sou · GMB36d3 · 1999-01-01 00:00:00 — Redskap för att åstadkomma en sådan utveckling är att analysera olika samhällsområden ur köns- och genusperspektiv och med hjälp av dessa resultat bygga upp kunskap som en viktig plattform i ett aktivt förändringsarbete. Jämställdhet sågs länge som en individfråga. För att komma i åtnjutande av lika rättigheter, lika skyldigheter och lika möj- ligheter ställdes krav på kvinnor att anpassa sig efter en manlig norm. Forskning har alltmer tydligt visat hur viktiga samhällsstrukturer är för individers utveckling och att strukturerna mer är uppb yggda efter man- liga mönster. ansvarar för forskningsprogrammet "Kvinnor och män i dialog om regionernas framtid. Forskningsprogram med ett könsperspektiv på regional utveckling". Forskningsprogrammet ger förslag på en modell och inriktning samt ett antal forskningfrågor inom områdena försörj- ning, genussystemet, livsbetingelser och rumslig identitet. Regionernas framtid är en fråga om jämställdhet. Enligt professor forskning flyttar kvinnor från regioner med dåliga jämställdhetsindi- katorer till de som har bra sådana. -att regeringen uppdrar åt universitet och högskolor att genomföra poänggivande genusutbildningar i flera olika ämnen som har samband med forskningsunderlag, t ex organisations- och ledarskapsfrågor, samhällsplanering, offentliga sektorns omvand- ling, företagsekonomi, nationalekonomi, statskunskap, media och kommunikation. Detta kan ske antingen på uppdragsbasis eller genom att regeringen i regleringsbrev till universitet och högskolor öronmär- ker andelar av resurserna för detta ändamål. -att samhällsomvandlingen analyseras mer med hjälp av begrepp, som förklarar livsbetingelser och konsekvenser för både kvinnor och män. -att regionala och lokala resurscentra måste ges ekonomiska och le- gitima förutsättningar att verka t ex genom att regeringen avsätter me- del för uppbyggnad och utveckling av dem. -öka satsningen på forskningsprogrammet genom att i regleringsbrev till ange hur stor del av anslaget till som ska användas för genusforskning. &REDRIKA "REMER &¶RBUNDET FBF föreslår att professionell hjälp anlitas för att sprida kunskaper från , vilken FBF anser som lättillgänglig och med bra sammanfattningar av forskningsresultat. Detta skulle kunna med- verka till att skapa en större medvetenhet om rådande förhållanden. Materialet bör dock vara gratis som en rejäl satsning bör gö- ras för att sprida denna kunskap. Detta skulle kräva en vidareutveckling av utredarens förslag till för- farande vilket sannolikt skulle betala sig i form av ökat genomslag i samhällsdebatten. 8 Parlamentarisk utredning () Utredaren föreslår att en parlamentarisk utredning tillsätts som ges gott om tid att diskutera och föreslå de samhällsförändringar som behövs för att skapa ett samhälle som präglas av balans mellan å en sidan pro- duktionens krav och möjligheter och å den andra individernas välfärd och livskvalitet. I utredningens arbete bör olika modeller för arbetsliv och välfärd kunna prövas i mindre skala, för att sedan utvärderas och utvecklas. Av de 26 instanser som kommenterat denna del av betänkandet är en övervägande majoritet positiva till förslaget, däribland och LO. Ett antal av dessa påpekar dock att en ny utredning inte får påverka genomförandet av denna utrednings olika förslag. Resterande instanser är negativa till förslaget, däribland TCO och . 3VERIGES !KADEMIKERS #ENTRALORGANISATION 3!#/ är positiv till att jämställdhets- och genusområdet är ett centralt område för fortsatt forskning. En större utredning av det slag som före- slås () kan vara ett sätt att nå ytterligare kunskap. 