sou · GMB350 · 1999-01-01 00:00:00 — Beställda varor plockas på partihandelns distribunaler, vilka finns spridda runtom i landet, och levereras ut till apotek efter order. De bägge aktörerna inom partihandeln har båda väl utveck- lade systemtransportlösningar för att kunna nå samtliga apo- SOU 1998:50 4RENDER OCH UTVECKLING INOM )4 OCH ,OGISTIK 127 tek inom föreskriven tid. Leverans sker såväl som , vid de leveranstidpunkter som överenskommits. Vid AKUTSITUATIONER kontaktar sjukvården jourapoteket i , CW , vilket alltid är öppet och som har beredskap för akuta leveranser av kritiska preparat. Partihandeln i sin tur har jourlistor för att när som helst och med kort varsel kunna förse jourapoteket, eller andra mottagare, med livsnödvändiga varor. För att trygga läkemedelsförsörjningen i glest be bodda områden har Apoteksbolaget drygt 1.000 ombud och utlämningsställen runtom i landet vid sidan om ordinarie apoteksbutiker. Dessa utgörs av kiosker, ICA-affärer etc som är knutna till ett centralt apotek och som på kom- missionsbasis saluför ett mindre sortiment läkemedel. Hanteringen kring lager och beställning är helt , och apoteken svarar själva för påfyllnad, eftersom man äger lagret hos respektive ombud. Läkemedelsdistributionen i följer principen F¶R ENKANALS DISTRIBUTION (EKD), vilket innebär att en tillverkare väljer att distribu- era en produkt via en kanal, dvs. produkten kan av apoteken ENDAST rekvireras från en distributör. Ett exklusivt avtal tecknas mellan tillver- karen och distributören, vilket ger distributören ensamt ansvar att till- godose marknadens behov av den aktuella produkten. Apotek Apotek Apotek Apotek Apotek Partihandelns roll är att på uppdrag av tillverkaren förse apoteken med beställda varor efter order. Eftersom marknadsföring och prissättning utförs av externa parter, är partihandelns roll DISTRIBUT¶RENS, ej gros- . Sålunda är L¤KEMEDELSTILLVERKARNA att betrakta som distributö- rernas primära kunder, till vilka man säljer en logistiktjänst. Apoteken är med detta synsätt L¤KEMEDELSTILLVERKARNAS kunder. EKD medför att lagret hos distributören till övervägande del hålls i konsignation. Vid försäljning till apotek faktureras Apoteksbolaget centralt av distributören, och en del av betalningen behålls som ersätt- ning för distribution. Huvuddelen av betalningen slussas vidare till till- 128 4RENDER OCH UTVECKLING INOM )4 OCH ,OGISTIK Eftersom distributörerna ej konkurrerar med varuförsälj- ning, finns inget behov av rabattutrymme i distributionsmarginalen. Likaså ger detta distributörerna möjlighet till fokusering på effektiva logistiksystem i ett land med dagliga leveranser till glest befolkade om- råden. har en av världens lägsta marginalnivåer för läkeme- delsdistribution, i genomsnitt ca 3,av apotekens inköpspris. En utförlig beskrivning av EKD-systemets konsekvenser, liksom bakgrund till strukturen, finns att läsa i informationsbroschyren 3¤KERHET OCH L¥GA KOSTNADER ,¤KEMEDELSDISTRIBUTION I 3VERIGE (som tillhandahålls av ). Branschen är IT-mässigt väl utvecklad. De informationssystem som används i branschen utgörs främst av apotekens lager- och försäljnings- system (ATS), kopplingar mot partihandeln i form av apotekens beställningssystem (kallat EAPOS), partihandels respektive order- lager-system samt olika kopplingar mellan partihandeln och läkeme- !POTEKENS interna lager- och försäljningssystem har varit föremål för omfattande nyutveckling . har Apoteks- bolaget fullbordat installationen av det nya systemet ATS 2 på samtliga apotek. Systemet sköter saldohantering för varje enskilt apotek. Vid påfyllnadsbehov skickar apoteken en beställning av aktuella varor till partihandeln och ordern delas automatiskt och skickas till den distri- butör som tillhandahåller den specifika produkten. Kopplingen till partihandeln (EAPOS) bygger på öppna standards (EDIFACT) och är utvecklat i intimt samarbete mellan partihandeln och Apoteksbolaget. Systemet bygger på öppenhet och stort samförstånd. Då systemet byg- ger