sou · GMB344d2 · 1999-01-01 00:00:00 — vapenlag angavs att skjutvapen eller en för vapnets funktion vital del samt ammunition skulle förvaras under lås. De allmänna förva- ringsföreskrifterna skärptes genom lagändring . Vid förvaring av skjutvapen eller ammunition gäller numera att innehavaren skall ta hand om egendomen och hålla den under sådan uppsikt att det inte finns risk för att någon obehörig kommer åt den. Skjutvapen eller ammunition som inte hålls under uppsikt skall förvaras under säkert lås eller på något annat lika betryggande sätt. Förvaras vapnet inte i säker- hetsskåp eller något lika säkert förvaringsutrymme skall en vital vapen- del tas bort från vapnet så att det inte kan användas förutsatt att detta kan göras utan avsevärd svårighet. Vapen, vapendel och ammunition skall härefter förvaras var för sig, s.k. delad förvaring (5 kap. 1 och 2 §§ VL). har meddelat närmare föreskrifter om vad som skall förstås med vital del, förvaring i säkerhetsskåp eller lika säkert förva- ringsutrymme samt delad förvaring. Dessa föreskrifter återges i sin helhet i bilaga 4. I korthet kan följande noteras. Det krävs en viss angiven standard för att skåpet skall anses vara ett säkerhetsskåp eller ett lika säkert förvaringsutrymme. Alla vapenskåp som finns på marknaden uppfyller inte dessa krav. Vidare skall skåp med en vikt som utan vapen understiger vara förankrat i bygg- nadsstommen. Som alternativ till förankring kan ett skåp med en vikt under förses med tyngder så att vikten uppnås. Med delad förvaring förstås att vapnets huvuddel, vital del och ammunition förvaras på olika ställen. En tvådelad förvaring kan även godtas, om en vital del inte kan avlägsnas utan avsevärd svårighet. Endera vapnets huvuddel eller vital del skall förvaras inlåst i ett säkert utrymme av viss angiven standard. Den resterande delen av vapnet samt ammunition skall förvaras var för sig väl gömda i andra låsta utrymmen. 1 SFS 1991:1181, prop. 1990/91:130. Vid förvaring i vapenställ ställs kraven ännu högre än vad ovan sagts, om vapenstället inte förvaras väl gömt. Det ankommer på den enskilde vapeninnehavaren att inom ramen för ovannämnda föreskrifter avgöra hur de egna vapnen skall förvaras om polismyndigheten inte funnit skäl att meddela särskild förvaringsföre- skrift (RPS FS 1996:6, 16.1 kap.). Enkäterna till landets vapenregisterenheter och utredare av våldsbrott På polisens blankett för ansökan om tillstånd att inneha skjutvapen eller förvärva ammunition finns det en fråga om hur sökanden avser att förvara vapen och ammunition. Enligt vapenlagen eller vapenförord- ningen finns det dock inget krav på att denna fråga skall besvaras för att tillstånd skall beviljas. De flesta registerenheter anger i enkätsvaren att de informerar sökan- den om gällande bestämmelser men att de inte uppställer något bestämt förvaringssätt som förutsättning för att meddela tillstånd. Några enheter anger dock att de kräver att vapnen förvaras i säkerhetsskåp och att sökanden måste visa att han innehar ett sådant, t.ex. genom uppvisande av inköpskvitto. 41 enheter har lämnat synpunkter på de allmänna förvaringsbestäm- melserna. Av dessa har 31 svarat att de anser att förvaring i säker- hetsskåp borde vara föreskrivet i lag fr.o.m. första vapnet. Främst därför att de anser att detta är ett säkrare förvaringssätt, men också därför att det går åt mycket tid till att diskutera förvaringsfrågan med tillståndssökande. Dagens bestämmelser uppfattas som krångliga och luddiga. Det förekommer också förslag om att vapen aldrig skall få förvaras kompletta dvs. inte ens i säkerhetsskåp. Vidare har en del enheter svarat att de anser att de allmänna förvaringsföreskrifterna borde vara straffsanktionerade samt att polisen borde ges möjlighet att kontrol- lera att förvaringen sker på ett godtagbart sätt. Från landets utredare av våldsbrott har sammanlagt 58 svar kommit in. En femtedel av de svarande har angett att förvaringskraven bör skär- pas. Flera menar