4J¤NSTEM¤NNENS #ENTRALORGANISATION 4#/ TCO avstyrker en sådan utredning. Resultatet från Kvinnomaktutred- ningen är f n tillräckligt som grund för att vidta åtgärder inom många av samhällets områden. -att , beroende på tidsbrist och enligt eget ut- talande, inte tillräckligt har tillvaratagit all den omfattande forsknings- redovisning som finns i utredningens tretton rapporter. -att en lämplig samhällsinstitution bör överta Kvinnomaktutred- ningens material och ta ansvar för alla fortsatta åtgärder bl. a. att dra ut konsekvenser av forskningen och föreslå konkreta åtgärder som leder till förändringar mot ett mer jämställt liv kvinnor och män emellan och ett mer jämställt samhälle i alla dess delar. TCO anser att man kan snabba på processen genom att använda ma- terial istället för ett starta en ny utredning. Uppdraget som utredningen föreslås få är något som varje arbetsgivare måste gå till praktisk hand- ling med . Att ytterligare starta en utredning omkring de ojämlika villkoren som råder mellan kvinnor och män på arbetsmark- naden är att avleda uppmärksamheten från det ansvar som arbetsgivar- na i många fall inte tagit på fullt allvar. -att om de av TCO tillstyrkta förslagen av genomförs och den forskning som utredningen vilar på tas till utgångs- punkt för ett medvetet agerande, är förutsättningarna goda för att män- niskors livskvalitet och välfärd ska kunna förbättras och att jämställd- het ska kunna uppnås. -att det är mer angeläget att berörda parter på alla nivåer börjar age- ra omgående än att de ser det som ett alternativ att avvakta ytterligare en utredning. Olika modeller för ett nytt arbetsliv och välfärd bör kun- na prövas och utvärderas . ,ANDSORGANISATIONEN I 3VERIGE ,/ Den bristande jämställdheten är också en klassfråga, dvs att en del kvinnor är ännu mindre jämställda än andra. Det gäller särskilt vissa grupper av LOs kvinnor. Detta område kräver särskild forskning. LO stöder utredningens förslag. LO vill särskilt poängtera att de aktiva åt- gärder de föreslår är viktiga att genomföra innan en nyutredning till- sätts. Tanken om en stor parlamentarisk utredning för att formulera en vision om det goda samhället finner mindre realistisk. Det är svårt att se att en utredning skulle kunna greppa så omfattande fråge- ställningar och nå fram till en samlad bild. Förändringsarbetet måste ses som en pågående process steg för steg med successiv utvärdering och spridning av positiva exempel. Tanken är att tillsätta en utredning med gott om tid att diskutera för- ändringar som behövs för att skapa ett gott samhälle. I argumenten för utredningen röjs en enastående tilltro till social ingenjörskonst, central planering och möjlighet till konsensus på områden som i högsta grad är konfliktfyllda och politiskt kontroversiella. Förslaget är därför orealis- tiskt. Utred i stället på strategiska punkter, där utredningar behöver gö- ras. Dessutom tycker vi att namnet på utredningen, - Arbete, Liv och Välfärd åt Alla - är mindre lyckat, eftersom det redan använts i ett annat, liknande sammanhang. SAV, TCO, och SF avsatte pengar för att utveckla metoder och system för att jämföra arbeten med lika värden. stod den gången för Attityder-Lönebildning-Värdering- . ser möjligheten att låta omvandlas till akademiskt seminarium knutet till forskningscentra runtom i , där deltagarna avkrävs samarbete med professionella forskningsinfor- matörer och media. Verksamheten kan ses som forskningsinformation inom genusfältet, med mål att på lämpligaste sätt både nå den stora publiken och den politiska eliten genom riktade verksamheter (seminarier, konferenser, TV- och radiodebatter osv). Det utredande arbetet erhåller större politisk frihet, som faran för att diskus- sionerna blir snävt ekonomiska avtar i och med att de inte knyts till politiska institutioner. noterar att utredningen inte utnyttjar forsk- ningsinsatserna till att formulera slagkraftiga förslag på åtgärder för att förbättra jämställdheten med avseende på ekonomisk makt och ekono- miska resurser. Utredaren skriver t.o.m. själv att det funnits " för att analysera materialet och knyta förslagen till forskning- en" (s 1). Utredningens förslag att tillsätta en ny utredning, , bör kanske ses i det ljuset . innehållsrika kartläggning och analys bör då ligga som en grund för åtgärder där kunskapsspridning och opini- onsbildning utformas som ett led i politiska reformer i arbetet med att skapa ett jämställt samhälle. 