på helt öppen standard är det fritt fram för alla intressenter i bran- schen att nyttja systemet. Under den allra har Apoteksbolaget ägnat mycket kraft och tid på system för elektronisk receptöverföring från enskilda läkare och vårdcentraler. Detta är ett av de prioriterade IT- områden som Apoteksbolaget arbetar med. detta sätt effektivare och säkrare. Ett antal pilotprojekt är redan igång. För att möjliggöra en effektiv hantering av varor inom PARTIHANDELN, arbetar respektive aktör med avancerade systemlösningar för lager- hantering, orderhantering, inköp och fakturering. Optimala lagernivåer liksom effektiva flöden av varor och pengar eftersträvas. Dessa system utgörs normalt av färdiga paketsystem på marknaden, vilka även an- vänds i diverse liknande branscher. Partihandeln arbetar intimt med L¤KEMEDELSINDUSTRIN kring logistik- och varuförsörjningsfrågor. Via egenutvecklade system kan läkeme- delsindustrin momentant (online) följa varans väg genom partihandelns olika logistikled, liksom över tiden studera lagernivåer, försäljning och 4RENDER OCH UTVECKLING INOM )4 OCH ,OGISTIK 129 Denna typ av information präglas av stor öppenhet mellan partihandel och industri. Läkemedelsindustrin försörjer den svenska partihandeln med pro- dukter direkt från tillverkande fabriker eller från centrala lager i eller den övriga världen. Leveranser sker normalt en eller från respektive levererande enhet. Dessa relationer mellan partihandeln och de levererande enheterna är mindre väl utvecklade enligt strukturer för elektronisk handel, bland annat beroende på att partihandeln huvudsakligen kommunicerar med läkemedelsindustrins svenska marknadsbolag, men också beroende på att är en liten marknad i globalt och europeiskt perspektiv. Inom området finns ut- vecklingsmöjligheter och potential för en effektivare kommunikation och ökad säkerhet. Strukturen för distribution av medicintekniska produkter är av olika skäl mer splittrad och svåröverskådlig än distributionen av läkemedel. Aktörerna är många fler, både i tillverkar- och slutkundsleden, men också i partihandels-/distributionsledet. Totalmarknaden är svår att uppskatta, eftersom sortiment och produkttyp inte tydligt kan definie- ras. Det saknas också en centralt administrerad statistikfunktion likt den som finns för läkemedel genom SDM/LSAB och IMS. Följande approximativa information kvantifierar sjukhusdistribu- tionen i : ·40.000 slutanvändare (beställningspunkter) ·30 distributionscentra inom landstingen ·30.000 synonyma produkter i lager ·10.000.000 interna transaktioner i lager ·Varuvärde 1,5 - (ev 3-5 miljarder beroende på sortimentsdefinition) Bland tillverkarna är konceptet med tredjepartslogistik ej speciellt ut- brett även om trenden går mot sådana lösningar. Många tillverkare och agenturer har sina egna lager och sköter logistiken i egen regi. I takt med kostnadsreduceringar koncentrerar sig allt fler tillverkare på sin kärnverksamhet och lägger ut logistiken på en tredjepart. Läkeme- delsdistributörerna KD och har etablerade lösningar för att till- godose tillverkarledets behov av logistiktjänster, liksom flera av Sveri- ges övriga logistik- och transportföretag. Branschen präglas av många 130 4RENDER OCH UTVECKLING INOM )4 OCH ,OGISTIK aktörer och det medför svårigheter till branschgemensamma lösningar. SLF är en branschförening som arbetar med samordningsfrågor, bl.a. utvecklingen av elektronisk handel och produktdatabaser. Det initiativ som startats av Toppledarforum kring elektronisk han- del innebär förändringar och nya lösningar. är det tre konsortier, med en kraftig IT-fokusering, som inom ramen för tecknade avtal dri- ver utvecklingen. Tekniken innebär att köpare och säljare elektroniskt kan kommunicera med varandra via något av de nät och applikationer som tillhandahålls av de tre konsortierna. En förutsättning för elektronisk handel (i olika former) är att artikel- och prisinformation finns allmän tillgänglig för köparen. detta börjar etableras och flera produktdatabaser finns redan tillgäng- liga (bland annat $EN 3VENSKA 0RODUKTDATABASEN .