att det bör krävas att alla vapeninnehavare förvarar sina vapen i säkerhetsskåp. Uppgifter från det speciella vapenregistret Speciella vapenregistret innehåller information om stulna eller förkomna vapen, vapendelar, ammunition och sprängämnen. från polisdistrikten som sänder in anmälan till rikskriminalens under- rättelsetjänst, där informationen registreras. Registret anger bl.a. från vilka platser skjutvapen m.m. tillgripits eller förkommit. Nedanstående uppgifter bygger på s.k. brottsdatum, dvs. den tidpunkt då egendomen stals eller förkom på annat sätt samt anger antalet skjutvapen eller vapendelar som stulits/förkommit. Bland uppgifterna ingår inte effektbe- gränsade skjutvapen, ammunition eller sprängämnen. Uppgifterna gäller åren 19901997. . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4 208 Fritidshus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 435 Kontor . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 128 Motorfordon . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 256 Skytteförening . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 283 Vapenhandlare . . . . . . . . . . . . . . . . . . 251 Järnvägstransport . . . . . . . . . . . . . . . . . . 1 Militärförråd . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 581 Militäranläggning . . . . . . . . . . . . . . . . 298 Militärövning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 86 Hemvärnsförråd . . . . . . . . . . . . . . . . . 31 Civilförsvarsförråd/anläggning . . . . . . . . . 6 Övriga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 3 378 Räknat överlag har av alla stulna/förkomna skjutva- pen/vapendelar försvunnit från bostäder eller fritidshus. Emellertid består den stora posten övriga huvudsakligen av s.k. dödsbovapen, dvs skjutvapen som anmälts förkomna i dödsbon. Räknar man bort dessa kan det konstateras att av alla stulna/förkomna skjutva- pen/vapendelar har försvunnit från bostäder eller fritidshus. Även () samlar in uppgifter om stulna skjutvapen m.m. Följande uppgifter gäller antalet anmälda stölder av skjutvapen, ammunition och sprängämnen . Uppgifterna gäller antalet brottstillfällen och alltså inte, som beträffande uppgifterna i det speciella vapenregistret, antalet stulna/förkomna vapen/vapendelar. Bostad . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 2 063 Fritidshus . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 381 Motorfordon . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 386 Skytteorganisation . . . . . . . . . . . . . . . . 239 Vapenhandlare . . . . . . . . . . . . . . . . . . 157 Militärförråd . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 505 Militäranläggning . . . . . . . . . . . . . . . . 381 Övriga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 998 Av uppgifterna från BRÅ framgår att av alla stölder av skjutvapen m.m., , har skett från bostäder eller fritidshus. Med hänsyn till att även stölder av ammunition och sprängämnen registrerats i denna sammanställning och att dessa ofta skett från militära anläggningar och förråd torde dock andelen stölder av skjutvapen ur bostäder och fritidshus vara något högre. Specialgranskning av anmälningarna till det speciella vapenregistret De statistiska uppgifterna från det speciella vapenregistret innehåller även sådana skjutvapen m.m. som anmälts saknade i dödsbon, samt militära skjutvapen m.m. Vidare innehåller de statistiska uppgifterna från BRÅ även ammunition och sprängämnen. Det kan i detta samman- hang vara av värde att rensa bort dessa uppgifter. har därför specialgranskat alla anmälningar som kommit in till det speciella vapenregistret . Alla skjutvapen som anmälts förkomna i dödsbon samt även militära skjutvapen har rensats bort från uppställningen nedan. Genomgången gav följande resultat. STULNA/FÖRKOMNA SKJUTVAPEN (antal vapen) Hagelgevär . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 80 Kulgevär . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 85 Kombivapen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7 Pistol . