sou · GMB3141d4 · 1999-01-01 00:00:00 — $ET ¤R EN STOR F¶RDEL OM PR¶VNINGEN KAN G¶RAS INNAN STRIDS¥TG¤RDEN BRYTER UT %FTERSOM DET KAN VARA SV¥RT ATT HINNA MED EN SLUTLIG PR¶VNING UNDER DEN TID SOM ST¥R TILL BUDS INNAN ¥TG¤RDEN VERKST¤LLS ¤R M¶JLIGHETEN TILL INTERIMISTISKT BESLUT AV CENTRAL BETYDELSE F¶R TILL¤MPNINGEN 3¥DANA M¶JLIGHETER FINNS VID PR¶VNING AV FREDSPLIKTSINV¤NDNINGAR ENLIGT !RBETSDOMSTOLENS PRAXIS %FTERSOM OLOVLIGF¶RKLARING INTE F¶REKOMMER F¶RESL¥R UTREDNINGEN EN S¤RSKILD BEST¤MMELSE SOM KLARG¶R ATT INTERIMISTISKA BESLUT SKALL KUNNA FATTAS ¤VEN I EN S¥DAN FR¥GA $ET SKULLE VARA OLYCKLIGT OM ETT YRKANDE OM OLOVLIGF¶RKLARING TIDPUNKT D¥ VARSELTIDEN N¤RMAR SIG SITT SLUT EFTERSOM !RBETSDOMSTOLEN D¥ INTE SKULLE KUNNA F¥ TILLR¤CKLIGT UNDERLAG F¶R SITT BESLUT &¶R ATT PR¶VNINGEN AV ETT INTERIMISTISKT YRKANDE SKALL HINNAS MED INNAN STRIDS¥TG¤RDEN VERKST¤LLS B¶R DEN PART SOM ¥TG¤RDEN RIKTAS MOT S¥ SNART SOM M¶JLIGT TA ST¤LLNING TILL OM DET FINNS SK¤L ATT V¤CKA TALAN OCH YRKA ATT ¥TG¤RDEN F¶RKLARAS OLOVLIG &¶R ATT TALAN INTE SKALL V¤CKAS F¶R SENT F¶RESL¥R UTREDNINGEN EN PRESKRIPTIONSBEST¤MMELSE ENLIGT VILKEN YRKANDE OM OLOVLIGF¶RKLARING OCH INTERIMISTISKT BESLUT SKALL FRAMST¤LLAS INOM EN VECKA FR¥N MOTTAGANDET AV VARSELMEDDELANDET /M TALAN INTE V¤CKS RESPEKTIVE INTERIMISTISKT YRKANDE INTE FRAMST¤LLS INOM DEN TIDEN B¶R R¤TTEN ATT V¤CKA TALAN RESPEKTIVE FRAMST¤LLA INTERIMISTISKT YRKANDE G¥ F¶RLORADE $ET B¶R TILL¤GGAS ATT DETTA F¶RUTS¤TTER ATT VARSELTIDEN F¶RL¤NGS FR¥N TILL DAGAR ENLIGT UTREDNINGENS F¶RSLAG I AVSNITT /M EN STRIDS¥TG¤RD VIDTAS I STRID MOT ETT DOMSTOLSAVG¶RANDE VARIGENOM ¥TG¤RDEN HAR F¶RKLARATS OLOVLIG B¶R SKADEST¥NDSBEST¤MMELSERNA I -", BLI TILL¤MPLIGA P¥ SAMMA S¤TT SOM OM DET SKETT ETT BROTT MOT BEST¤MMELSERNA OM FREDSPLIKT 7.14Stridsåtgärder mot enmans- och familjeföretag 5TREDNINGENS F¶RSLAG 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ETT DET F¶RBUD MOT STRIDS¥TG¤R DER MOT ENMANS ELLER FAMILJEF¶RETAG SOM G¤LLDE ¥TERINF¶RS 3K¤LEN F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 5TREDNINGEN HAR INRIKTAT SIG P¥ ATT F¶RESL¥ ARBETSR¤TTSLIGA REGLER SOM KAN KOMMA ATT ACCEPTERAS SOM EN KOMPROMISS AV ARBETSMARKNADENS ORGANISATIONER OCH ANTAS AV EN BRED MAJORITET I 3¥DANA REGLER KAN GE EN STABILITET I RAMARNA F¶R L¶NEBILDNINGEN $ET ¤R EN NACKDEL F¶R L¶NEBILDNINGEN N¤R DET F¶REKOMMER UTDRAGNA POLITISKA STRIDER OM LAGSTIFTNINGEN R¶RANDE F¶RHANDLINGS OCH KONFLIKTR¤TTEN $ET G¤LLER I SYNNERHET N¤R LAGSTIFTNINGEN ¤NDRAS FRAM OCH TILLBAKA SOM EN F¶LJD AV RIKSDAGSVALEN $ET H¤R ¤R EN S¥DAN FR¥GA D¤R MENINGARNA TIDIGARE HAR VARIT STARKT DELADE &¶R ATT N¥ ETT BREDARE ST¶D KOMMER DET FR¥N OLIKA PARTER ATT KR¤VAS OMPR¶VNING AV TIDIGARE ST¥NDPUNKTER &R¥GAN OM STRIDS¥TG¤RDER MOT ENMANS OCH FAMILJEF¶RETAG HAR VARIT F¶REM¥L F¶R RIKSDAGSBEHANDLING VID ETT FLERTAL TILLF¤LLEN UNDER TALET %TT F¶RSLAG OM F¶RBUD MOT S¥DANA ¥TG¤RDER L¤MNADES AV ¥RS ARBETSR¤TTSKOMMITT© 2EGERINGEN F¶RESLOG ATT INF¶RA ETT F¶RBUD I ENLIGHET MED KOMMITT©NS F¶RSLAG %TT