSVILLKOREN ,AGEN BEH¶VDE DOCK ALDRIG TILL¤MPAS ) SAMBAND MED ¥RS SJUKSK¶TERSKEKONFLIKT F¶RESLOG REGERINGEN ATT ANTA ETT F¶RSLAG TILL LAG OM S¤RSKILDA ¥TG¤RDER F¶R ATT UPPR¤TTH¥LLA SJUKV¥RDANDE VERKSAMHET +ONFLIKTEN L¶STES EMELLERTID INNAN HADE FATTAT BESLUT OCH F¶RSLAGET ¥TERKALLADES )NF¶R HOTET OM ¶PPEN KONFLIKT MELLAN REDARE OCH SJ¶BEF¤L SOM RISKERADE ATT LAMSL¥ SJ¶FARTEN ¥R FRAMLADES ETT F¶RSLAG TILL LAG OM SKILJEDOM I VISS ARBETSTVIST &¶RSLAGET ¥TERKALLADES EFTER EN FREDLIG L¶SNING AV KONFLIKTEN $E OFFENTLIGA TJ¤NSTEM¤NNEN FICK R¤TT ATT SLUTA KOLLEKTIVAVTAL OCH R¤TT TILL STRIDS¥TG¤RDER F¶RST ¥R %NLIGT MOTIVEN TILL REFORMEN PROP S INNEBAR DE PRELIMIN¤RA HUVUDAVTAL SOM Ó EFTER M¶NSTER AV 3ALTSJ¶BADSAVTALET TR¤FFATS MED DE OFFENTLIGA TJ¤NSTEM¤NNENS HUVUDORGANISA TIONER AVSEV¤RDA GARANTIER MOT SAMH¤LLSFARLIGA KONFLIKTER INOM DET OFFENTLIGA TJ¤NSTEMANNAOMR¥DET ) B¶RJAN AV BR¶T DET UT EN KONFLIKT P¥ DET OFFENTLIGA TJ¤NSTEMANNAOMR¥DET SOM GAV UPPHOV TILL B¥DE STREJKER OCH LOCKOUTER I MYCKET STOR OMFATTNING $ET VAR UPPENBART ATT VERKNINGARNA KUNDE BLI ALLVARLIGA 2IKSDAGEN BESLUTADE D¤RF¶R DEN MARS OM EN LAG OM F¶RNYAD GILTIGHET AV VISSA KOLLEKTIVAVTAL 'ENOM LAGEN FICK REGERINGEN FULLMAKT ENLIGT F¶L JANDE (AR I KONFLIKT OM ARBETSTAGARES ANST¤LLNINGS ELLER ARBETSVILLKOR VIDTAGITS STRIDS¥TG¤RDER SOM HOTAR V¤SENTLIGA MEDBORGARINTRESSEN F¥R +ONUNGEN F¶RORDNA ATT KOLLEKTIVAVTAL SOM SENAST ¤GDE TILL¤MPNING MELLAN PARTERNA I KONFLIKTEN P¥ NYTT SKALL ¤GA GILTIGHET SOM S¥DANT AVTAL &¶RORDNANDE KAN AVSE EN TID AV H¶GST SEX VECKOR OCH G¤LLER L¤NGST TILL DEN TIDPUNKT D¥ NYTT KOLLEKTIVAVTAL TR¤FFAS ,AGEN TR¤DDE I KRAFT OMEDELBART ) LAGTEXTEN ANGAVS ATT F¶RORDNANDE INTE FICK AVSE TID EFTER DEN APRIL -ED ST¶D AV LAGEN UTF¤RDADE REGERINGEN SAMMA DAG EN KUNG¶RELSE SOM TR¤DDE I KRAFT DEN MARS KL 'ENOM KUNG¶RELSEN F¶RL¤NGDES SENAST G¤LLANDE KOLLEKTIVAVTAL MELLAN DE STATLIGA OCH KOMMUNALA PARTERNA P¥ ARBETSGIVARSIDAN OCH 3TATSTJ¤NSTEM¤NNENS RIKSF¶RBUND 32 3!#/ OCH TILL 3!#/ ANSLUTNA ORGANISATIONER TILL OCH MED DEN APRIL ELLER DEN TIDIGARE DAG D¥ NYTT KOLLEKTIVAVTAL TR¤FFATS )NNAN TIDSPERIODEN L¶PTE UT L¶STES KONFLIKTEN ) FEBRUARI LADE DEN D¥VARANDE SOCIALDEMOKRATISKA REGERINGEN FRAM ETT ¥TG¤RDSPROGRAM MED PRIS OCH HYRESSTOPP L¶NESTOPP OCH KOMMUNALT SKATTESTOPP %NLIGT F¶RSLAGET TILL LAG OM ALLM¤NT L¶NESTOPP SKULLE DET UNDER LAGENS GILTIGHETSTID VARA F¶RBJUDET ATT TA EMOT H¶GRE L¶NER OCH ANDRA ERS¤TTNINGAR I ANST¤LLNINGSF¶RH¥LLANDEN F¶R SAMMA ELLER J¤MF¶RBARA ARBETSUPPGIFTER ¤N SOM UTGICK DESSF¶RINNAN &¶RBUDET SKULLE G¤LLA B¥DE PRIVAT OCH OFFENTLIG SEKTOR OCH S¥V¤L F¶R DEN KOLLEKTIVAVTALSREGLERADE ARBETSMARKNADEN SOM F¶R OMR¥DEN D¤R KOLLEKTIVAVTAL TILLF¤LLIGTVIS INTE G¤LLDE ELLER HELT SAKNADES ,AGEN SKULLE