sou · GMB384 · 1999-01-01 00:00:00 — Kur- serna anordnas av olika universitet och högskolor och ges på distans med hjälp av telebild (videokonferens) och datorer eller med mer tra- ditionell distansutbildning. träffas studentgruppen per termin på högskolan och någon dag på ett studiecenter. En enkätundersökning, som genomfördes av Siljansutbildarna , visade att medelstudenten var en 38-årig kvinna, gift eller sambo, med 1–2 barn. Hon arbetade hel- eller deltid och hade ingen studietra- dition hemifrån. av de studerande var kvinnor. uppgav att de inte hade påbörjat högskolestudier om inte lokala studiecenter hade funnits. har ca 600 kommuninvånare deltagit i högskoleutbild- ning och ca 50 högskolekurser har genomförts i . Lik- som övriga medlemmar i har Siljansutbildarna svårt att få till- räckligt med kurser och utbildningsplatser på högskolenivå. När det gäller yrkesinriktade utbildningar förekommer regionalt samar- bete inom . Siljansutbildarna samarbetar t.ex. med den kommu- nala verksamheten Lansenutbildningar i om bl.a. en kockutbildning och Yrkesteknisk högskoleutbildning, YTH. De teore- tiska delarna av utbildningarna anordnas av Lansenutbildningar och Siljansutbildningar i samarbete med högskolor och förmedlas till de studerande på distans via telebild, datorer och fax. Den praktiska delen av utbildningen anordnas i respektive med lokala handledare, t.ex. från gymnasieskolans yrkesinriktade program. Fördelarna med ett sådant samarbete är framför allt att man kan få ihop en bra grupp, en grupp som är väl kvalificerad och motiverad för att klara av utbildningen. Företags- och uppdragsutbildning m.m. Ungefär 1 200 studerande deltog i företags- och uppdrags- utbildning. Siljansutbildarna anordnar också orienteringskurser och kurser i kärnämnen och karaktärsämnen som finansieras inom ramen för . För högstadium anordnas franskundervisning som distribueras ut till lokala studie- och lärcentra. Siljansutbildarna har erhållit EU-medel för ett treårigt projekt, Mu- , som innebär att man investerar i teknisk in- frastruktur samt bygger upp de tio lärcentra som nämndes i inledning- en, utvecklar distansmetodik, fortbildar personal och genomför utbild- ningar på såväl gymnasial som högskolenivå samt företagsutbildningar. Inom ramen för detta projekt utvecklas nya typer av utbildningar som baseras på lokala förutsättningar och näringslivets struktur. Vidare an- ordnas en distanslärarutbildning för alla stadier i kommunens skolor. Med hjälp av EU-medel utbildas också 15 kvinnor inom IT och entreprenörsskap . Projektet är inriktat mot verk- stadsföretagen i och målet är att kvinnorna skall kunna arbeta som egenföretagare, konsulter eller IT-ansvariga inom företagen. Vida- re utbildas, inspireras och motiveras 20 kvinnor från och Rätt- vik för att kunna driva egen verksamhet. Företagsidéer får möjlighet att utvecklas och avvecklas. Projektledarens roll är att vara bollplank och . 2.8.4Studiecenter och IT-utveckling i norr Här följer en kort beskrivning av två samverkansorganisationer i norra samt en satsning på IT i . KHIS, kommuner och högskolor i samverkan, är ett samverkansorgan där ca 50 kommuner från i söder till i norr är med- lemmar tillsammans med , , SLU , och i . Förutom det stora nätverket med drygt 50 deltagare har en samverkan etablerats länsvis med respektive länsstyrelse. Syftet med KHIS är framför allt att verka för ökad tillgänglighet till högre utbildning och fortbildning i kommunerna, främst de som saknar egen högskola. Detta syfte skall nås bl.a. genom att man utnyttjar di- stansöverbryggande teknik och pedagogik, stöder utvecklingen av stu- diecentra, stimulerar till nytänkande, arbetar för större samordning mellan kommunerna när det gäller genomförande av högskoleutbild- ning och bättre kontakter med universitet och högskolor i regionen. består av de fyra kommunerna . I alla dessa kommuner finns studie- centra och i alla fyra kommunerna kan man läsa hela högskoleutbild- ningar eller högskolekurser. Utbildningarna