3EKRETARIATET F¶R GENUSFORSKNING VID '¶TEBORGS UNIVERSITET Förslaget om en parlamentarisk utredning - - som tar ett hel- hetsgrepp kring frågor om arbete och välfärd stödjer vi under förutsätt- ning att ett genomgående könsmaktsperspektiv inarbetas i direktiven. Vi ifrågasätter i den könsneutrala målsättningen om att eftersträva "balans mellan å ena sidan produktionens krav och möjligheter och å den andra individernas välfärd och livskvalitet" (¶GSKOLAN I +ARLSTAD Vi håller med om att relationen mellan arbetsliv och familjeliv är oer- hört central. Synsättet kan vidare utvidgas ytterligare till att omfatta relationen mellan arbetsliv och övrigt liv, alltså inte med nödvändighet familjelivet. Fritid eller arbetsfri tid är inte alltid det samma som familjeliv, i synnerhet inte ur ett åldersperspektiv, men utgör ändå mer eller mindre centrala delar av det här livet som vi nu ska försöka få att gå ihop. Även om familjen, det heterosexuella paret med eventuella barn, är en betydelsefull institution så bör den inte idealiseras på det sätt som den tenderar att göra i betänkandet. I betänkandet står det exempelvis att "skilsmässor är negativa både för samhället och för''individerna" (s 4). Vi menar att detta är en ensidig bild. Att få livet att gå ihop ska inte innebära att det helt läggs till rätta i enlighet med traditionella normer kring vad livskvalitet är och hur vara liv ska organiseras. I betänkandet står det att: "Arbetslivets inre omvandling kommer att förändra maktrelationerna i samhället". Vi håller med om att föränd- ringar inom arbetsliv, marknader och välfärdsstaten i bidrar till en ut- jämning av ekonomiska resurser och på så vis ökad frihet och jämlik- het. är det viktigt att inse att könsrelationen inte är en eko- nomisk relation utan just en könsrelation. Kvinnor och män är könsva- relser och inte enbart arbetsvarelser varför förändringar i arbetslivet inte med automatik leder till förändringar i könsmaktrelationen. Vi måste med andra ord försöka förstå dels hur kön verkar i sig, dels hur kön samverkar med andra förhållanden. Att formulera en vision kring framtidens samhälle ser vi som viktigt och detta gäller även övertygelsen om att: "Ju fler människor som om- fattar samma vision desto säkrar blir framgången" (s 212). Att samord- na och styra individers handlande i enlighet med en vision se vi emel- lertid som ena sida av ett och samma mynt. Den andra sidan bygger däremot på det motsatta förhållandet, nämligen att ju fler olika erfaren- heter som ges utrymme att bidra till visionens utformning desto bättre. Risken för att visionen utformas i enlighet med vissa samhällsgruppers ambitioner, erfarenheter och syn på livskvalitet måste med andra ord elimineras. I synnerhet med tanke på den, i betänkandet, uttryckta önskan om att delvis bygga om samhällssystemet i förhållande till hur det ser ut . menar vi inte att allt ska upplösas i någon oändlig pluralism, utan snarare att söka hitta former för att lyfta fram olika strukturellt positionerade erfarenheter och skapa utrymme för olika erfarenheter inom politiken. Vi har vidare ett tillägg till och en förändring i namnet på den par- lamentariska utredning som föreslås, nämligen Makt, Arbete, Livs- kvalitet, Välfärd åt Alla - . Att makt i dess olika former ska ingå i en sådan utredning är viktigt. Livskvalitet ser vi som tydligare är Liv. (är för övrigt en