G¤LLA FR¥N DEN FEBRUARI TILL UTG¥NGEN AV ¥R %NLIGT F¶RSLAGET SKULLE ARBETSMARKNADENS PARTER BLI BUNDNA AV FREDSPLIKT I FR¥GA OM L¶NER OCH ANDRA ERS¤TTNINGAR TILL ARBETSTAGARE $EN SOM BR¶T MOT BEST¤MMELSEN OM FREDSPLIKT SKULLE KUNNA BLI SKADEST¥NDSSKYLDIG OCH DEN SOM BR¶T MOT BEST¤MMELSERNA OM L¶NESTOPP SKULLE KUNNA D¶MAS TILL B¶TER 3TATENS PRIS OCH KONKURRENSVERK SKULLE F¥ MEDGE UNDANTAG FR¥N L¶NESTOPPET OM S¤RSKILDA SK¤L F¶RANLEDDE DET () inhämtade yttrande från lagrådet, som uttalade att det, särskilt mot bakgrund av långvarigheten i det föreslagna konfliktförbudet, var mycket möjligt att kritik kunde komma att riktas mot av organ inom och . Enligt lagrådets mening kunde internationella förpliktelser dock inte anses förhindra att den föreslagna lagen genomfördes. I enlighet med förslag av AU avvisades hela åtgärdspaketet av , varefter regeringen avgick. Enligt AU innebar regleringen ett avsteg från den fria förhandlingsrätt, som var etablerad på den svenska arbetsmarknaden. AU ansåg vidare att lönestoppet skulle ge upphov till en omfattande byråkratisk hantering, att vissa kategorier av arbetstagare skulle kunna kringgå lagstiftningen samt att regelöverträdel-ser borde leda till skadestånd och inte till straff. *¤MST¤LLDA L¶NER ENLIGT LAG OCH AVTAL ,¶NES¤TTNINGEN P¥ VARJE ARBETSPLATS SKALL VARA F¶RENLIG MED G¤LLANDE R¤TT OM J¤MST¤LLDHET MELLAN K¶NEN $ET REGELVERK SOM TIDIGARE HAR BESKRIVITS I DETTA KAPITEL SYFTAR N¤RMAST TILL ATT L¤GGA FAST HUR L¶NEF¶RHANDLINGAR SKALL G¥ TILL VILKA STRIDS¥TG¤RDER SOM SKALL F¥ F¶REKOMMA OCH VILKA FORMELLA KRAV SOM SKALL G¤LLA F¶R KOLLEKTIVAVTALEN *¤MST¤LLDHETSLAGSTIFTNINGEN SKILJER SIG FR¥N ¶VRIG ARBETSR¤TTSLIG LAGSTIFTNING GENOM ATT DEN BER¶R INNEH¥LLET I L¶NEAVTALEN (¤R ST¤LLS DET INTE MINST GENOM %' R¤TTEN UTTRYCKLIGA OCH DETALJERADE KRAV SOM SYFTAR TILL ATT L¶NES¤TTNINGEN SKALL VARA LIKA F¶R KVINNOR OCH M¤N ,AGSTIFTNINGEN HAR BETYDELSE F¶R HUR KOLLEKTIVAVTALEN ¤R UTFORMADE $EN G¤LLER EMELLERTID OBEROENDE AV OM DET FINNS KOLLEKTIVAVTAL OM L¶NER ELLER EJ &¶R ATT UPPR¤TTH¥LLA KOLLEKTIVAVTALENS LEGITIMITET ¤R DET ANGEL¤GET ATT DE GES EN S¥DAN UTFORMNING ATT DE R¤TTSLIGA KRAVEN KAN UPPFYLLAS VID L¶NES¤TTNINGEN P¥ DE ENSKILDA ARBETSPLATSERNA ) DETTA AVSNITT REDOVISAS BEST¤MMELSER I INTERNATIONELLA KONVENTIONER %' R¤TT OCH INTERN SVENSK LAGSTIFTNING OM LIKA L¶N F¶R KVINNOR OCH M¤N F¶R LIKA ELLER LIKV¤RDIGT ARBETE .¥GRA SVENSKA R¤TTSFALL P¥ DETTA OMR¥DE REFERERAS EFTERSOM !RBETSDOMSTOLENS RESONEMANG VISAR HUR J¤MST¤LLDHETSLAG STIFTNINGEN SKALL TOLKAS 3LUTLIGEN GES EN KORT REDOG¶RELSE F¶R +VINNOMAKTSUTREDNINGENS ¶VERV¤GANDEN I FR¥GA OM L¶NER har ratificerat ett antal konventioner som tar sikte på att förverkliga principen om lika lön för kvinnor och män.