bedrivs som en blandning av distansutbildning och utlokaliserad utbildning enligt olika varianter av Lappmarksmodellen. var det totala antalet högskolestu- derande i 713 personer. Enligt den grundläggande Lappmarksmodellen vistas de stude- rande vid högskola/universitet ca . Övrig tid stu- derar de i hemkommunen i grupper, får ämneshandledning och tenterar på hemorten. De har kontakt med högskoleorten via fax, datorkonfe- rens och videokonferens. Enligt denna modell anordnas grundskollä- rarutbildningar och vårdutbildningar i alla fyra kommunerna av , och i . använder en vidareutveckling av Lappmarksmodellen för att distribuera kurser inom ekonomi och tu- rism/kultur om 80 poäng samt vissa fristående kurser till grupper i alla fyra kommunerna. Modellen innebär att de studerande inte behöver åka till högskolan/, utan all undervisning bedrivs via videokon- . Högskolans lärare besöker studiecentra 1–3 gånger per termin och sänder då mot övriga tre kommuner. och använder en tredje variant av modellen för att anordna utbildning av högskoleingenjörer, t.ex. i data-elektronik i . Undervisningen sker via videokonferens och/eller datakommunikation. De studerande i kan delas in i tre grupper. Den typiska distansstudenten är , merpar- ten är kvinnor. På grund av familjesituationen ser de inte flyttning till en högskoleort som ett realistiskt alternativ. De långa avstånden försvå- rar eller omöjliggör även pendling. Inom de tekniska utbildningarna är männen i majoritet, men även där finns en större andel kvinnor än på motsvarande utbildningar förlagda till campus. I samband med en inbjudan till Pröva på-kurser från teknis- ka universitet undersöktes intresset för högskolestudier på distans hos ungdomarna i de fyra kommunerna. Undersökningen visade att det finns ett stort antal ungdomar som känner sig osäkra eller direkt avvisande inför tanken att flytta till en utbildningsort, men är intresse- rade av att läsa högskolekurser på hemorten. En tredje målgrupp utgörs av de studerande inom . har i de fyra kommunerna inletts ett kartläggningsarbete för att skapa en bild av vilka högskoleutbildningar som kommer att efterfrågas av dessa människor. har träffat en överenskommelse med som, enligt , gör länet till det första i landet som kan erbjuda senaste teknik till låga kostnader åt alla företag och invånare oavsett var de är bosatta. Projektet, som kallas Kontur, syftar till att ge hela en likvärdig högteknologisk infrastruktur för telekommunikation, att bevara dagens arbetstillfällen och vara med och skapa och konkurrera om framtidens, samt att medverka till att distansarbete och distansundervisning samt spridning av lärarkompetens skall ta fart. Överenskommelsen innebär för länet i stort sett följande: ·ISDN till alla 163 skolorna i länet, ·lokal videobrygga för upp till 28 samtidiga användare, ·anslutning till Telias internetnod mot närsamtalstaxa för alla, ·en databas , www-server, för initialt 100 samtidiga använ- dare, ·införande av bredbandsteknik, ATM, tidigareläggs kraftigt, ·ett 20-tal IT-konsulenter ställs till förfogande för handledning och utbildning bland småföretag. har skapat ett pedagogiskt nät för kommunens samtliga gym- nasieskolor och komvux. Alla skolor är kopplade med fasta kablar och en gemensam internetkoppling, samt en modempool för arbete och ut- bildning på distans. har med hjälp av projektmedel från börjat bygga upp en kunskapsbas i det pedagogiska nätet. Den innehåller pedagogiskt material som kan användas av lärare som stöd och inspirationskälla i det vardagliga lärararbetet. Avsikten är också att fördjupa samarbetet mellan gymnasieskolorna och komvux- enheterna i samt att få igång en pedagogisk diskussion om arbetsformer, tolkning av kursplaner och betygskriterier. Lärarnas be- redskap att använda IT som ett pedagogiskt hjälpmedel inom det egna ämnesområdet skall ökas genom olika former av utbildningar. giskt Forum fungerar som en stödorganisation både för elever och lära- re i gymnasieskolorna och för