sou · GMB333 · 1999-01-01 00:00:00 — minst 20 miljoner , att inlemmas i alternativt som en självständig enhet med egen budget eller fortsätter med nuvarande organisation som i huvudsak Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 101 Svensk ......................idrottsrelaterad forskning - en bred översikt Inledning – den svenska idrottsrörelsen Lokalisering av resurser för idrottsforskning En internationell ..................................................................utblick 5 Finansiering av den idrottsrelaterade forskningen i - medel, ......................................................anslag och bidragsgivare 5.4.1Redovisning av medels- och anslagsfördelning från . Övriga bidragsgivare till idrottsrelaterad forskning ........ 5.7Det samlade finansiella stödet till idrottsforskningen i 6 Sammanfattande reflexioner............................................................ Slutsatser och förslag .................................................... 102 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i Genom beslut vid regeringssammanträde (Dir. 1996:84), tillsattes en parlamentarisk kommitté – – att utvärdera det statliga stödet till idrotten. Enligt kommittédirektiven skall utvärderingen ha utgångspunkt i de av staten uppställda målen för bidraget samt de samhällsförändringar som skett då målen fastställdes. Betänkandet "Idrott åt alla" (SOU 1969:29) låg t ill grund för den proposition som beslut byggde på angående statens samlade stöd till idrotten (prop. 1970:79, bet. 1970:SU 122, rskr. Kommittén förväntas föreslå nya mål för det statliga stödet till idrotten utifrån utvärderingens slutliga resultat. Direktiven understryker vikten av att arbetet utgår från att statens stöd utformas så att det bland medborgarna skapas ett bestående intresse för fysisk aktivitet. Det stat- liga stödet syftar huvudsakligen till att uppnå en allmän god folkhälsa och av särskild vikt är att stimulera ungdomsidrott bedriven på demo- kratisk grund. Vidare skall omfattningen och inriktningen på statens insatser bedömas. Enligt direktiven skall utredningen bl. a. belysa verksamheten inom idrottsrelaterad forskning. Denna verksamhet inbegriper flera sektorer i samhället. Den medicinska idrottsforskningen har t. ex. bidragit till att utveckla ny kunskap om människans fysiska förutsättningar som är till stort gagn för hela samhället. Även annan idrottsforskning (samhälls- och beteendevetenskap, humaniora och teknik) vid våra universitet och högskolor ser till att stärka och utveckla områden som är av stor vikt för samhället. Genom statens stöd till , som i sin verksamhet stödjer idrottsrelaterade forskningsprojekt i hela landet, befrämjas den fortsatta utvecklingen inom idrottsrörelsen. Staten stödjer dessutom via () och () tillämpad forskning vid olika utvecklingscentra, vilka har ett nära samarbete med idrottsrörelsen och där fokus ligger på prestationsutveckling. Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 103 Mot bakgrund av kommittédirektiven gällande utvärdering av statens stöd till idrotten genomfördes på uppdrag av en kartläggning av idrottsrelaterad forskning i . I uppdraget efterfrågades i första hand kunskap om: –förekomst och inriktning av sådan forskning vid universitet och högskolor i landet och –kartläggning av finansieringsbilden av idrottsrelaterad forskning. Vidare efterlystes en deskriptiv analys av hur befintliga nätverk mellan forskare/forskargrupper nationellt såväl som internationellt ser ut och fungerar. Förekomst av samarbetspartners och uppdragsgivare inom den idrottsrelaterade forskningen var också av intresse samt olika kopplingar till grundläggande utbildningsprogram. Uppdraget förutsatte också kontakt med berörda myndigheter, institutioner och relevanta forskningsråd. 