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14 Revolver . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 12 Automatvapen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 4 Vapendelar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 15 Annat3 . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 14 SUMMA . PLATSER DÄR VAPNEN TILLGRIPITS/FÖRKOMMIT (antal vapen) . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 150 Fritidsbostad/obebodd fastighet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 32 Lokal/källare m.m. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21 Förflyttning/transport . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 21 Okänt/Annat . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 7 SUMMA . 2 Underlaget avser samtliga anmälningar som kommit in till speciella vapenregistret . Anmälningar som rört vapen som med all sannolikhet stulits/för- kommit före har rensats bort. 3 Härunder ryms exempelvis signalvapen, gasvapen, flintlåspistoler m.m. Ser man på detta sätt till de civila skjutvapen som stulits kommer man fram till att av dessa tillgripits i bostäder eller fritidshus. Vidare kan man konstatera att av de skjutvapen som tillgripits är hagel-, kul- och kombinationsgevär, dvs. i huvudsak jaktvapen. Av specialgranskningen har det också i viss mån gått att utläsa hur de stulna skjutvapnen har förvarats. Det bör dock anmärkas att de flesta anmälningarna inte innehöll någon uppgift om förvaringssättet. Några egentliga slutsatser härom kan därför inte dras. FÖRVARINGSSÄTT vid stölder i bostäder/fritidshus (antal vapen/antal brottstillfällen) Uppbrutet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 9 vapen/3 tillfällen Hittat nyckel . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 37 vapen/14 tillfällen Tagit hela skåpet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 16 vapen/5 tillfällen Tagit hela vapen . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 24 vapen/10 tillfällen Tagit delar av vapnet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 35 vapendelar/22 tillfällen KOMPLETTA I VAPENSTÄLL . . . . . . . . . . . . . . . 14 vapen/7 tillfällen I anslutning härtill kan det vidare anges att det vid 23 tillfäl- len hänt att gärningsmännen stulit skjutvapen ur vapenskåp efter att ha hittat nyckeln till skåpet. har vidare vapenskåpet brutits upp och har skåpet bortförts5. Effekten av skärpningen av förvaringsbestämmelserna Vid en jämförelse mellan åren före och efter skärpningen av förvar- ingsbestämmelserna , har andelen skjutvapen/vapendelar som stulits/förkommit från bostäder och fritidshus minskat med . Räknar man inte med de s.k. dödsbovapnen har andelen dock inte förändrats. Andelen stulna skjutvapen/vapendelar är således densamma före som efter skärpningen. Rent faktiskt har emellertid antalet skjutvapen som anmälts stulna/förkomna från bostäder och fritidshus minskat med omkring 200, jämfört med tiden före skärpningen av kraven på förvaring. 4I anmälningarna har det inte närmare angetts vilken typ av skåp som vapnet förvarats i.Troligen rör det sig i flera fall om skåp som inte uppfyller kraven i Rikspolisstyrel- sens föreskrifter för säkerhetsskåp. 5Den redovisade uppgiften har erhållits från rikskriminalens underrättelsetjänst. idessa fall är det osäkert om skåpen varit klassade som säkerhetsskåp. Av BRÅ:s sammanställning framgår att antalet anmälda stölder från bostäder och fritidshus snarare ökat något efter skärpningen 1992. Möjligen skulle man kunna dra den slutsatsen eftersom antalet brottstillfällen är , eller t.o.m. högre, men antalet skjutvapen som stulits/förkommit faktiskt sett är mindre att de som innehar flera skjutvapen blivit aktsammare och förvarar dem bättre. Utredning om bruket av säkerhetsskåp En genomgång av samtliga tillståndsärenden i och visade att en överväldigande majoritet av de sökande uppgett att de hade för avsikt