komvuxenheterna. Närmare 300 lärare är involverade i projektet. Några av lärarna är ämnesredaktörer, vilket innebär att de ansvarar för innehållet på ett ämnes hemsida och ser till att det fylls på med lättillgänglig informa- tion i form av nyheter, kursplanering, betygskriterier, aktuella länkar och tips om lektioner. Lärarna bildar nätverk kring ämnen i projektet. fanns ungefär 30 nätverk som gav lärarna tillfälle att ut- byta idéer, erfarenheter och åsikter. För att stärka elevernas möjligheter till medverkan har en särskild form för detta etablerats under . Samtliga 22 skolor deltar i arbetet och en elevredaktör har utsetts. Den virtuella skolan och Education-on-demand är två projekt som utvecklar distanskurser över internet. Eleverna kan, oberoende av tid och rum, själva hämta självinstruerande kurser från nätet och anpassa inlärningen efter eget behov. Kurserna bygger på problemb aserad in- lärning. Interaktiviteten mellan lärare och elever sker med hjälp av bå- de ljud, text och bild. Ämnen som erbjuds är kurser inom barn och fri- tid, engelska, svenska, fysik, matematik och data. omfattar fysiska och tekniska resurser för att ge utveck- lingstöd till skolorna. Det tekniska teamet består av sex personer, där- utöver finns en bibliotekarie och ytterligare tre resurspersoner. Data- torget anordnar lärarfortbildning i IT och bygger upp en help desk på intranet, där lärarna efter genomgången kurs kan repetera kunskaperna. ger också IT-tips till både elever och lärare t.ex. om hur man hittar rätt information på internet, hur man hämtar hem ett program och installerar det, hur man skapar en hemsida osv. Ett virtuellt gymnasiebibliotek, Ugglan, har skapats inom projektet. Där skall finnas tillgång till all information som kan hämtas från data- baser både inom och utom skolan. Där kommer också att finnas lektio- ner i hur man söker, bearbetar och presenterar information. En databas över Göteborgslitteratur har påbörjats liksom presentation av litteratur- recensioner och lästips. Även den fysiska biblioteksmiljön utformas för att stimulera till ak- tivt kunskapshämtande. Bibliotekarierna kan med sin expertkunskap erbjuda handledning i kreativitet och kritiskt tänkande genom hela ar- betsprocessen, t.ex. när eleverna skall göra specialarbeten. SIMULAB är ett web-baserat rollspelskoncept som används inom språkundervisningen. Elever som studerar språk i olika länder kan med hjälp av konceptet tillsammans arbeta med lösningar av gemensamma problem. Det finns två olika SIMULAB-projekt som använder engelska, tyska, franska och spanska i rollspelen. jekten finns deltagare från , , , , och . (C3L) är ett stort lär- eller studiecent- rum i , söder om , som omfattar ett antal olika verk- samheter. Komvux är en av de största. Vidare finns det under /98 en kvalificerad yrkesutbildning om 120 poäng med 80 platser , bl.a. inom nätverksteknik, elektronik och datorteknik samt vide- ografik. har 786 platser, det finns en stor uppdragsut- bildning, svenska för invandrare samt högskoleutbildning på distans. var antalet studerande 2 350 personer på hel- eller deltid. finns det på C3L en grupp om 5–7 särskilt aktiva lärare som ägnat sig åt pedagogiskt utvecklingsarbete inom ramen för ett Pe- dagogiskt forum och även i ett nordiskt projekt kallat Det virtuella klassrummet. Datorn i undervisningen har varit ett huvudtema, di- stansutbildning med hjälp av videokonferens ett annat. Denna grupp har utgjort en viktig del i idégivning och även genomförande. De har bidragit till sina kollegors vidareutbildning genom att dela med sig av sin kunskap och sina erfarenheter. Med DUKOM-medel bedriver C3L /98 en försöksverk- samhet där bl.a. basämnen på gymnasienivå läses på tid och plats som den studerande bestämmer själv. Kurserna finns upplagda på en server. Därifrån hämtas arbetsuppgifter som utförs och skickas tillbaka till lä- raren. Uppgifterna rättas och den studerande får nya uppgifter. Hon kan sitta hemma vid en egen dator eller på C3L och arbeta i sin egen