104 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i Uppgiften krävde en närmare inblick i förekomst, inriktning och finan- siering av idrottsrelaterad forskning vid universitet och högskolor. Kontakter har därför tagits med relevanta institutioner och myndigheter för insamling av data i form av förteckningar och rapporter med anknytning till svensk idrottsrelaterad forskning. Dessutom har inter- vjuer genomförts med beslutsfattare som innehar centrala tjäns- ter/positioner inom området och med flera av landets mest etablerade idrottsforskare från olika discipliner. Dessa intervjuer har bidragit till att en nyanserad totalbild växt fram vad gäller idrottsforskningens ut- veckling, och nuvarande och framtida ställning i . Relevant litteratur har sökts via universitetens databaser samt via Internet. Dessutom har flera tidigare rapporter och statliga utredningar givit uppslag till fördjupad läsning. Det samlade materialet har givit god inblick i de olika berörda verksamheternas bakgrund, omfattning, inriktning och finansiella resurser. har materialet sammanställts och analyserats. I ett tidigt skede av arbetet besöktes ett antal strategiska institutioner. Detta för att direkt kunna intervjua initierade företrädare i ledande befattningar inom berörda myndigheter och institutioner. Genom att vara på plats kunde datainsamlingen underlättas som materialet delvis kunde bearbetas och kompletteras redan vid insamlingen. Här- igenom har värdefull information av olika slag inhämtats. Alla större forskningsråd kontaktades – (), (), Humanistisk- och samhälls- vetenskapliga forskningsrådet (), Naturvetenskapliga forsknings- rådet (NFR), och (). Ytterligare några fonder och myndigheter bidrog med material: , () och försäkringsbolaget m.fl. ), () samt Olympisk Support är tre aktörer som med sina respektive verksamheter både direkt och indirekt initierar, bedriver och betjänar svensk idrotts- Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 105 Följaktligen fick dessa tre en framskjuten plats vad gäller mer ingående samtal kring förekomst, inriktning och resursfördelning av den idrottsrelaterade forskningen. Beträffande val av tidsperiod för en översiktlig genomgång av svensk idrottsforskning kom vi fram till att åren till dags datum kunde vara adekvat för uppdraget. Beslutet grundade sig delvis på att utgavs rapporterna "Idrottens forskning och högre utbildning" (SOU 1987:70) och "Samhällsvetenskaplig och Humanistisk idrotts- forskning" (1987:2), vilka båda bidrog med dåtida lägesanalyser och framtida rekommendationer angående svensk idrottsforskning. Vi vill understryka, även om det är en självklarhet, att de analyser, värderingar och rekommendationer som reflekteras i arbetet bär vi själva ansvaret för. De representerar vår samlade syn på den belysta verksamheten utifrån de givna ramarna. I föreliggande arbete har tidsfaktorn haft en viss betydelse och då i fråga om begränsningar för uppgiftens genomförande. Tiden för uppgiften (drygt 3 månader) har upplevts som något knapp för att på ett övergripande och fullständigt sätt kunna sammanställa och analytiskt beskriva alla aktörer, stora som små, inom fältet för idrottsforskning. Det är möjligt att vi missat något eller några mindre forskningsprojekt. Idrottsforskning med karaktär av uppdragsforskning kan vara svår att spåra. Det kan t. ex. röra sig om punktinsatser där avrapportering inte alltid blir lika allmänt förekommande och lättillgänglig. Ytterligare en aspekt på tidsfaktorn är tidpunkten för arbetets genomförande. Då uppdraget var planerat att avrapporteras inför ledamöter tidigt innebar det att det huvudsakliga arbetet blev förlagt till semestertid i . Detta har betytt att arbetet försvårats och fördröjts något. Stora delar av blir av förklarliga skäl mindre tillgängligt vad gäller öppet- tider och bemanning. Dessa faktorer har till viss del begränsat datainsamlingen. Vad som delvis kan upplevas som en svaghet i materialet är att datainsamlingen huvudsakligen har skett via centrala instanser och inte genom direkt kontakt med de berörda dvs. Genom en enkät till aktiva forskare hade säkerligen flera infallsvinklar kunnat diskuteras och på ett övergripande sätt analysera idrottsforskningens olika problemområden. Detta