att förvara sina vapen i säkerhetsskåp. angavs också det aktuella säkerhetsskåpets fabrikat och tillverkningsmodell, vilket torde kunna tas som intäkt för att uppgiften i de flesta fall är riktig. Försäljare av säkerhetsskåp har vidare angett att försäljningen av sådana ökade kraftigt i samband med skärpningarna i lagstiftningen av förvaringsbestämmelserna . Försäljningen har härefter inte legat på riktigt samma nivå, men ändock betydligt högre än vid tiden före lagändringen. Ett förslag från projektgruppen till åtgärder som skulle kunna minska tillgreppen av skjutvapen ur vapenskåp är att alla säkerhetsskåp måste fästas i golv eller vägg. Benägenheten att tillgripa hela säkerhetsskåp skulle därmed, enligt projektgruppen, minska eftersom tiden för och svårigheten vid tillgreppet skulle öka avsevärt. En annan åtgärd som nämns i rapporten är att reglerna kring vapenförvaringen utformas så, att ett skjutvapen aldrig får förvaras komplett om det är möjligt att på något sätt dela vapnet6. 6 RPS Rapport vapen 1995:2 s. 75 och 76. I vapenlagen finns det bestämmelser om att en polismyndighet får besluta att tillstånd att inneha skjutvapen skall förenas med villkor att vapnet skall förvaras på visst sätt, s.k. särskild förvaringsföreskrift. Den som bryter mot en särskilt meddelad förvaringsföreskrift straffas med böter eller fängelse (2 kap. 5 §, 5 kap. 5 § och 9 kap. 2 § b VL). Enligt allmänna råd bör särskild förvaringsföreskrift meddelas vid förvaring av helautomatiskt vapen, enhandsvapen eller totalt mer än sex vapen. Särskild förvaringsföreskrift bör också meddelas när vapen förvaras hos annan än vapenägaren. Vid förvaring av mer än fem helautomatiska vapen eller tio enhandsvapen eller tjugo gevär av annat slag bör de förvaringsregler som gäller för vapenhandlare och skytteföreningar ligga till grund för föreskriften (RPS FS 1996:6, 16.3 kap.). Enkäten till landets vapenregisterenheter av registerenheterna har angett att de alltid meddelar särskild förvaringsföreskrift vid första enhandsvapnet, första helautoma- tiska vapnet och vid innehav av mer än sex vapen sammanlagt. Ett fåtal har angett att de meddelar särskild förvaringsföreskrift ibland eller ofta i dessa fall. När det gäller förvaring hos annan är det av enheterna som alltid meddelar särskild förvaringsföreskrift. Ett riktmärke för dem som endast meddelar sådan ibland eller ofta i dessa fall synes vara om den som förvarar vapnen innehar mer än sex vapen sammanlagt. I fråga om förvaring av större mängder vapen mer än 5 helautomatiska vapen, 10 enhandsvapen eller 20 gevär svarade av enheterna att de alltid kräver att vapnen förvaras i kassun och att de kräver minst delad förvaring av vapnen i två säkerhetsskåp. av enheterna har angett att de inte kontrollerar huruvida förvaringsföreskriften följs. Vissa enheter kräver dock att t.ex. inköpskvitto för säkerhetsskåp uppvisas. Det förekommer också i ett fåtal fall att personliga besök företas. När det gäller synpunkter på de särskilda förvaringsföreskrifterna har flera enheter svarat att de förordar lagstadgad förvaring i säkerhetsskåp i samtliga fall och att särskilda förvaringsföreskrifter i sådana fall inte skulle behöva utfärdas i samma utsträckning som . Även om systemet med särskilda förvaringsföreskrifter således är arbetskrävande, uppfattas bestämmelserna som sådana klara och lätta att tillämpa. Flera myndigheter påpekar slutligen att polisen borde ges möjlighet att kon- trollera att nuvarande förvaringsföreskrifter följs. 