S¥DANT F¶RBUD INF¶RDES I EN NY BEST¤MMELSE I -", OCH KOM ATT G¤LLA UNDER ¥R $¤REFTER UPPH¤VDES F¶RBUDET MED MOTIVERINGEN ATT DET INTE HADE P¥VISATS N¥GRA ALLVARLIGA OL¤GENHETER OCH ATT KONFLIKTR¤TTEN D¤RF¶R INTE BORDE INSKR¤NKAS P¥ DETTA OMR¥DE %FTER UPPH¤VANDET HAR FR¥GAN P¥ NYTT VARIT F¶REM¥L F¶R MOTIONER TILL &¶RBUDET G¤LLDE OCH OMFATTADE STRIDS¥TG¤RDER MED SYFTE ATT TVINGA FRAM KOLLEKTIVAVTAL MED ENMANS OCH FAMILJEF¶RETAG -ED FAMILJEF¶RETAG MENADES I DETTA SAMMANHANG F¶RETAG I VILKA ENDAST MEDLEMMAR I EN OCH SAMMA FAMILJ ¤R ¤GARE OCH ARBETSTAGARE STRIDS¥TG¤RDER MOT ENMANS OCH FAMILJEF¶RETAG VAR F¶RBJUDNA 5NDANTAG GJORDES F¶R I BEH¶RIG ORDNING BESLUTADE ANST¤LLNINGSBLOCKADER $ET VIKTIGASTE MOTIVET F¶R F¶RBUDET VAR ATT DET INTE ANS¥GS RIMLIGT ATT DET SKULLE F¥ F¶REKOMMA STRIDS¥TG¤RDER MOT ETT ENMANS ELLER FAMILJEF¶RETAG MED DE OMFATTANDE SKADEVERKNINGAR SOM S¥DANA ¥TG¤RDER I F¶RENING MED SYMPATI¥TG¤RDER KUNDE MEDF¶RA F¶R F¶RETAGET OCH TREDJE MAN %N STRIDS¥TG¤RD F¶R ATT UPPN¥ ETT KOLLEKTIVAVTAL SOM I PRAKTIKEN INTE DIREKT KOMMER ATT REGLERA ARBETSVILLKOREN F¶R N¥GON UTANF¶R F¶RETAGARENS INTE FYLLA N¥GOT RIMLIGT FACKLIGT SYFTE &¶RETAGET BORDE HA R¤TT ATT UTAN INBLANDNING FR¥N ARBETSTAGARORGANISATIONERNA F¥ BEST¤MMA VILKA INB¶RDES RELATIONER SOM SKALL R¥DA MELLAN DE FAMILJEMEDLEMMAR SOM ARBETAR I F¶RETAGET !RGUMENTET ATT DET SKULLE FINNAS SK¤L ATT HA ETT G¤LLANDE KOLLEKTIVAVTAL F¶R DET FALL N¥GON SKULLE ANST¤LLAS TILLBAKAVISADES )NTRESSET AV ATT ETT F¶RETAG HAR KOLLEKTIVAVTAL DEN DAG DET ¶NSKAR ANST¤LLA N¥GON UTOMST¥ENDE ANS¥GS INTE KUNNA UPPV¤GA DEN SKADA OCH DET INTR¥NG SOM STRIDS¥TG¤RDEN UTG¶R F¶R ETT F¶RETAG SOM INTE HAR N¥GRA UTOMST¥ENDE ARBETSTAGARE N¤R ¥TG¤RDEN FAKTISKT VIDTAS 9TTERLIGARE SK¤L F¶R F¶RBUDET VAR ATT DET ENLIGT UPPGIFT FR¥N +ONKURRENSVERKET F¶REKOM KOLLEKTIVAVTAL SOM BEGR¤NSADE M¶JLIGHETEN F¶R F¶RETAG UTAN ANST¤LLDA ATT ¥TA SIG VISSA ARBETEN %TT F¶RBUD MOT STRIDS¥TG¤RDER KUNDE MEDF¶RA ATT F¶RETAG INTE SKULLE BEH¶VA TECKNA AVTAL MED S¥DAN INNEB¶RD Inom LO-SAF-området ger avtal, som har sin grund i skydd mot stridsåtgärder riktade mot familjeföretag. Dessa bestämmelser täcker dock inte hela LO-SAF området. Svenska Byggnadsarbetareför- bundet, , och är exempel på organisationer som inte omfat- tas av dessa bestämmelser. Utredningen har inte funnit exempel på att tjänstemannaorganisationerna tillgriper stridsåtgärder mot enmans- eller "EGR¤NSNINGAR AV KONFLIKTR¤TTEN VILKA F¶RSV¥RAR ELLER OM¶JLIGG¶R ¥TG¤RDER AV DET NU AKTUELLA SLAGET FINNS I ANDRA NORDISKA L¤NDER $ANSK R¤TTSPRAXIS ST¤LLER KRAV P¥ ATT FACKLIGA STRIDS¥TG¤RDER SKALL HA ETT RIMLIGT FACKLIGT ¤NDAM¥L OCH ETT RIMLIGT F¶RH¥LLANDE MELLAN M¥L OCH MEDEL ) DANSK JURIDISK LITTERATUR HAR DET MED ST¶D I VISSA R¤TTSFALL ANSETTS ATT KRAV P¥ KOLLEKTIVAVTAL MED F¶RETAG SOM INTE SYSSELS¤TTER UTOMST¥ENDE ARBETSTAGARE INTE HAR ETT RIMLIGT ¤NDAM¥L OCH D¤RF¶R INTE F¥R ST¶DJAS MED STRIDS¥TG¤RDER G¶R DET HELT OM¶JLIGT F¶R ETT F¶RETAG ATT UT¶VA VERKSAMHET KAN VARA OTILL¥TNA ) .ORGE G¤LLER EN