hade dessutom betytt att analysen av läget 106 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i SOU 1998:33 hade kunnat göras djupare och genomgången hade också blivit ännu grundligare. Vi är dock i stora drag nöjda med det bemötande vi erhållit och med det källmaterial vi fått att bearbeta. En paradox i sammanhanget kan vara att p.g.a. tidsfaktorn så har flera informanter prioriterat våra förfrågningar och ställt upp med en ome- delbarhet som vi är tacksamma för. De strama tidsramarna har begrän- sat arbetet till att inte bli så djuplodande som annars hade varit möjligt, men har alla tillfrågade och berörda förstått allvaret i uppdra- get vilket för en hög kvalitet på det inlämnade materialet. Det är möjligt att den initierade kan upptäcka enstaka brister i denna översikt av den idrottsrelaterade forskningen i . Trots dessa reservationer avseende mindre "luckor" i materialet och redovisade be- gränsningar bör kartläggningen av området i allt väsentligt ändå anses vara heltäckande. Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 107 3Svensk idrottsrelaterad forskning - en bred översikt 3.1Inledning – den svenska idrottsrörelsen Idrottsrörelsen är landets största folkrörelse. Den har nära tre miljoner medlemmar i omkring 20 000 föreningar och 17 000 korpklubbar. Med sina 500 000 ideellt arbetande idrottsledare utgör kåren en ovärderlig tillgång i samhället. Denna frivilliga folkrörelse består av självständiga föreningar och förbund som är förenade i (). Idrotten är indelad i olika målgrupper. "Barnidrott", avseende barn med inriktning mot att leka och lära sig idrott; "ungdomsidrott" respektive "vuxenidrott" som innefattar prestations- idrott, tävlingsidrott och hälsoinriktad bredd- och motionsidrott (1996). Idrottsrörelsen med sin demokratiska uppb yggnad, vilande på med- borgarnas frivilliga engagemang, bidrar till en positiv utveckling av samhället. Idrotten är en del av det svenska kulturarvet och man kan konstatera att idrott utgör en viktig del av . Idrott utgör dessutom ett brett forskningsområde som inbegriper en mängd olika sektorer i samhället. Den idrottsrelaterade forskningen bidrar till att utveckla samhället på flera fronter och är av stort värde för fler än avnämarna inom idrottsrörelsen. Staten stödjer via forskning inom barnidrott, tävlingsidrott och motionsidrott. RF:s uppgift är inte enbart att initiera utveckling av kunskap utan RF skall även se till att ny kunskap vidare- förmedlas till idrottsrörelsens olika led framförallt via utbildning av ledare, SISU1 idrottsböcker m.m.. Genom sin existens och sitt sätt att arbeta befrämjar idrottsrörelsen den allmänna folkhälsan som idrottens sociala betydelse icke är att förringa. Idrott som samhälls- företeelse är och förblir ett intressant föremål för forskning (, 1995). 108 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 3.2Lokalisering av resurser för idrottsforskning I är det i huvudsak näringslivet, universitet och högskolor som utför forskning och utvecklingsarbete. Företagssektorn är i stor ut- sträckning inriktad mot utvecklingsarbeten och skiljer sig därmed tydligt från universitets- och högskoleväsendet som har en mer uttalad forskningsprofil. Det är emellertid vanskligt att alltid kunna skilja mellan grundforskning, tillämpad forskning och utvecklingsarbete. Gränserna är flytande. Det finns en huvudgrupp av universitet och högskolor i med fasta forskningsresurser. Den består av de sex universiteten, de tre tek- niska högskolorna samt , , och i . Denna huvudgrupp svarar för av forskningen vid universitet och högskolor (SOU 1996:29). Beträffande forskning relaterad till idrott finns ett flertal permanenta forskningsresurser utlokaliserade i universitets- och högskoleväsendet runt om i landet. I , där de flesta forskningsresurserna finns, bedrivs idrottsrelaterad forskning på ett flertal institutioner. Vid Karo- linska institutets (KI) finns tre professurer med medicinskt/fysiologisk inriktad idrottsforskning. Ytterligare en professur med