vacker, tämligen livskraftig, blomma.) RSV stödjer utredningens förslag om att en parlamentarisk utredning () tillsätts. Den forskning som framkommit i denna utredning borde kunna ligga till grund för den föreslagna utredningens framtida arbete. AMS tillstyrker utredningens förslag om att en parlamentarisk utred- ning tillsätts, som utan tidspress ska diskutera och föreslå de föränd- ringar som behövs för att skapa ett samhälle som präglas av balans mellan å ena sidan produktionens krav och å andra sidan individernas välfärd och livskvalitet. I utredningens arbete förutsätts olika modeller för ett nytt arbetsliv och välfärd kunna prövas i mindre skala, för att sedan utvärderas och utvecklas. !RBETSLIVSINSTITUTET !,) Utredningen anger att det gäller att rita upp en karta över framtiden - att formulera en vision - där en möjlig karta ökar chansen att hitta rätt. Vad detta egentligen är tänkt ätt innebära mer konkret framgår inte av utredningen. Tanken leds onekligen framtidsstudier. Det är institutets uppfattning att man inte bör upprepa den typen av verk- samhet. I den föreslagna nya utredningens arbete skall ingå att pröva olika modeller för ett nytt arbetsliv och välfärd i mindre skala, för att sedan utvecklas och utvärderas. Institutet finner det tveksamt om denna ansats kan vara av värde. Det förefaller vara ett förslag som är mindre genomtänkt och som härmed avstyrker. 3TATISTISKA CENTRALBYR¥N 3#" Den föreslagna kommer att kräva statistik från många områden. Basen är den officiella statistiken som på olika sätt kan vidareförädlas och kompletteras med nya undersökningar. *¤MST¤LLDHETSOMBUDSMANNEN *¤M/ Utredningen kan få stor betydelse, men JämO vill peka på en fara med denna typ av utredningar. Förändringsarbete i samhället tenderar att stoppa upp till dess utredningen ger förslag på åtgärder. En utredning av den föreslagna typen är inte heller lösningen på kort sikt på föränd- ringar av kvinnors villkor i arbetet eller lika lön för likvärdigt arbete. I många fall, t.ex. när det gäller löner, handlar det om könsdiskrimine- ring, d.v.s. ett lagbrott som givetvis bör åtgärdas med det snaraste Det skulle vara särskilt viktigt att genomföra en liknande utredning som ger en samlad bild av forskning om ungdomars förhållande beträffande makt och kön. Detta kan vara viktigt för att visa att inte ungdomar är något undantag utan att också unga människor ingår i mönstren om fördelning och makt. Det finns vidare en tanke om en ny parlamentarisk utredning () med gott om tid för att föreslå förändringar ägnade att skapa balans mellan produktionens krav och möjligheter å ena sidan och individer- nas välfärd och livskvalitet å den andra. Det kan förefalla märkligt att en utredning som just avslutats leder till önskemål om nya utredningar. Onekligen rör det sig här om en problematik av stor betydelse, men en parlamentarisk utredning är inte självklart det bästa sättet att be- handla den på. Som alternativ kan man tänka sig forskning med möj- lighet till ordentlig fördjupning. Styrelsen biträder utredarens förslag om att en parlamentarisk utred- ning bör tillsättas. En sådan utredning kan arbeta vidare med de forsk- ningsresultat som tagits fram av utredningen men inte kommenterats i slutbetänkandet. ,¤NSSTYRELSEN I ( Förslaget om en parlamentarisk utredning () är intressant. Det råder en bred politisk samsyn om viktiga värden i vårt samhälle, däribland kring de politiska målsättningarna för jämställdhet. Likväl motverkas ibland måluppfyllelsen genom politiska beslut eller på andra sätt utan att detta varit avsikten. anser dock att fortsatt utredningsverksamhet inte får hindra att de föreslagna åtgärderna snabbt omsätts i praktisk handling. presenterar såväl nya som tidigare kända fakta inom genusforskningen. Utredningen har bedrivits skyndsamt och pekar på