$), som finns för flera olika branscher). Det står säljarsidan fritt att på olika sätt säker- ställa att information om respektive säljande företags produkter finns tillgänglig i databasen. För vissa typer av kunder kommer det att ställas krav på enkla och lättanvända beställningsfunktioner, t.ex. via den nya Internet-tekniken. Avsaknad av gemensamma standards och branschgemensamma lös- ningar har inneburit att branschen ännu har långt kvar till full IT- Distributionen av sortimentet KOSTNADSFRIA HJ¤LPMEDEL (huvudsak- ligen inkontinensblöjor o.dyl.) sker i form av HEMDISTRIBUTION, dvs. direkt till patienter i hemmet. Aktörerna har varit ett fåtal, men i takt med att landstingen övertar ansvaret för denna distribution öpp- nas marknaden för fler aktörer. Kraven på enkla och billiga systemlös- ningar för beställningar är tydliga. Exempelvis bör enskilda distrikts- sköterskor (förskrivare) kunna lägga beställningar för sina respektive patienters behov direkt mot levererande aktör. Inom sjukvården finns ca 40.000 olika beställningspunkter. Land- stingens internlogistik är organiserad med en eller flera MA-förråd per landsting, centrala sjukhusförråd och klinikförråd, samt transportsys- tem för distribution mellan de olika lagerpunkterna. Det saknas ännu en gemensam kundkatalog som entydigt identifierar alla bestäl- lare och tillhörande kommunikationsadresser (typ X.500 katalog). Beroende på produktens förmåga att bära olika logistikkostnader (dvs. i förhållande till varuvärde) distribueras produkten olika vägar inom sjukvårdens internlogistik. Högvärdigt gods distribueras oftare direkt till slutförbrukare medan lågvärdigt, volymiöst gods hanteras i 4RENDER OCH UTVECKLING INOM )4 OCH ,OGISTIK 131 flera steg mellan MA-förråd, sjukhusförråd och klinikförråd. I olika utsträckning bryts produkten ned i mindre enheter och avdelningsför- packningar, transportförpackningar samt helpallar distribueras i olika logistikflöden. Följande bild (från ett större sjukhus 1993) visar hur sjukhusens flöden för varuförsörjning kan se ut: Sjukvårdens internlogistik utvecklas mot ökad distributionssam- ordning i ett växande sortiment. Man försöker samordna sjukhusets interna logistik med den externa logistiken i form av samordnade in- leveranser, kundpackade leveranser (packas per internkund men lever- eras centralt), märkning samt elektroniska system för beställning, ordersvar och leveransavisering. Drivkrafterna inom elektronisk handel bidrar naturligtvis starkt till utveckling av sjukvårdens internlogistik. Det är dock en allmän upp- fattning att sjukvården fokuserar på teknik och lös- ningar för journalsystem, och inte på logistiksystem för beställning, saldohantering/lagerstyrning eller avräkning/påfyllnad! sker all försörjning av L¤KEMEDEL till sjukvården via Apoteksbolagets sjukhusapotek. Apoteksbolaget har utvecklat ett be- ställningssystem avsett för sjukhusens avdelningar (ABEST). Systemet är uppb yggt som ett enkelt PC-system vilket ska samverka med apote- kets system (ATS), och det är avsett för registrering av beställningar av 132 4RENDER OCH UTVECKLING INOM )4 OCH ,OGISTIK läkemedel och andra apoteksvaror. Systemet bygger på öppna stan- dards (EDIFACT). Ingen funktion för saldohantering eller liknande finns, och man har heller inte automatiserade gränssnitt mot sjukvår- dens varuförsörjningssystem, främst beroende på att sjukvården i sina interna system ännu inte registrerar saldon eller förbrukning av läke- medel. Apoteksbolaget driver ett antal pilotprojekt kring systemet, men betecknar intresset från sjukvården som svalt, bland an- nat beroende på de investeringar i hårdvara som krävs av sjukvården. 