inriktning mot medicin (traumatologi) finns vid KI. Denna tjänst finansieras av . var även försäk- ringsbolaget delfinansiär av denna tjänst. Vad gäller den samhällsvetenskapliga sektorn kan konstateras att fasta forskningsresurser inte är lika väl tillgodosedda. Vid Lärarhög- skolan i (LHS) finns en professur i beteendevetenskaplig idrottsforskning med särskild inriktning mot idrottspedagogik. Denna professur kunde inrättas genom att Idrottens forskningsråd (nuvarande finansierade tjänsten varefter den togs över av HLS, som då benämndes. Genom beslut inrättades fyra professurer för att stärka forskningen inom idrottsområdet varav en med inriktning mot historia, särskilt idrotts- historia, placerades i . De övriga tre professurerna lokalise- rades utanför . Av dessa inrättades en professur i pedagogik, särskilt idrottspedagogik i liksom en professur i idrottsmedicin. knöts ytterligare en professur i medicin. Totalt sett är således antalet professurer i inom idrottsom- rådet nio stycken. Sex av dessa finns i . Sammanfattningsvis kan sägas att de mest omfattande och permanenta resurserna för idrotts- Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 109 forskning finns koncentrerade till , men även är väl tillgodosett med två professurer. Vid förekommer forskning inom det idrottsliga fältet med både medicinsk och beteendevetenskaplig inriktning. Inom det idrottsmedicinska området bedrivs forskning främst vid de ortopedkirurgiska institutionerna I och II i anslutning till samt vid den ortopedkirurgiska kliniken vid uni- versitetssjukhusets enhet vid . Det bedrivs även klinisk forskning inom förebyggande hälsoarbete vid institutionerna inom den medicinska fakulteten. Där forskas det bl. a. om fetma, fysisk aktivitet och geriatrik (läran om åldrandets sjukdomar). Dessutom har den medi- cinska rehabiliteringsforskningen en stark knytning till idrott/fysisk aktivitet. I har idrottsforskning mot beteendevetenskap nästan helt koncentrerats till . Vid institutio- nen har även flera specialkurser inom idrottsområdet givits på forskar- utbildningsnivå bl.a. "Motorisk utveckling och inlärning", "Kvinnor och idrott – ett samhällsvetenskapligt perspektiv" och "Komparativ idrotts- pedagogik". i intar en särställning i beträffande antal personer som framlagt doktorsavhandlingar i pedagogik med idrottsinriktning. Överhuvudtaget är det anmärkningsvärt att man vid – trots avsaknad av professurer och mindre resurser – varit så framgångsrik inom idrottsrelaterad forskning. bedrivs också idrottsrelaterad forskning av hög kvalitet i flera ämnen som t. ex. kulturgeografi, socialt arbete, litteraturvetenskap, klinisk näringslära och historia. Idrottsforskning förekommer även inom . Det finns dessutom ett sam- arbetsorgan över fakultetsgränserna inom det gemensamma pro- gramområdet idrottsforskning (, 1996). Vid , som marknadsför sig som idrottsuniversitetet, ligger tyngdpunkten i den idrottsrelaterade forskningen inom beteende- vetenskap och medicin. Som tidigare nämnts finns två professurer inrättade , en i idrottsmedicin (traumatologi) och en i peda- gogik, särskilt idrottspedagogik. I är den idrottsmedicinska verksamheten väl utvecklad med omfattande forskning. Det bedrivs forskning inom institutionerna för ortopedi, neurologi, fysiologi, kirurgi, klinisk fysiologi, pediatrik samt inom enheten för näringslära. Inom det beteendevetenskapliga fältet förekommer forskning vid institutionerna för pedagogik, psykologi och sociologi. Vidare kan nämnas att vid har rektorsämbetet inrättat en arbetsgrupp som leder idrottsfrågorna. 