S¤RSKILD LAG OM BOIKOTT SOM INTE BARA G¤LLER I SAMBAND MED ARBETSTVISTER UTAN ¤VEN HAR EN ALLM¤N TILL¤MPNING 6ID VARJE BOIKOTT SKALL DET R¥DA ETT RIMLIGT F¶RH¥LLANDE MELLAN DET INTRESSE SOM SKALL FR¤MJAS OCH DEN SKADA SOM KAN UPPST¥ 3EDAN F¶RBUDET UPPH¤VDES HAR DET P¥ NYTT VIDTAGITS STRIDS¥TG¤RDER MOT ENMANSF¶RETAGARE 3¤TTET ATT ANV¤NDA STRIDS¥TG¤RDER HAR V¤CKT KRITIK OCH RISKERAR ATT SKADA F¶RHANDLINGSSYSTEMETS LEGITIMITET %TT ¥TERINF¶RANDE AV F¶RBUDET F¶REFALLER MOT DEN BAKGRUNDEN VARA V¤L MOTIVERAT 3AMTIDIGT G¶R UTREDNINGEN BED¶MNINGEN ATT F¶RSLAGET I DENNA DEL ENDAST KAN HA EN MARGINELL EFFEKT P¥ L¶NEBILDNINGEN &¶RSLAGET SKALL I F¶RSTA HAND SES SOM EN DEL I ETT PAKET SOM SKULLE KUNNA F¥ BRED UPPSLUTNING OCH OM DET GENOMF¶RDES SKULLE KUNNA F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN $ET ¥TERKOMMANDE ARGUMENTET F¶R ATT BEH¥LLA STRIDSR¤TTEN MOT ENMANS OCH FAMILJEF¶RETAG ¤R ATT S¥DANA F¶RETAG KAN KOMMA ATT ANST¤LLA N¥GON OCH ATT ARBETSTAGAREN D¥ INTE OMFATTAS AV ETT KOLLEKTIVAVTAL OCH AV DET GRUNDL¤GGANDE SOCIALA SKYDD F¶R ARBETSTAGARE SOM F¶LJER D¤RAV -OT DETTA KAN ANF¶RAS ATT DE FACKLIGA ORGANISATIONERNA INOM ST¶RRE DELEN AV 3!& ,/ OMR¥DET OCH HELA TJ¤NSTESEKTORN AVST¥R FR¥N S¥DANA STRIDS¥TG¤RDER OCH ATT DET INTE HAR FRAMKOMMIT ATT DET LEDER TILL MISSF¶RH¥LLANDEN F¶R NYANST¤LLDA 3¥ SNART N¥GON ANST¤LLS FINNS DET M¶JLIGHET F¶R FACKLIGA ORGANISATIONER ATT VIDTA STRIDS¥TG¤RDER F¶R ATT DRIVA KRAV P¥ KOLLEKTIVAVTAL ,AGEN HAR VIDARE VARIT TILL¤MPLIG UNDER ETT ¥R UTAN ATT DET TILL UTREDNINGENS K¤NNEDOM HAR FRAMKOMMIT PROBLEM MED DESS TILL¤MPNING 3KULLE S¥DANA PROBLEM ¤ND¥ HA UPPST¥TT B¶R DET FRAMKOMMA UNDER REMISSBEHANDLINGEN AV UTREDNINGENS F¶RSLAG 6IDARE F¥R DESSA PROBLEM I F¶REKOMMANDE FALL V¤GAS MOT DE PROBLEM AV ANNAT SLAG SOM UPPST¥R VID DENNA TYP AV STRIDS¥TG¤RDER -ED H¤NSYN TILL ATT DET HAR V¤CKTS MOTIONSKRAV I OM EN UTVIDGNING AV DET F¶RBUD SOM G¤LLDE FINNS DET SK¤L ATT DISKUTERA OM F¶RBUDET B¶R F¥ EN VIDARE TILL¤MPNING ¤N VAD SOM D¥ G¤LLDE &¶RBUDET SKULLE EXEMPELVIS KUNNA OMFATTA SM¥F¶RETAG MED ETT F¥TAL ANST¤LLDA SOM INTE H¶R TILL FAMILJEN SAMT F¶RETAG SOM INTE HAR ARBETSTAGARE SOM ¤R MEDLEMMAR I DEN ORGANISATION SOM ST¥R BAKOM STRIDS¥TG¤RDEN -OT EN UTVIDGNING AV F¶RBUDET TILL ATT G¤LLA F¶RETAG MED ETT F¥TAL ANST¤LLDA TALAR FRAMF¶R ALLT ATT EN S¥DAN REGEL SKULLE INNEB¤RA EN ALLVARLIG INSKR¤NKNING I DE FACKLIGA R¤TTIGHETERNA F¶R DE ARBETSTAGARE SOM SKULLE KOMMA ATT BER¶RAS AV BEST¤MMELSEN $ET FINNS I DETTA AVSEENDE EN AVG¶RANDE SKILLNAD MELLAN EN S¥DAN REGEL OCH EN REGEL OM F¶RBUD MOT STRIDS¥TG¤RDER MOT F¶RETAG UTAN ANDRA ANST¤LLDA ¤N DE 0¥ SIKT SKULLE EN BEST¤MMELSE OM ATT STRIDS¥TG¤RDER INTE F¥R VIDTAS MOT SM¥F¶RETAG KUNNA URHOLKNING AV KOLLEKTIVAVTALSSYSTEMET OCH AV DET D¤RMED SAMMANH¤NGANDE GRUNDL¤GGANDE SOCIALA SKYDDET $ET SKULLE VIDARE BLI SV¥RT ATT TILL¤MPA EN S¥DAN BEST¤MMELSE EFTERSOM ANTALET ANST¤LLDA KAN VARIERA %TT F¶RBUD MED S¥DAN UTFORMNING SKULLE OCKS¥ KUNNA F¥ DEN EFFEKTEN ATT EN F¶RETAGSLEDNING SKULLE TVEKA ATT