4 Trender inom logistik och IT Vi ser inte bara en evolution utan kanske en revolution framför oss med IT som en viktig drivkraft. Logistik, eller MaterialAdministration som det ibland kallas, kan definieras enligt följande MA/logistik innebär planering, utveckling, organisation, samordning, styrning och kontroll av materialflöden från råvaruleverantör till slutlig förbrukare. Vi talar ofta om tre flöden: varor, information och pengar. Dessa flöden går för det mesta samma väg, men alltmer olika vägar och via olika intressenter på vägen från råvara till slutförbrukare. I kapitlet beskrivs några allmänna trender inom MA/logistik, samt trender och observa- tioner från hälso- och sjukvårdsbranschen. 4.1Allmänna trender inom logistik Betraktar vi några allmänna utvecklingstendenser inom MA/logistik så ser vi följande: Vi går från en värld där produktionen avgjorde vad som skulle säl- jas, via att marknadsbolag eller kanske grossister baserade sina beställ- ningar och lager på de prognoser och marknadsaktiviteter som är plane- rade, till att kundens behov och verkliga köpmönster styr. De senare kräver naturligtvis mycket av både informationsöverföring och flexibel, snabb produktion. Modellerna ska inte ses som renodlade antingen eller, utan snarare som modeller som finns i kombination med en drag- ning mot den kundstyrda logistiken. Vi går ur kundens synpunkt från en trycka ut ( PUSH) till en hämta hem ( PULL) filosofi. 4RENDER OCH UTVECKLING INOM )4 OCH ,OGISTIK 133 Den nya tekniken och nya samverkansformer innebär att vi inom in- köp går från en verksamhet som är mer kontrollstyrd med fokus på pris, lager hos leverantör, leverera enligt specifikation eller leverera vad du har, ankomstkontroll, kortsiktighet, många leverantörer samt nollsummespel, till en värld som präglas av samverkan och förtro- ende. Här är fokus på totalkostnad, inget lager alls, gemensam utveck- ling och samarbete, nollfel, långsiktighet, få samarbetspartners och ett /Win-koncept. Vilka är då de stora förändringskrafterna, förutom kostnadspressen, inom logistik? Följande är några exempel och viktiga faktorer: ·+VALITET – Helt andra krav på hur varan kvalitetssäkras i alla led. Kvalitetssystem styr all hantering av vara och information. Garante- rar och kommunicerar de nivåer företaget nått upp till och vad man kan förvänta . Styr tillstånd från myndigheter. ·3ERVICE – Allt mer krav på att vidareförädla varan nära kunden (t.ex. genom ompackning). ·&OKUS P¥ K¤RNVERKSAMHET – Företag koncentrerar på det man har kompetens inom och är bra på. ·+OMPETENSUTVECKLING (individ & organisation) – Mycket viktigt för att klara de förändringar som alla organisationer står inför. Ny tek- nik och nya samarbetsformer kräver ny och ökad kompetens. Med kompetens menar vi både kunskap – vilja – förmåga. Logistik är ett eget kompetensområde. ·4RENDER (Följa ) – Aktörerna följer lätt de trender som verkar på marknaden! ·NDRINGAR I REGLER OCH LAGSTIFTNING – Nya kvalitetsregler t.ex. CE- märkning, omfördelning mellan läkemedel och MTP-produkter t.ex. blodpåsar, , HSU2000 m.m. ·4RANSPORTSYSTEMEN – Utvecklas ständigt och det skapar nya möjlig- heter. ·-ILJ¶MEDVETENHET – Blir allt viktigare . Driver bl.a. transportsamordning, användandet av returemballage, recirkule- ring/återvinning, information m.m. ·)NFORMATIONSTEKNOLOGIN – Mycket viktigt för att hantera affärs- kommunikation mellan samarbetspartners, kunder och leverantörer. Här går utvecklingen snabbt och IT är troligen den största föränd- ringskraften inom logistiken. Tekniken innebär möjlighet till annan arbetsfördelning och processuppdelning. ·3TANDARDISERING – Är viktigt för att öka säkerheten i t.ex. informa- tion och godsmärkning. 134 4RENDER OCH UTVECKLING INOM )4 OCH ,OGISTIK Generellt finns en tendens till ökad samverkan i logistikkedjan samt mindre av icke värdeskapande aktiviteter i systemet. Gemensamt för trenden är att den bygger på transparent informationshantering och överföring av varor och information. 