110 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i sina respektive företrädare. Därmed täcks alla ämnesområden som har relevans för idrottsforskning (Sv. 2 1997). Vid finns också forskning med idrottsanknytning, bl. a. vid institutionerna för psykologi och sociologi. Även idrotts- medicinsk/fysiologisk forskning förekommer. Det har också skapats ett Forum för Idrottsforskning vid () där arbetet sköt fart . FIL är en forskarförening utan nå gon direkt officiell ställning vid . Denna sammanslutning anordnar seminarier och andra aktiviteter med tvärdisciplinärt innehåll. Värt att nämna är den doktorandkurs/överbryggande kurs (5 poäng) som givits i idrottsmedicin för samhällsvetare och humanister och en kurs på samma nivå för idrottsmedicinare i samhällsvetenskap och humaniora. Efter en framställning från och på initiativ av FIL:s dåvarande ordförande inrättades Idrottsvetenskapligt centrum vid () av rektor . Vid centret skall finnas ett kollegium bestående av disputerade forskare och forskarstuderande inom idrottsvetenskap. ICLU:s verksamhet skall bidra till långsiktig kompetensuppbyggnad inom området samt att stödja enskilda discipli- ners kompetensutveckling inom det idrottsvetenskapliga området. ICLU skall också hålla kontakter med , idrotts- organisationer på det nationella och regionala planet samt med högskolorna inom regionen (Sv. Idrottsforskning nr.3 1995). Vid har bedrivits viss idrottsforskning vid institutionerna för pedagogik och sociologi. Vid den sociologiska institutionen bedrevs forskning kring barn- och ung- domsidrott och vid den pedagogiska institutionen har två idrotts- pedagogiska doktorsavhandlingar lagts fram. I existerar ett omfattande samarbete mellan och inom verksamheten för det s.k. hälsouniversitet. Denna samverkan syftar till att utveckla forskning med anknytning till idrott. Det är flera institutioner som medverkar i arbetet; bl. a. medicinska fakulteten, tekniska högskolan och . finns en professur i idrottsmedicin inrättad vid . Det be- drivs forskning inom flera områden med klinisk fysiologi, socialmedicin, ortopedisk kirurgi och biomekanik som särskilt utmärkande. Det förekommer också forskning vid en del högskolor om än i mindre omfattning. I dessa fall rör det sig ibland om lärartjänster där forskaren i fråga har erhållit reduktion i antal undervisningstimmar för att möjlig- göra deltidsforskning inom tjänsten. Högskolor med god ekonomi kan ha en fördel av att kunna erbjuda denna typ av lösning då man vill utveckla verksamhetens forskningsprofil genom att knyta upp etablerade forskare. ) , med sitt säte i , inrättades av regeringen . Detta centrum har t ill uppgift Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 111 att initiera, samordna och stödja forskning inom idrottens område. skall också skapa förutsättningar för samarbete mellan forskare vid olika universitet och högskolor samt andra engagerade inom området. Med dessa uppgifter innebär detta i praktiken att har ett riksansvar för idrottsforskningen vid universitet och högskolor. av en styrelse bestående av en ordförande och elva andra ledamöter. Ordföranden utses av regeringen (nuvarande ordf. , ). De sex universiteten i landet utser en ledamot var. En ledamot kommer från i . Resterande tre ledamöter är knutna till varav två utses på förslag från . Samtliga ledamöter utses för en bestämd tid och för varje ledamot utom ordföranden finns en suppleant. Styrelsen utser inom sig en vice ordförande. Till styrelsen är ett vetenskapligt råd knutet som består av kvalifi- cerade forskare, som inte alltid själva har idrottsinriktning i sin egen forskning. Rådet har en ordförande och fyra andra ledamöter samt i likhet med styrelsen suppleanter till ledamöterna. Ordföranden får inte ingå i styrelsen men utses av den. Av de övriga ledamöterna utses två av , en av och en av Humanistisk- och . Det vetenskapliga rådet har till uppgift att inför styrelsen svara för den vetenskapliga bedömningen av ansökningar om forskningsstöd. delar ut forskningsmedel till projekt inom idrottsområdet. Därutöver anvisar man smärre medel för fristående kurser på framför allt forskarutbildningsnivå. bedriver också egna fristående kurser med syfte att föra ut aktuella forskningsresultat och därvid beakta såväl nationella som regionala utbildningsbehov. ansvarar dessutom för fördelning av medel till ett antal forskarassistenttjänster (disputerade forskare) och utbildningsbidrag till unga forskare (doktorander). 