be- hovet av fortsatt forskning. Att söka ny kunskap är lovvärt och viktigt för att politiska beslut och andra beslut ska kunna b ygga på underlag av god kvalitet och som följd härav få bättre genomslag och önskade ef- fekter. Exempel på områden som är intressanta för fortsatt forskning är attityder och värderingar av produktion och reproduktion i samhället (se Kvinnor, män och inkomster), attityder och förväntningar på kvin- nor resp män i olika roller (se ex vis Den ömma bödeln) och fram- gångsfaktorer för regioner (se Rulltrapperegioner och social in- frastruktur) liksom forskning om män och jämställdhet. Utredningen pekar på att det med hittillsvarande takt tar innan är jämställt. En så långsam takt i utvecklingen mot ökad jämställdhet kan inte accepteras. anser det därför angeläget att regeringen anslår medel för försöksverksamhet och implementering av de före- slagna åtgärderna inom olika områden så att gjorda erfarenheter och forskningsresultat snabbt omsätts i praktisk handling och därigenom skyndar på utvecklingen mot en ökad jämställdhet. ,¤NSSTYRELSEN I –REBRO L¤N presenterar egentligen inga nyheter inom ge- nusforskningen. Det positiva med utredningen är att vi nu har mycket forskning samlat på ett ställe och det är en styrka i sig. Vi saknar nya infallsvinklar i denna utredning och vi anser att forskning om män bor- de fått ett större utrymme. önskar att direktiven till bl.a. innehåller uppdraget att arbeta fram en vision om det jämställda samhället. "Kvinnor och män ska ha samma rättig- heter, skyldigheter och möjligheter inom alla väsentliga områden i li- vet" är det nationella målet för jämställdhetspolitiken. Målet är otydligt och omöjligt att mäta. När har vi nått målet? och hur ser samhället ut när vi är där? är frågor som är lämpliga att ställa till en parlamentarisk grupp. Vår förhoppning är att får den tid det krävs för att finna nya problemställningar i genusforsk- ningen och att den kommer att inbegripa mansforskningen. ,¤NSSTYRELSEN I .ORRBOTTENS L¤N Förslaget om en parlamentarisk utredning med arbetsnamnet - - Arbete , Liv och Välfärd åt Alla - är mycket intressant. Det är också angeläget att en sådan utredning får gott om tid för att komma fram med olika förslag och forskningsresultat. Förändring tar tid. Att finna helhetslösningar i stället för många enstaka beslut som dessutom ibland kan gå stick i stäv med varandra måste tillhöra gårdagen. Arbetslivets inre omvandling kommer att förändra maktrelationerna i samhället. I stora delar av arbetslivet växer frihetsgraderna. Kraven på flexibilitet växer, andra honnörsord är kreativitet och so- cial förmåga. Det kan mycket väl vara så att denna utveckling visar sig vara till kvinnors fördel. Förvärvsarbetande kvinnor i har i ge- nomsnitt längre utbildning än förvärvsarbetande män. Detta gäller för arbetskraften totalt sett, men också fördelat efter åldersgrupp och yr- kesområde. Vid är av de studerande kvin- nor. Det är därför viktigt att även män tar del av till exempel kun- skapslyftet och annan kompetensutveckling. Det räcker inte bara med att tillföra kunskaper, man behöver också utveckla kvinnors och mäns egna, inneboende resurser. måste vi arbeta för att få till stånd goda lösningar som blir så bra som möjligt för både kvinnor och män . Arbete, liv och välfärd är mycket påtagligt för alla. Det är sålunda väsentligt att en sådan utredning får ta den tid den behöver. Vi tillstyrker , men beklagar att inte Kvinnomaktut- redningen föreslår åtgärder som kan fördela resurserna i form av arbete och tid på ett mer rättvist sätt. Bara genom att begränsa övertidsuttaget skulle en liten utjämning kunna ske. Utredningen slår fast att småbarnsmammor har sämst chans att få alla typer av arbeten. De är till och med missgynnade när det gäller att komma i åtnjutande av arbetsmarknadspolitiska