10.3Vapen under uppsikt och transport av vapen Skjutvapen och ammunition som inte förvaras skall hållas under sådan uppsikt att det inte finns risk för att någon obehörig kommer åt dem. Med uppsikt över vapnet förstås, enligt föreskrifter, att innehavaren har omedelbar kontroll över det (5 kap. 1 § VL och RPS FS 1996:6, 16.1 kap.). I finns allmänna råd om hur skjutvapen bör förvaras under resor och vid annan förflyttning: Vid resor bör vapnen förvaras enligt följande Som grundregel bör gälla att vapen inte kvarlämnas i bil. Vapen kan dock förvaras i bil om den står under ständig tillsyn. Om fordonet tillfälligt lämnas med vapen kvar, medtas en vital del och förvaras under ständig tillsyn. förvaras väl gömd i bilen. Den bör därvid låsas fast eller om detta inte är möjligt, förses med patronlägeslås eller på annat sätt placeras så att stöld eller annat Vapnets huvuddel bör lämpligen polletteras förvarad i låda eller fodral. delen medförs i ficka eller handbagage. Förvaras vapnet i kupé bör det vara delat och medföras då kupén lämnas om betryggande bevakning inte kan ordnas. Fartyg: Vapnets vitala del bör förvaras i fartygets reception eller hos fartygsbefälet. Huvuddelen förvaras i låst hytt. Flyg: Vapnets huvuddel förvaras i flygplanets lastutrymme i fodral eller låda. Den vitala delen medförs i ficka eller handbagage. Vid resa med fartyg eller flyg kan utöver nämnda bestämmelser även andra säker- hetsbestämmelser gälla. Vid övernattning på hotell eller annan tillfällig bostad bör vapnet delas och den vitala delen låsas in i värdeskåp eller liknande utrymme. Tillhandahåller t.ex. tävlingsarrangör förvaringsutrymme bör detta utnyttjas (RPS FS 1996:6, 16.2). Yrkesmässig transport av skjutvapen m.m. Bestämmelsen i 5 kap. 4 § VL tar sikte på det förhållandet att någon annan än vapenägaren transporterar vapnet. Både den som sänder iväg ett skjutvapen eller ammunition och den som transporterar egendomen åt någon annan skall vidta sådana åtgärder att någon obehörig inte kan komma åt vapnet eller ammunitionen. Den som bryter mot bestämmel- sen kan dömas till böter eller fängelse (9 kap. 2 § b VL). I förarbetena till vapenlag angavs: Transporten skall utföras på ett säkert sätt. Som en riktlinje kan anges att hela transporten bör ske under särskild uppsikt eller i låsta utrymmen samt att försändelsen bör vara identifierad så att den kan spåras av befordringsföretaget7. Av specialgranskningen av anmälningarna över skjutvapen som stulits/förkommit8, som kommit in till det speciella vapenregistret , har det framgått att 21 () av 231 skjutva- pen eller vapendelar stulits/förkommit under resor, förflyttning eller yrkesmässig transport. Av dessa har 15 stulits/förkommit från privat- personer, övriga 6 under yrkesmässig transport. BRÅ:s statistik över stulna skjutvapen, ammunition och sprängämnen visar att andelen sådan egendom som stals ur motorfordon 1997 var . Att notera härvidlag är att ammunition och sprängämnen finns med i uppgiftsunderlaget. Andelen skjutvapen som stulits ur motorfordon m.m. torde därför vara något högre om man inte räknar med sådan egendom. I rapporten föreslås att begreppet uppsikt definieras tydligare och att definitionen tas in i vapenförordningen. Med uppsikt bör därvid förstås att vapeninnehavaren i bostaden, vid brukandet eller vid transport till och från förvaringsplatsen har omedelbar kontroll över vapnet. Vidare föreslås att föreskriftsrätt utökas så till vida att den skrivning som utgör allmänt råd omarbetas till föreskriftsform9. 1995/96:52 s. 83. 8Med undantag av s.k. dödsbovapen samt militära vapen. 9RPS rapport vapen 1995:2 s. 75 och 76 10.4Långtidsförvaring och övrig förvaring hos annan En innehavare som inte kan ta hand om sitt vapen eller sin ammunition får lämna över egendomen till någon annan för förvaring under högst åt gången. En sådan åtgärd får vidtas först efter skriftlig anmälan till polismyndigheten. Vapnet eller ammunitionen får inte förvaras hos någon som är eller som kan antas missbruka egendomen. Den som förvarar vapnet får lov att använda det endast under förutsätt- ning att han har tillstånd att inneha vapen av samma typ. Den som bryter mot bestämmelsen om användning vid förvaring döms till böter eller fängelse (5 kap. 3 § och 9 kap. 2 § c VL). Anmälan, med fullständig beskrivning av vapnet samt uppgift om vem som skall förvara det och hur det skall förvaras, skall göras senast före överlämnandet. Om det till följd