112 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 4 En internationell utblick Denna genomgång syftar till att ge en ganska summarisk överblick. Den utsatta tiden för färdigställande av denna rapport har ej medgivit någon utförligare granskning. En grundlig analys av internationell forskning hade krävt en väl fungerande internationell informationskedja med flera kontakttillfällen för att göra en rättvis och fullständig täckning av området. I de nordiska länderna varierar idrottsutbildningarna och forskningen något både vad gäller omfattning och organisation. Till en del är det ett uttryck för de skillnader som existerar i ländernas högskolesystem. Det kan också sägas vara en återspegling av idrottsämnets ställning i de respektive skolsystemen. I förekommer utbildning i idrott vid Köpenhamns- och . Högskoleutbildning i idrott bedrivs också vid Dan- marks Högskole for Legemsövelser (DHL) i . DHL, som har saknat fasta forskningsresurser, har verkat för att integrera sin verk- samhet med (). Ett sammangående mellan de två har skett , där syftet är att utveckla utbildning och forskning inom idrottsområdet. Samarbetet mellan de två enheterna innebär bl. a. att an- svarar för de humanbiologiska delarna i utbildningen av gymnasielärare i idrott, medan DHL – nu inlemmat i – svarar för humanistiska och samhällsvetenskapliga delar samt praktisk-metodiska kurser. Institutet i har en likartad verksamhet som den i , men har en något mer utpräglad forskningsinriktning och då främst mot fysiologi, beteendevetenskap och idrottshistoria. I har – – Idraets- Forbund (DIF) och Olympiska Kommitté (DOK) gått sam- man under det gemensamma namnet Idraets-Forbund. Elitid- rotten har en specialorganisation "Team ". Vad gäller idrottsforskningen har en likartad organisation som Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 113 fanns ett Idrottens forskningsråd med en stark koppling till dåvarande . startade ett nytt och omorganiserat Idrottens forskningsråd. Det delar ut fördelade på 4 miljoner till elitidrottsinriktad forskning och 3 miljoner till övrig idrottsforskning. Förutom Idrottens forskningsråd ger även de andra statliga forsk- ningsråden (främst det naturvetenskapliga och det humanistiska) ganska betydande anslag till idrottsrelaterad forskning. Bland annat stöds just nu ett flerårigt tvärvetenskapligt projekt om elitidrottsungdomar med . Dessutom finns ett flertal privata fonder som också kan fördela pengar till idrottsinriktad forskning. Den största privata anslagsgivaren är utan tvekan Carlsbergsfonden som stött dansk idrottsforskning med stora belopp. Totalt sett är anslagen till idrottsforskning i klart större än motsvarande anslag i . Detta trots att den danska idrottsrörelsen är mindre än den svenska både i absoluta och relativa tal. Tar man dessutom i beaktande att danska universitets- och högskolelärare på lektorsnivå (amanuensis) och uppåt har mö jlighet att forska på ungefär halvtid inom ramen för sin tjänst, är i realiteten skillnaden gentemot mycket större. I finns Idrettshögskole (NIH). Vid NIH erbjuds ett flertal olika inriktningar av utbildning inom det tvärdiscipli- nära fältet idrott. kan man vid högskolan avlägga doktors- examen i idrott. I NIH:s budget finns medel avsatta för forskning. Dessutom avlönar högskolan tio professurer inom idrottsområdet. Dessa tio tjänster har följande inriktning: anatomi, idrott (2), idrottsfysiologi (2), idrottsmedicin, idrottspedagogik, idrottspsykologi, samhällsveten- skap samt träningslära. Tjänsterna syftar till att utveckla den idrottsliga profilen ur ett vetenskapligt perspektiv och ge den en starkare för- ankring. Även vid i finns en idrottsvetenskaplig in- stitution och vid ett flertal andra högskolor erbjuds idrottsutbildning upp till hovedfag (ungefär licentiatnivå). Det norska "idrottsundret" har fascinerat många i omvärlden och en vanlig delförklaring till de norska (elit) idrottsfram- gångarna har varit en ökad och bättre satsning på olika former av idrottsforskning.