NYANST¤LLA N¤R GR¤NSEN F¶R ANTAL ANST¤LLDA ¤R N¥DD VILKET SKULLE MOTVERKA TILLV¤XT OCH ¶KAD SYSSELS¤TTNING Även en utvidgning av förbudet så att stridsåtgärder inte får vidtas av en organisation som saknar medlemmar hos arbetsgivaren är betänklig ur skyddssynpunkt, eftersom en del arbetsgivare skulle ifrågasätta fackligt medlemskap på ett sätt, som inte sker . Fler arbetstagare skulle san- nolikt komma att stå utan det skydd, som ett kollektivavtal ger. Förbudet skulle vidare bli komplicerat att tillämpa, eftersom det kan vara svårt att utreda om en arbetstagare var medlem i en facklig organisation eller inte. $EN N¤RMARE UTFORMNINGEN AV F¶RBUDET $EN BEST¤MMELSE SOM G¤LLDE BYGGDE P¥ ETT OMSORGSFULLT UTREDNINGSARBETE $EN HADE BEFUNNITS F¶RENLIG MED REGERINGSFORMEN OCH DE INTERNATIONELLA KONVENTIONER P¥ OMR¥DET SOM 3VERIGE HAR RATIFICERAT $ET HAR INTE KOMMIT FRAM ATT DET UPPSTOD N¥GRA TOLKNINGSPROBLEM UNDER DEN TID SOM BEST¤MMELSEN G¤LLDE 5TREDNINGEN F¶RESL¥R D¤RF¶R ATT BEST¤MMELSEN MED OBETYDLIGA REDAKTIONELLA ¤NDRINGAR F¥R SAMMA ORDALYDELSE OCH INNEB¶RD SOM DEN HADE %N H¤NVISNING G¶RS D¤RF¶R TILL DE F¶RARBETSUTTALANDEN OM UTFORMNINGEN VILKA GJORDES I PROPOSITIONEN OCH BET¤NKANDET !5 "EST¤MMELSEN INNEBAR I KORTHET F¶LJANDE &¶RBUDET OMFATTADE STRIDS¥TG¤RDER MED SYFTE ATT ING¥ KOLLEKTIVAVTAL MED F¶RETAG SOM INTE HAR N¥GRA ARBETSTAGARE ELLER MED F¶RETAG SOM ¤GS AV EN OCH SAMMA FAMILJ OCH I VILKET BARA FAMILJEMEDLEMMAR ¤R ARBETSTAGARE !RBETSTAGARE FICK INTE VIDTA ELLER DELTA I EN STRIDS¥TG¤RD MED S¥DANT ¤NDAM¥L "EST¤MMELSEN OMFATTADE ALLA ARBETSTAGARE S¥V¤L ORGANISERADE SOM OORGANISERADE Ó OCH G¤LLDE OAVSETT ARBETSTAGARENS BUNDENHET AV KOLLEKTIVAVTAL $EN G¤LLDE OCKS¥ F¶R ARBETSTAGARORGANISATIONER ¥TG¤RDER AV DET NYSS BESKRIVNA SLAGET OMFATTADES 5NDANTAG GJORDES F¶R I BEH¶RIG ORDNING BESLUTADE ANST¤LLNINGSBLOCKADER 6ILKA F¶RETAG SOM SKULLE OMFATTAS AV F¶RBUDSREGELN F¶RKLARADES UTF¶RLIGT I PROPOSITIONEN S ) HUVUDSAK VAR DET F¶RETAG I F¶LJANDE KATEGORIER 1.!LLA TYPER AV F¶RETAG SOM INTE HAR N¥GRA ANST¤LLDA 2.&¶RETAG I VILKA F¶RETAGETS ENDA ¤GARE ¤R ENSAM ARBETSTAGARE ¤KTA ENMANSF¶RETAG 3.&¶RETAG MED EN ¤GARE ELLER MED FLERA DEL¤GARE SOM ¤R MEDLEMMAR I SAMMA FAMILJ OCH I VILKET ENDAST MEDLEMMAR I ¤GARFAMILJEN ¤R 4ILL FAMILJEMEDLEMMAR SKULLE R¤KNAS S¥V¤L MAKE SOM SL¤KTINGAR I R¤TT UPP OCH NEDSTIGANDE LED OCH AVL¤GSNARE SL¤KTINGAR Ó INKLUSIVE FOSTERBARN MYNDLINGAR OCH STYVBARN Ó SOM LEVER I GEMENSAMT BO ELLER I SAMMA HUSH¥LL +RAVET P¥ GEMENSAMT BO ELLER SAMMA HUSH¥LL G¤LLDE INTE F¶R MAKE OCH SL¤KTINGAR I R¤TT UPP OCH NEDSTIGANDE LED MEN D¤REMOT F¶R T EX SYSKON %N MAN OCH EN KVINNA SOM UTAN ATT VARA GIFTA BOR TILLSAMMANS UNDER ¤KTENSKAPSLIKNANDE F¶RH¥LLANDEN SKULLE LIKSOM HOMOSEXUELLA SAMBOR J¤MST¤LLAS MED MAKAR Det angavs uttryckligen i bestämmelsen att stridsåtgärder, som hade vidtagits i strid mot bestämmelsen, var olovliga. Anställnings- eller ägar- förhållanden kan ändras sedan en stridsåtgärd har varslats eller inletts. Sådana förändringar skulle inte beaktas