4.2Läkemedels- och medicinteknisk industri Det sker en centralisering i marknadsregioner t.ex. inklusive . Avsikten är att skapa större marknadsområden där förutsätt- ningarna är relativt likartade. Regionaliseringen kan göras av mark- nads- eller logistikskäl eller som en kombination. Det sker därför en strävan att harmonisera registreringsarbetet i regionen för att sedan un- derlätta i logistiken genom att skapa förutsättningar för större produk- tionsserier. Koncentrationen är på kärnverksamhet dvs. forskning, produktion och marknadsföring av olika produkter. Outsourcing av logistik och kringtjänster till tredjepart blir allt vanligare och mer omfattade avse- ende olika typer av tjänster utanför kärnverksamheten. Fokus på logistikkostnader (lager, transport, kapitalbindning samt servicegrad, effektivitet, kvalitet ) när marginalerna sjunker i takt med att kostnadspressen ökar. Det innebär också ett ökat behov av logistik- och marknadsinformation. Beroende på att det växer fram nya marknadsföringsmodeller, ut- veckling av elektronisk handel, enklare gränsöverskridande handel inom EU och välutvecklade transportlösningar, kommer det fram olika logistiklösningar för olika produkter och/eller geografiska områden och/eller kundtyper. Vi går från en enhetlighet mot en diversifiering. Centralisering i Europeiska huvudkontor och centrallager skapar behov av lokala logistikpartners i regionerna för kontakt med kunder och lokala nätverk. integrerar framåt i PreWholesaling- aktiviteter med grossist- och sjukhusdistribution samt direktdistribution till sjukhus och apotek för vissa typer av produkter. Centralisering av produktion i större enheter innebär mindre ut- rymme för lokala krav på t.ex. utformning av förpackningar. 4RENDER OCH UTVECKLING INOM )4 OCH ,OGISTIK 135 Arbetet med att etablera EDI-länkar med affärspartners framskrider långsamt. Företagen är ofta mycket stora och arbetar ofta med egen standard i slutna nätverk. Här, liksom inom andra områden, kommer Internet-tekniken (oftast i form av slutna grupper i Intranetmiljö) att innebära en enklare hantering av informationssökning, informations- spridning och kommunikation via e-mail. IT-stödet för prognostisering och marknadsanalyser utvecklas ständigt i takt med nya system och ny presentationsteknik. Kravet på vederhäftig information ökar. Det finns ett ökat behov att ansluta sig till de olika typer av elektro- niska beställningssystem som växer fram via EDI- eller Internet-teknik. Detta görs på egen hand eller tillsammans med sin logistikpartner. Informationssäkerhet är ett viktigt nyckelord i läkemedelsindustrin då man i sina nätverk och datorer ofta blandar medicinsk forsknings- information och logistikdata. Det skapar slutna nätverk med höga krav på säkerhet mot omvärlden. Se även kapitel 6 och 7 för ytterligare information. I takt med att konkurrensen ökar och marginalerna sjunker ökar beho- vet att kunna dra nytta av stordriftsfördelar och hantera allt större volymer för att klara nödvändiga investeringar. Uppköp, samgående och partnerskap mellan olika länder är ett annat sätt för att få stordrifts- fördelar i framförallt inköps- och utvecklingsarbete. Att arbeta inom större regioner t.ex. genom samordnad logistik med lokal för- ankring nära kunden blir allt viktigare för att nå marknadsfördelar som viss storskalighet uppnås. Allt fler företag utvecklar kringtjänster i form av t.ex. administra- tion kring logistiken, ändring eller komplettering av förpackningar, miljöåtgärder, automatisk påfyllnad av kundens lager (CRS) och space management. Detta som komplement till grundkonceptet att lagra och distribuera. Vi går mot en allt mer holistisk syn på logistik med hjälp av tekni- ker som Supply chain management och ECR (Efficient consumer response). Syftet är att öka hastigheten för både varor och information i kedjan mellan produktion och konsumtion, att skapa en kunddriven försörjning samt att minimera alla onödiga icke värdeskapande aktivi- 136 4RENDER OCH UTVECKLING INOM )4 OCH ,OGISTIK teter i logistikkedjan. Ett viktigt hjälpmedel är gemensam standard för information, och godsmärkning. En avgörande faktor är att ha tillförlitlig kvalitet och service ur ett kundperspektiv. Här är rutinbeskrivningar, processtänkande, standar- disering, certifiering