av särskilda skäl inte är möjligt, får anmälan göras i anslutning till att vapnet eller ammunitionen överlämnas (13 kap. 1 § VF). I allmänna råd noteras bl.a.: Finner polismyndigheten i den ort där vapnet skall förvaras att det är olämpligt att vapnet förvaras hos den som licensinnehavaren har anvisat, bör myndigheten se till att depositionen inte kommer till stånd. Vägrar till- ståndshavaren att medverka till en lösning som är godtagbar från säkerhetssynpunkt, har polismyndigheten att omhänderta vapnet. I undantagsfall kan återkallelse av tillståndet bli aktuell. För den som förvarar ett vapen gäller reglerna om hur vapen i allmänhet skall förvaras liksom de särskilda föreskrifter som kan ha meddelats vapeninnehavaren. Vid behov utfärdas särskild förvaringsföreskrift (RPS FS 1996:6, 16.5 kap.). Övrig förvaring hos annan Huvudregeln är att en vapeninnehavare själv skall ta hand om och således också förvara sina skjutvapen. I vissa undantagsfall får dock, förutom i fråga om s.k. långtidsförvaring, förvaring hos annan ske. Enligt allmänna råd bör förvaring hos annan kunna medges undantags- vis. Ett sådant undantag kan t.ex. vara att en son eller dotter, som bott och förvarat sina vapen i föräldrahemmet, flyttar till egen lägenhet men avser att även fortsättningsvis jaga på föräldrarnas marker. I sådana fall bör särskild förvaringsföreskrift meddelas, såväl för licenshavaren som för den som förvarar vapnet (RPS FS 1996:6, 16.3 kap.). Från polisens sida har det påpekats att förfarandet med enbart en an- mälan till polismyndigheten, för att långtidsförvara vapen hos någon annan, är mindre bra. I stället borde sådan förvaring vara tillståndsplik- tig. Övrig förvaring hos annan Frågan om förvaring hos annan har, som , åter väckts hos vapenutredningen, från såväl vapenägare som vapen- registerenheterna10. Det synes föreligga en relativt utbredd mening att förvaring hos annan bör medges i större utsträckning än vad som faktiskt förekommer . 10.5Vapenhandlares, sammanslutningars och museers förvaring av skjutvapen Ett tillstånd att handla med vapen får förenas med villkor att vapnen skall förvaras på ett visst sätt. Brott mot de allmänna förvaringsbe- stämmelserna eller en särskilt utfärdad förvaringsföreskrift straffas med böter eller fängelse (2 kap. 10 § samt 9 kap. 2 § b och c VL). En handelsrörelse får inte påbörjas förrän polismyndigheten har godkänt de lokaler och andra utrymmen som är anordnade för vapnens förvaring. Brott mot denna bestämmelse straffas med böter. Polis- myndigheten skall se till att skjutvapen som innehas av handlare förvaras på föreskrivet sätt (5 kap. 4 och 8 §§ och 14 kap. 1 § VF). 10 Frågan behandlades senast i Vapenlagen och EG; SOU 1994:4 s. 9597. har meddelat särskilda föreskrifter om vapenhand- lares, sammanslutningars och museers förvaring av tillståndspliktiga skjutvapen (RPS FS 1986:55 och 1986:25). Av det speciella vapenregistret framgår att, 19901997, 251 (2,) av 9 947 skjutvapen anmäldes stulna/förkomna från vapenhandlare. Bortser man från s.k. dödsbovapen och liknande var andelen som härrörde från vapenhandlare . BRÅ:s statistik över stulna skjutvapen, ammunition och sprängämnen visar att andelen sådana brott begångna mot vapenhandlare, , var . Av det speciella vapenregistret framgår att, 19901997, 283 (2,) av 9 947 skjutvapen anmäldes stulna/förkomna från skytteorganisationer. Bortser man från s.k. dödsbovapen och liknande var andelen som härrörde från skytteorganisationer . BRÅ:s statistik över stulna skjutvapen, ammunition och sprängämnen visar att andelen sådana brott begångna mot skytteorganisationer, , var . 10.6Kontroll av att förvaringsföreskrifterna följs Enligt vapenlagstiftningen har polisen ingen rätt att mot en enskild vape- ninnehavares vilja bereda sig tillträde till dennes bostad enbart i syfte att kontrollera hur vapnen förvaras. bestämmelser om husrannsakan kan endast tillämpas om det finns skälig misstanke om brott på vilket fängelse kan följa.