vid bedömningen av om en strids- åtgärd var lovlig eller olovlig. Hade en lovlig stridsåtgärd väl en gång varslats eller inletts, skulle den få fullföljas och utvidgas med sympati- åtgärder utan hinder av att det angripna företaget t.ex. väljer att låta en utomståendes anställning upphöra eller förändrar sina interna angelägen- heter. Ett företag, som har drabbats, skulle vara berättigat till skadestånd på samma sätt, som gäller i övrigt vid olovliga stridsåtgärder. Mål om för- budsregeln skulle handläggas enligt lagen om rättegången i arbetstvister. Vid s.k. fredspliktsinvändning från ett företag, som utsatts för en stridsåt- gärd, skulle domstol, på företagets begäran, i enlighet med gällande praxis, kunna meddela interimistiskt beslut rörande stridsåtgärdens lovlighet. 5TREDNINGENS F¶RSLAG $ET B¶R INTE INF¶RAS KRAV P¥ ATT STRIDS¥TG¤RDER SKALL F¶REG¥S AV MEDLEMSOMR¶STNING 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG %NLIGT DIREKTIVEN SKALL UTREDNINGEN PR¶VA OLIKA S¤TT ATT F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN &R¥GAN OM MEDLEMSOMR¶STNING N¤MNS INTE I DIREKTIVEN UTAN HAR LAGTS FRAM SOM ETT F¶RSLAG FR¥N 3!& TILL REGERINGEN OCH H¶R TILL DE FR¥GOR SOM UTREDNINGEN HAR ANALYSERAT %NLIGT 3!& B¶R DE SOM N¤RMAST BER¶RS AV EN STRIDS¥TG¤RD GENOM MEDLEMSOMR¶STNING OCKS¥ F¥ ETT REELLT INFLYTANDE ¶VER BESLUT OM ¥TG¤RDEN 3!& FINNER DET NATURLIGT ATT ETT S¥DANT KRAV G¤LLER B¥DE F¶R ORGANISATIONERNA P¥ ARBETSTAGAR OCH ARBETSGIVARSIDAN 'ENOM ATT ST¤LLNINGSTAGANDE INH¤MTAS INNAN BESLUT FATTAS OM ATT VARSLA OM STRIDS¥TG¤RDER F¥R MEDLEMMARNA M¶JLIGHET ATT BED¶MA F¶RHANDLINGSKRAVEN I RELATION TILL STRIDS¥TG¤RDERNAS EFFEKTER P¥ DEN 5TREDNINGEN MENAR ATT DET INTE B¶R INF¶RAS ETT KRAV P¥ ATT BESLUT OM STRIDS¥TG¤RD SKALL F¶REG¥S AV MEDLEMSOMR¶STNING $ET FINNS FLERA SK¤L EMOT ATT INF¶RA ETT S¥DANT KRAV $ET F¶RSTA OCH VIKTIGASTE ¤R ATT ETT KRAV P¥ MEDLEMSOMR¶STNING ENLIGT UTREDNINGENS BED¶MNING INTE SKULLE BIDRA TILL EN B¤TTRE L¶NEBILDNING 5TREDNINGEN HAR INTE FUNNIT BEL¤GG F¶R ATT EN S¥DAN BEST¤MMELSE SKULLE VARSEL OM STRIDS¥TG¤RDER )NGENTING HAR FRAMKOMMIT SOM TYDER P¥ ATT DE FACKLIGA LEDARNA SKULLE VARA MER VILLIGA TILL STREJK ELLER ANDRA STRIDS¥TG¤RDER F¶R ATT GE TYNGD ¥T F¶RHANDLINGSKRAVEN ¤N VAD MEDLEMMARNA ¤R Krav på medlemsomröstning är dessutom främmande för svensk lag- stiftning och tradition. I svensk rätt har det aldrig ställts krav på att en stridsåtgärd skall föregås av en omröstning bland medlemmarna i den organisation som vidtar åtgärden. En sådan regel skulle inte heller bekräfta en vedertagen praxis. har det tvärtom varit sällsynt med medlemsomröstningar i arbetstagar- och arbetsgivarorganisa- tionerna. Frågan om i vilken ordning beslut skall fattas i ideella föreningar har betraktats som en intern angelägenhet, som regleras i föreningarnas Det finns inte någon lagstiftning för hur det skall gå till i ideella föreningar, så som det finns för ekonomiska föreningar och bostadsrätts- föreningar. Lagstiftning om hur beslut skall