och kompetensutveckling nyckelord. Sjukvårdslogistik och PreWholesaling (lagring av varor i steget före distribution till grossister, partihandel eller sjukvårdslager) ger nya möjligheter. kommer endast av läkemedelsleveranserna inom EU (undantaget) till sjukhus från grossister. Övriga hanteras av industrin som själva levererar från egna lager. Det finns en allt tydligare strävan mot partnerskap mellan industri och grossister i bl.a. IT-frågor, transportsamordning och kvalitetsut- veckling. Tittar vi ut i så kan vi hämta följande information från ett föredrag av från på ett internatio- nellt seminarium 1997. Det pekar på att dagens europeiska grossister får omdefiniera sin roll mot leverantör och sjukvård: ·-EETING -ANUFACTURES INTEREST FOR %UROPEAN ·/FFERING (OSPITALS OPPORTUNITIES FOR IMPROVED INTERNAL PERFORMANCE AND PHARMACY RECORDS ·4RANSPORT RATHER THAN COMMERCIAL ·,OGISTIC RATHER THAN WHOLESALING SKILLS ·#OST AND LEAD TIME BASED RATHER THAN HEALTHCARE SERVICE Om detta är sant så kommer läkemedelsgrossistbranschen i att gå mot tredjepartslogistik och närma sig det koncept som finns i . ITs betydelse ökar och informationen som skapas i ledet mellan till- verkning och patient blir en kritisk resurs. Information warfare har startat. Det sker en ökad integration mellan industrin och affärspartners med hjälp av IT. IT system blir en konkurrensfaktor i kampen om nya kunder. Med hjälp av olika informationssystem knyts kunderna närmare. Många av de större företagen, t.ex. Posten, blir också så kallade VAN-företag () med uppgift att för kundernas räkning lagra, förädla och förmedla information i affärsprocessen mellan tillverkare och köpare. 4RENDER OCH UTVECKLING INOM )4 OCH ,OGISTIK 137 Utvecklingen går i allt ökad takt mot kostnadsansvar på lokala enheter (klinik, sjukhus, landsting) och ökade krav på besparingar och effekti- vitet. Den amerikanska modellen med Managed care-organisationer där det finns en helhetssyn på allt från friskvård till rehabilitering diskute- ras allt oftare. Utvecklingen går från en splittrad syn på inköp där varans pris var avgörande, till en holistisk syn på logistik genom att titta på hela ked- jan och identifiera samtliga kostnader och inte enbart koncentration på varans pris. Relationerna med leverantörer bygger på dialog och partnerskap inom ramen för . Nya kvalitetskrav (t.ex. CE-märkning) raserar gamla lösningar. Nya lösningar kräver investeringar i system, IT, lokaler och kompetens. Logistik betraktas inte som kärnverksamhet för hälso- och sjukvården. Ökade miljökrav sätter fokus på samordning av transporter, embal- lage och returhantering. Nya behandlingsmetoder och teknik ger kortare sjukhusbesök men ökat behov av eftervård. Detta innebär ökade krav på hemsjukvården. Som en följd av detta utvecklas hemdistributionen för allt fler varor och tjänster. Minskad allmän sjukvård skapar incitament för privata lösningar och därmed nya spelare och intressenter. Sjukvården förhandlar direkt med industrin om produkter och upp- handlar logistikservice och informationstjänster från tredjepartslogisti- ker och VAN-företag. Den renodlade grossisten (med fullsortiment) har störst roll för de mindre privata sjukvårdsenheterna (läkare, veterinär, tandläkare, vård- hem m.m.) där kravet på ett heltäckande sortiment från en part är vikti- gare ur ett administrativt perspektiv. Elektronisk handel (bl.a.inom ramen för Toppledarforum) är en viktig del av effektiviseringen, och verkar som drivkraft till nödvändigt för- ändringsarbete. Det lockar fram nya aktörer som ser hälso- och sjuk- vården som en intressant marknad. Det skapas nya produkter i form av 138 4RENDER OCH UTVECKLING INOM )4 OCH ,OGISTIK t.ex. elektroniska produktdatabaser, för att administrera hemsidor och länkar mot sjukvårdens system m.m. Investeringstakten inom sjukvården på IT är stor men har mycket av sitt fokus på hanteringen av medicinsk information och journalsystem. Logistikinformation är ännu inte lika prioriterad.