takt. I alla kurserna finns dock vissa moment som kräver att man träffas fy- siskt vid ett antal tillfällen. Projektet omfattar även försök med basårs- studier kopplade till en introduktionskurs på högskolan och försök med distanskurser för självstudier för personer som avser att gå upp i sär- skild prövning för att höja betygsnivån och komma in på högskolan. Även C3L är medlem i . Inom ramen för nätverket erbjuder C3L högskolekurser inom olika ämnesområden. De flesta är fristående kurser om 5–10 poäng, avsedda som fort- eller vidareutbildning för yrkesverksamma personer. Utbildningen anordnas av universitet och högskolor i hela landet och förmedlas via telebild eller tillresta lärare till studiecentret. De studerande antas och examineras av respektive högskola. C3L tillhandahåller lokaler, datorer och annan utrustning samt stöd och studieservice. C3L förmedlar också lärarfortbildning från i . Kostnaderna för lokal, IT-utrustning, handledare och administration betalas i de fallen av den skola där lära- ren är anställd. 2.8.7NITUS – nätverksgruppen för IT-baserad utbildning via lokala studiecentra är en ideell nätverksförening som använder distansöverbryg- gande IT som medel för att distribuera högskoleutbildning till lokala studiecenter. Verksamheten har pågått . Under /98 deltar ungefär 1500 personer i högskoleutbildning via lokala studie- center och ca 50 högskolekurser genomförs inom ramen för . F.n. samarbetar 37 kommunala studiecenter som medlemmar i nätver- ket. Ytterligare ett antal studiecenter har ansökt om medlemskap, men anser sig ännu inte kunna ta in fler eftersom de inte kan erbjuda tillräckligt många högskolekurser. Målsättningen för medlemmarna är att höja utbildningsnivån i sina respektive kommuner genom att erbjuda högskoleutbildning på hem- maplan. Därigenom vill man göra högskolestudierna tillgängliga för fler människor och nå nya grupper som inte efterfrågat hög- skolestudier av olika skäl. Större delen av de högskolekurser som er- bjuds inom ramen för är fristående kurser som bedrivs på kvarts- eller halvfart och är avsedda för människor som arbetar, har ansvar för barn eller av andra skäl inte kan studera på heltid. Studiecentra inom ligger huvudsakligen i men också i : , , , Ånger- manland, , , , , , , och . Arbetsfördelningen innebär att högskolan kvalitetssäkrar och till- handahåller lärarledd utbildning. Den studerande skrivs in och exami- neras vid respektive högskola, men hon genomför sin utbildning vid ett lokalt studiecenter, som tillhandahåller lokaler, utrustning, personal, IT m.m. Studiecentret ombesörjer också marknadsföring, studieservice, tentamina samt lednings- och kommunikationsresurser. Dessutom in- venterar centret de lokala utbildningsbehoven. Dessa utbildningsbehov samordnas via som därefter påverkar högskolorna att förlägga kurser till medlemmarnas studiecentra. Statsbidraget till högskoleut- bildningen går till respektive högskola. Studiecentrets verksamhet be- av kommunen. Undervisningen bedrivs huvudsakligen lokalt via telebild (video- konferens). De studiecenter som är medlemmar i måste hålla en viss överenskommen nivå på sin tekniska utrustning. standardiserad för att möjliggöra friktionsfri kommunikation mellan studerandegrupper och lärare på olika studiecentra och högskolor. Genom att en kurs kan sändas till flera studiecentra kan grupperna på varje center vara små och de studerandes valfrihet ökar. Även om huvuddelen av undervisningen sker med hjälp av telebild kan en eller flera gemensamma träffar på högskoleorten eller på något stu- diecenter vara obligatorisk. Förutom ett stort antal fristående kurser kan erbjuda några fullständiga utbildningsprogram, t.ex. grundskollärarprogrammet och sociala omsorgsprogrammet, samt utbildning till sjuksköterska och till högskoleingenjör. Inom ramen för nätverket anordnas även telebildföreläsningar som sänds antingen från en högskola eller från ett av studiecenter. En föreläsning eller en föreläsningsserie upphandlas av någon av medlemmar, som sedan erbjuder de andra medlemmarna att ta del av föreläsningen via telebild. Föreläsningen kan sändas till maxi- malt 15 studiecentra. 