fattas inför en konflikt kan därför inte utformas genom hänvisning till bestämmelser i en redan be- fintlig lag. Frågan om krav på medlemsomröstning har heller inte utretts 6IDARE SKULLE KRAV P¥ MEDLEMSOMR¶STNING I LAG VARA PRAKTISKT KOMPLI CERAT $ET SKULLE FORDRA ING¥ENDE REGLER OM SJ¤LVA OMR¶STNINGSF¶RFARANDET F¶R ATT GARANTERA DE DEMOKRATISKA FORMERNA VID OMR¶STNINGEN &¶RST OCH FR¤MST M¥STE DET ST¥ KLART VILKA SOM SKALL VARA R¶STBER¤TTIGADE 2EDAN FR¥GAN OM VILKA SOM SKALL R¤KNAS SOM MEDLEMMAR OCH HUR MEDLEMSF¶RTECKNINGAR SKALL F¶RAS OCH KONTROLLERAS INNEH¥LLER KOMPLICERADE SP¶RSM¥L 6IDARE M¥STE DET HUR DE R¶STBER¤TTIGADE SKALL F¥ INFORMATION OM STRIDS¥TG¤RDEN OCH OMR¶STNINGEN $¤RTILL KOMMER FR¥GORNA OM HUR RESULTATET AV OMR¶STNINGEN SKALL BED¶MAS OCH HUR M¥NGA SOM M¥STE HA DELTAGIT I OMR¶STNINGEN F¶R ATT DEN SKALL HA BETYDELSE SOM BESLUTSUNDERLAG 6ILL MAN INF¶RA EN ST¶RRE TR¶GHET N¤R DET G¤LLER ATT VIDTA STRIDS¥TG¤RDER FINNS DET DESSUTOM ENKLARE S¤TT ATT G¥ TILL V¤GA ¤N ATT INF¶RA KRAV P¥ MEDLEMSOMR¶STNING %TT KRAV P¥ ATT MEDLEMSOMR¶STNING SKALL H¥LLAS INNAN EN STRIDS¥TG¤RD F¥R VIDTAS SKULLE MEDF¶RA EN VISS F¶RDR¶JNING AV ¥TG¤RDEN J¤MF¶RT MED VAD SOM G¤LLER %N MEDLEMSOMR¶STNING ¤R EN OMST¤NDLIG PROCEDUR OCH OMR¶STNING M¥STE RIMLIGEN SKE P¥ ETT STADIUM N¤R DEN PLANERADE ¥TG¤RDEN HAR BLIVIT N¥GORLUNDA PRECISERAD 5TREDNINGEN L¤GGER EMELLERTID FRAM ANDRA F¶RSLAG SOM KAN F¶RDR¶JNING AV PLANERADE STRIDS¥TG¤RDER BL A ETT F¶RSLAG OM F¶RL¤NGNING AV VARSELTIDEN TILL DAGAR -ED EN S¥DAN VARSELPERIOD SKULLE F¶RDR¶JNINGSEFFEKTEN AV DET F¶RFARANDE SOM KR¤VS F¶R MEDLEMSOMR¶STNING INTE BLI S¤RSKILT STOR $ET SKULLE DOCK INTE VARA OF¶RENLIGT MED REGERINGSFORMEN ELLER MED DE INTERNATIONELLA KONVENTIONERNA P¥ OMR¥DET ATT INF¶RA KRAV P¥ MEDLEMSOMR¶STNING F¶RE STRIDS¥TG¤RDER 3¥DANA BEST¤MMELSER F¶REKOMMER I ANDRA L¤NDER ) 3TORBRITANNIEN OCH 4YSKLAND ¤R DET EN F¶RUTS¤TTNING F¶R ATT STRIDS¥TG¤RD P¥ ARBETSTAGARSIDAN SKALL VARA LOVLIG ATT DEN F¶REG¥S AV EN OMR¶STNING BLAND MEDLEMMARNA I DEN FACKLIGA ORGANISATION SOM VIDTAR ¥TG¤RDEN ) 3TORBRITANNIEN D¤R FR¥GAN REGLERAS I LAG G¤LLER EN RAD DETALJERADE BEST¤MMELSER OM HUR OMR¶STNING SKALL G¥ TILL -EDLEMMARNA M¥STE VARA POSITIVA TILL EN STRIDS¥TG¤RD F¶R ATT DEN SKALL F¥ VIDTAS $ERAS ST¤LLNINGSTAGANDE ¤R DOCK INTE BINDANDE I DEN MENINGEN ATT DEN D¤RF¶R OCKS¥ M¥STE VIDTAS $E FACKLIGA F¶RTROENDEM¤NNEN F¥R INTE BER¶VAS FRIHETEN ATT AVST¥ FR¥N STRIDS¥TG¤RDERNA (¤NSYN M¥STE EMELLERTID TAS TILL ATT DEN FACKLIGA HISTORIEN OCH ORGANISATIONSSTRUKTUREN I 3TORBRITANNIEN ¤R ANNORLUNDA ¤N I 3VERIGE MED ETT ST¶RRE INSLAG D¤R AV MILITANTA FACKLIGA LEDARE ) 4YSK LAND FINNS INGA LAGREGLER OM STRIDS¥TG¤RDER +RAVET P¥ MEDLEMSOMR¶STNING ¤R ETT LED I DET KRAV P¥ PROPORTIONALITET SOM HAR ST¤LLTS UPP I DOMSTOLSPRAXIS ) $ANMARK .ORGE OCH &INLAND HAR DET AV TRADITION VARIT VANLIGT ATT DE FACKLIGA ORGANISATIONERNAS MEDLEMMARNA I OMR¶STNING TAR ST¤LLNING TILL OM ETT AVTAL SKALL ANTAS ELLER OM DET SKALL BLI KONFLIKT .¥GRA KRAV I LAGSTIFTNINGEN P¥ ATT MEDLEMSOMR¶STNING SKALL H¥LLAS HAR DOCK INTE FUNNITS %N AV DE FORSKARE SOM HAR UTTALAT SIG OM F¶RSLAGET HAR FRAMF¶RT TANKEN ATT MEDLAREN SKULLE KUNNA F¥ EN R¤TT ATT BEORDRA ORGANISATIONER ATT F¶RANSTALTA OM MEDLEMSOMR¶STNING 3J¤LVA F¶RANSTALTANDET SKULLE D¤REFTER PARTERNA SJ¤LVA "ROTT MOT SKYLDIGHETEN KUNDE F¶RSLAGSVIS K¤NNBAR EKONOMISK SANKTION OCH BORDE INTE P¥VERKA STRIDS¥TG¤RDENS LAGLIGHET %TT OMR¶STNINGSF¶RFARANDE SOM INTE UPPFYLLER VEDERTAGNA DEMOKRATISKA KRAV SKULLE ENLIGT FORSKAREN I FR¥GA KUNNA LIKST¤LLAS MED UNDERL¥TENHET ATT F¶RANSTALTA OM OMR¶STNING %NLIGT UTREDNINGENS UPPFATTNING SKULLE OCKS¥ ETT KRAV P¥ MEDLEMSOMR¶STNING P¥ DE NYSS N¤MNDA PREMISSERNA KUNNA I FR¥GAN OM TILLV¤GAG¥NGSS¤TTET F¶R BESLUTET P¥ ETT S¤TT SOM INTE SKULLE VARA TILL NYTTA F¶R F¶RHANDLINGSARBETET 4VISTER I FR¥GAN OM OMR¶STNING HAR H¥LLITS ELLER INTE SKULLE DESSUTOM KUNNA BLI MER KOMPLICERADE ATT BED¶MA OM LAGSTIFTNING F¶R F¶RFARANDET SAKNAS 5TREDNINGEN VILL D¤RF¶R INTE F¶RESL¥ N¥GON REGEL OM OMR¶STNING ¶VER HUVUD TAGET 7.16Förslagen om jämställdhet mellan kvinnor och män $E F¶RB¤TTRINGAR AV DEN ¥RSVISA L¶NESTATISTIKEN SOM UTREDNINGEN F¶RESL¥R KOMMER ATT F¶RB¤TTRA M¶JLIGHETEN ATT F¶LJA OCH ANALYSERA L¶NEUTVECKLINGEN F¶R KVINNOR OCH M¤N $EN KOMPLETTERING AV FORSKNINGSDATABASEN ,).$! SOM UTREDNINGEN F¶RESL¥R GER F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R EN NY TYP AV FORSKNING OM L¶NEUTVECKLINGEN F¶R KVINNOR OCH M¤N $E ¥RLIGA RAPPORTER OM L¶NEUTVECKLING M M I 3VERIGE OCH OMV¤RLDEN VILKA UTREDNINGEN F¶RESL¥R B¶R INNEH¥LLA ETT S¤RSKILT KAPITEL SOM ANALYSERAR L¶NEUTVECKLINGEN UR ETT J¤MST¤LLDHETSPERSPEKTIV -EDLINGSINSTITUTET B¶R S¤KERST¤LLA ATT DET HAR ERFORDERLIG KOMPETENS P¥ J¤MST¤LLDHETSOMR¥DET 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG &R¥GAN OM J¤MST¤LLDHET MELLAN KVINNOR OCH M¤N N¤MNS INTE I DIREKTIVEN P¥ ANNAT S¤TT ¤N ATT UTREDNINGEN VID UTFORMNINGEN AV F¶RSLAGEN SKALL BEAKTA INNEH¥LLET I REGERINGENS KOMMITT©DIREKTIV TILL SAMTLIGA UTREDNINGAR OM REDOVISNING AV DE J¤MST¤LLDHETSPOLITISKA KONSEKVENSERNA AV F¶RSLAGEN DIR %NLIGT DIREKTIVEN SKALL UTREDNINGEN DOCK BEAKTA DE F¶RSLAG SOM PARTERNA HAR F¶RT FRAM I SINA SVAR TILL REGERINGEN 5TREDNINGEN HAR VIDARE STOR FRIHET ATT BEAKTA OCH VIDAREUTVECKLA F¶RSLAG SOM KOMMER FRAM UNDER UTREDNINGENS G¥NG Utredningen har eftersträvat att utforma förslagen om lönebildning och medling så att de kan främja en positiv utveckling av jämställdheten mellan könen. Utredningen har noterat att jämställda löner är en central del av jämställdhetspolitiken. Lönefrågor har getts särskild uppmärksam- het i jämställdhetslagen och i arbete. bör inte ges sådana uppgifter på jämställdhetsområdet, som kan försvaga institutets förmåga att lösa konflikter mellan parterna. Det finns emellertid vissa möjligheter för att bidra till en ökad jämställdhet, utan att det leder till några rollkonflikter. 