2.9Nätverk och IT-tjänster inom utbildningen SUNET (computer NETwork) kom till och är ett organiserat samarbete mellan svenska universitet och högskolor i syfte att ge högskolorna tillgång till nationell och in- ternationell datakommunikation. SUNETs huvuduppgift är fortfarande att erbjuda universitet och högskolor de tjänster som de efterfrågar inom främst datakommunikationsområdet. Staten har vidare erbjudit kommunerna en möjlighet att koppla upp biblioteken till SUNET för att ge allmänheten tillgång till internet (prop. 1996/97:1, volym 6 s. 141). SUNET är en av flera operatörer i som erbjuder internetan- slutning och SUNET deltar i sådant konkurrensneutralt samarbete mellan operatörer som syftar till att b ygga upp och vidmakthålla en väl fungerande nationell infrastruktur för den svenska delen av internet. , som har det yttersta ansvaret, har utsett en särskild styrelse för SUNET. Styrelsen, som har i uppgift att besluta om inrikt- ning och genomförande av verksamheten, består av nio företrädare för universitet och högskolor och två representanter för biblioteks- och kultursektorn. SUNET köper tjänster från såväl teleoperatörer och nät- leverantörer som universitet och högskolor, för att kunna erbjuda uni- versitet och högskolor de nättjänster som dessa önskar. På det interna- planet samarbetar SUNET med övriga nordiska länder i orga- nisationen NORDUnet. SUNETs verksamhet är till största delen anslagsfinansierad och redan anslutna universitet och högskolor har inte krävts på avgifter. Organisationer utanför högskolan får betala en avgift om de vill använda sig av SUNETs tjänster. För nytillkommande högskolor med examensrätt försöker man finna övergångslösningar till dess att anslutning av dessa ryms inom anslaget. SUNETs omslutning överstiger exklusive kostnaderna för att ansluta kommunalt finansierade bibliotek och muse- er. beräknas omslutningen att stiga kraftigt som följd av både krav på större kapacitet nationellt och planerad ut- byggnad av de internationella förbindelserna inom ramen för NORDU- net-samarbetet. genomförde SUNET en enkät bland universitet och högskolor och andra organisationer som är anslutna till SUNET. Enligt bedömare med goda kunskaper om hur datakommunikationen fungerar på respektive högskola och organisation används SUNET av ca 37 000 anställda och av ca 140 000 studerande. Den teknik som används mest är world wide web och elektronisk post och de viktigaste användningsområdena för både anställda och stude- rande är enligt enkäten ·sökande efter forskningsrapporter och litteraturreferenser, ·sökning i databaser, ·kunskapsförmedling och kontakt med forskare (gäller endast an- ställda), men även distansundervisning, kontakt med myndigheter och leveran- törer och undervisning och självinlärning om internet uppges vara vik- tiga användningar. Dessutom förekommer i båda grupperna en hel del surfande, enligt bedömarna. Styrelsen för SUNET har tidigare konstaterat att nätet används mer och mer i distansutbildning, att bibliotekens användning ökar drama- tiskt, att humanister och samhällsvetare håller på att bli lika stora an- vändare som tekniker och naturvetare, samt att nätet används inte bara för forskning och utbildning utan även för den tredje uppgiften, som innebär att man utvecklar ett samspel med kommuner och andra avnämare när det gäller forskning och utbildning. För att ge högskolorna möjlighet att utnyttja den nya informations- tekniken på ett ändamålsenligt sätt inom forskning och utbildning, inte minst distansutbildning, har regeringen beslutat om en satsning på SUNET. Satsningen innebär att de mindre och medelstora högskolor- nas förbindelser uppgraderas till /s och stamnätet mellan uni- versitetsorterna till /s. Dessutom kommer alla högskolestude- rande oavsett bostadsort att erhålla en förbindelse med SUNET. SU- har slutit ett avtal med en