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT BESKRIVNINGEN AV L¶NEUTVECKLINGEN UR ETT J¤MST¤LLDHETSPERSPEKTIV F¶RB¤TTRAS %N UPPGIFT ¤R ATT BEVAKA ATT L¶NESTATISTIKEN GES EN S¥DAN UTFORMNING ATT DET F¶RB¤TTRAR M¶JLIGHETEN ATT F¶LJA OCH ANALYSERA L¶NEUTVECKLINGEN F¶R KVINNOR OCH M¤N 'ENOM ATT UTVIDGA BRANSCHINDELNINGEN SKAPAS B¤TTRE ANALYSM¶JLIGHETER %TT ANNAT F¶RSLAG FR¥N DELBET¤NKANDET MED KOPPLING TILL L¶NESTATISTIK ¤R ATT F¶RSE DATABASEN ,).$! MED L¶NEUPPGIFTER $¤RMED ¶PPNAS M¶JLIGHETER ATT GENOMF¶RA INDIVIDBASERADE ANALYSER AV UTVECKLINGEN AV L¶NESKILLNADER MELLAN KVINNOR OCH M¤N 5TREDNINGEN F¶RESL¥R OCKS¥ ATT DEN S¤RSKILDA RAPPORTEN OM L¶NEUTVECKLING M M SKALL INNEH¥LLA ETT S¤RSKILT KAPITEL SOM ANALYSERAR L¶NEUTVECKLINGEN UR ETT J¤MST¤LLDHETSPERSPEKTIV 5TREDNINGEN F¶RESL¥R VIDARE ATT -EDLINGSINSTITUTET B¶R S¤KERST¤LLA ATT DET HAR ERFORDERLIG KOMPETENS P¥ J¤MST¤LLDHETSOMR¥DET $ET G¤LLER INTE MINST KOMPETENS P¥ DET JURIDISKA OMR¥DET INKLUDERANDE DEN P¥ DETTA OMR¥DE ALLT MER BETYDELSEFULLA %' R¤TTEN $ET B¶R D¤REMOT VARA ARBETSMARKNADENS PARTERS UPPGIFT ATT V¤RDERA L¶NERNA F¶R OLIKA YRKESGRUPPER OCH BRANSCHER MOT VARANDRA $ET ¤R EMELLERTID SAMTIDIGT ANGEL¤GET ATT B¥DE PARTER OCH MEDLARE ¤R MEDVETNA OM DEN LAGSTIFTNING SOM G¤LLER OCH VILKA KOMPLIKATIONER SOM KAN UPPTR¤DA OM DET UPPST¥R EN MOTS¤TTNING MELLAN LAGSTIFTNING OCH KOLLEKTIVAVTAL !RBETSGIVARORGANISATIONERNA INOM DEN KOMMUNALA SEKTORN HAR I SITT SVAR TILL REGERINGEN UPPM¤RKSAMMAT EN FR¥GA SOM G¤LLER TILL¤MPNING AV LAGSTIFTNINGEN OM J¤MST¤LLDHET P¥ ANST¤LLNINGSVILLKOR SOM HAR REGLERATS I KOLLEKTIVAVTAL MELLAN ARBETSMARKNADENS PARTER $E KOMMUNALA ARBETSGIVARNA HAR FRAMH¥LLIT ATT J¤MST¤LLDHETSLAGEN ST¤LLER KRAV P¥ ARBETSGIVARNA MEN INTE P¥ ARBETSTAGARORGANISATIONERNA TROTS ATT DESSA HAR FULL KONFLIKTR¤TT F¶R ATT DRIVA IGENOM SINA KRAV %N DEL ARBETSTAGARORGANISATIONER HAR MYCKET STARK KVINNODOMINANS MEDAN ANDRA N¤STAN ENBART HAR MANLIGA MEDLEMMAR $ET KAN OM ¶NSKV¤RDA RELATIONSF¶R¤NDRINGAR MELLAN MEDLEMMARNA I ORGANISATIONERNA M¥STE FINANSIERAS AV ARBETSGIVARNA UT¶VER AVTALEN %N OMF¶RDELNING MELLAN KVINNOR OCH M¤N INOM SEKTORN LEDER ENBART TILL MARGINELLA F¶R¤NDRINGAR TILL F¶LJD AV ATT ANDELEN KVINNOR ¤R S¥ STOR /M EN ALLM¤N UPPV¤RDERING AV L¶NERNA F¶R KVINNLIGT DOMINERADE YRKESGRUPPER INOM SAMH¤LLET I STORT SKALL ¥STADKOMMAS KR¤VS EN OMF¶RDELNING AV L¶NEUTRYMMET MELLAN OLIKA ARBETSMARKNADSSEKTORER $EN ¥R TILLSATTA +VINNOMAKTSUTREDNINGEN HAR VIDARE LAGT FRAM F¶RSLAG SOM HAR MED L¶NEBILDNING ATT G¶RA ) BET¤NKANDET 3/5 4Y MAKTEN ¤R DIN Þ -YTEN OM DET RATIONELLA ARBETSLIVET OCH DET J¤MST¤LLDA 3VERIGE HAR +VINNOMAKTSUTREDNINGEN F¶RESLAGIT ATT DET AV DEN H¤R UTRED NINGEN F¶RESLAGNA -EDLINGSINSTITUTET F¥R SOM S¤RSKILD UPPGIFT ATT BEVAKA L¶NEUTVECKLINGEN F¶R KVINNOR OCH M¤N L¤MNA REGELBUNDNA RAPPORTER OCH DISKUTERA METODER F¶R ATT KOMMA ¥T OMOTIVERADE L¶NESKILLNADER MELLAN KVINNOR OCH M¤N -ED TANKE P¥ DE STORA F¶R¤NDRINGAR SOM P¥G¥R P¥ L¶NEBILDNINGENS OMR¥DE Ó FR¥N KOLLEKTIVT TILL INDIVIDUELLT FR¥N CENTRALT TILL LOKALT Ó ¤R DET ENLIGT +VINNOMAKTSUTREDNINGEN SPECIELLT ANGEL¤GET ATT STUDERA UTFALLEN F¶R KVINNOR OCH M¤N JUST NU