teleoperatör, som innebär att de högskolestuderande erhåller ett internetabonnemang på mycket förmånliga villkor. Fasta förbindelser – En utvärdering av länsbibliotekens SUNET- anslutning anvisade regeringen på förslag av DUKOM projektmedel om till och Kungl. för anslutning av ca 15 länsbibliotek till SUNET för att underlätta till- gängligheten av litteratur för distansstuderande. Avsikten med projektet är att öka möjligheterna för studerande att få tillgång till nät- verksbaserade tjänster och därmed förbättra möjligheterna att bedriva distansstudier på främst högskolenivå. Projektet skall tjäna som under- lag för DUKOMs bedömningar bl.a. avseende möjligheten att vidga användningen av biblioteksorganisationen inom distansutbildning för i första hand universitetsstuderande. Utvärderingen av projektet redovisades till DUKOM i rapporten förbindelser – En utvärdering av länsbibliotekens SUNET-anslutning (Rapport från 1998:1). Utvärde- ringen har skett genom enkäter till bibliotekens anställda och använda- re. Följande 11 länsbibliotek ingick i projektet: , , Jön- , , , , , , , , samt länsbiblioteket i . Västerbottensbibliote- ket kom dock igång senare med sin anslutning och ingick därför inte i utvärderingen. Förberedelserna och inkopplingen av SUNET skedde utan större problem. SUNET-uppkopplingen innebar på de flesta håll en kraftfull uppgradering av bandbredden, vilket medförde en stor standardhöjning framför allt för allmänhetens tillgång till internet. Samarbetet med hög- skola och kommun fungerade på det hela taget bra. Kommunens IT- ansvariga var på ett par ställen tveksamma inför den statliga SUNET- satsningen, eftersom den inte överensstämde med kommunens IT- Eftersom fick två fristående, separata nät hade dock kommuner i allmänhet inte några synpunkter på anslutningen. Den förorsakade inte heller några säkerhetsproblem. Flera bibliotek pekade på att samarbetet med högskolan i SUNET- projektet medfört att man fortsatt diskutera utvidgad samverkan på fle- ra andra områden, bl.a. när det gäller distansutbildning. Utbildning av personal och allmänhet är mycket viktig, det fastslog samtliga bibliotek. Internetanvändningen på biblioteken överträffade i de flesta fall förväntningarna. Den innebar också att man tvingades till investeringar i ett större antal datorer – här fanns dock stora skillnader mellan biblioteken. Alla biblioteken hade regler för allmänhetens internetanvändning, men i princip ställde man samtliga internetfunktioner till allmänhetens förfogande. Enligt enkätsvaren var det alla sorters människor som an- vände sig av servicen. Männen dominerade och åldersfördelningen vi- sade stor övervikt för ungdomar upp till . De studerande utgjorde den största användarkategorin, men även yrkesarbetande och arbetslösa var stora nyttjare. Bland de studerande dominerade högskolestuderande och komvuxelever. Andelen distansstuderande utgjorde inte . De flesta hittade vad de letade efter på egen hand. Hälften av de svarande uppgav dock att de även fått hjälp av biblioteksperso- nalen. Nästan alla användare som besvarat enkäten var mycket positiva till internetservicen. Sammanfattningsvis kan man konstatera att biblioteken upplevt SUNET-anslutningen som mycket positiv. Den har inneburit ett lyft för verksamheten och roll som informationsförmedlare har stärkts. Genom att biblioteken har fått en förbindelse med hög kapacitet och många funktioner har de fått möjlighet att ge ökad service till de distansstuderande. Universiteten får också, genom att allt fler bibliotek ansluts, ökade möjligheter att lägga ut kurser och material på distans. har slutit ett avtal med om att kommuner- na erbjuds en permanent uppkoppling om /s för huvudbibliote- ken i kommunerna och länsbiblioteken. Kostnaderna bestrids av staten, men kommunen får förbinda sig att bekosta de tre påföljande åren. finns det överenskommelser om att 42 bibliotek på detta sätt anslutits eller kommer att anslutas till SUNET. Det svenska Skoldatanätet drivs på regeringens uppdrag av .