åtgärder. har det i varje fall tidi- gare varit så att småbarnspappor är de som har mest övertidsarbete. Inte är detta system bra för barnen! kommun har erfarenhet av ar- betstidsförkortning. Erbjudandet gällde att byta löneökning mot förkortad arbetsdag. Den lediggjorda tiden motsvarar ca 14 heltidstjänster och den har deltidsarbetslösa fått. Den individuella livskvaliteten ökas på detta sätt både för de med kortare arbetstid och de med längre som kan- ske kommit ur en ekonomisk gastkramning. Detta systemskifte i tän- kande och organisation kommer att bli generellt nödvändig, tror vi, och också ge helt nya jobb. Vi anser också att är i akut be- hov av att bryta den könssegregerade arbetsmarknaden. Förutom att det skulle skapa bättre arbetsplatser överlag om kvinnor och män blandas, så tror vi även att det skulle ge en mer dynamisk arbetsmarknad som skulle ge fler jobb. Detta kräver dock massiva insatser i utbildningsvä- sendet inför elevers val liksom en upp-ryckning generellt både inom privat och offentlig verksamhet, så att män och kvinnor känner sig väl- komna på alla typer av arbetsplatser. Det är troligen så att lokala insat- ser inte är tillräckliga. Det behövs ett riksomfattande projekt för att bryta segregeringen. Detta projekt ska inrikta sig på kommande generationer och de nu unga. anser i likhet med utredningen att frågor vad gäller att nå balans mellan produktion och reproduktion är en viktig och an- gelägen välfärdsfråga som kräver helhetssyn och helhetslösningar. Vi stödjer därför förslag om att en parlamenta- risk utredning tillsätts. *¤MST¤LLDHETSARBETARES &¶RENING *! F¶RENINGEN OCH .ATIONELLT 2ESURS#ENTRUM .2# Dessa instanser har skrivit delvis likalydande remissvar på denna punnkt. De anser att åtskilliga av forskarrapporterna handlar om sam- band eller brist på samband mellan familjeliv, arbetsliv och välfärds- system. Vi kan konstatera att dagens män och kvinnor ofta har svårt att hitta en bra balans i sina liv. Mycket beror på den alltmer utpräglade sektoriseringen eller funktionsuppdelningen av samhället, som gör var- dags-livet till ett komplicerat tidspussel för oss alla. För att citera Bar- bro så gäller det att få arbetsliv, familjeliv och under- liv att bli ett bra samliv. Något som komplicerar saken ytterligare är att kvinnor och män har delvis olika uppfattning om vad ett bra samliv är. Utredningen mynnar ut i ett förslag om en ny stor välfärdsutredning. Att söka mer och ny kunskap för att bättre förstå sammanhang och ske- enden är alltid lovvärt, men vi menar att det redan nu finns tillräcklig kunskap dokumenterad för att handla, bl a förändra de strukturer och normer i samhället som reproducerar ojämställdhet mellan könen. Vi vet tillräckligt för att börja fylla igen det besvärande glappet mellan retoriken och praktiken inom jämställdhetsområdet, så det är bara att sätta igång! Det är snarare den politiska viljan som saknas. Om en så- dan välfärdsutredning trots allt genomförs bör den gå vidare än att stanna vid kartläggning av omfattning och typ av mäns våld mot kvin- nor. Den måste leda till förslag om hur våldet i allmänhet ska minskas. Det går knappast att tala om varken välfärd eller jämställdhet i sam- hället om kvinnor utsätts för våld i t ex hemmet. Redan i Steg på väg... 1979:56 ställdes krav på forskning för att vidta fler aktiva åtgärder. Det finns modeller för hur våldsamma män kan behandlas, se "Över grän- sen" av , Brevskolan. F¶RENINGEN OCH .2# ANSER -att föräldraledigheten ska betraktas som en personlig förmån för arbetstagaren i likhet med alla andra arbetstagarförmåner t ex semes- tern. Arbetstagarförmåner saknar överlåtelsemöjligheter. -att en lagstadgad generell arbetstidsförkortning genomförs (ett krav i Steg på 1979:56) -att behandlingsinstitut inrättas för män som söker bot, har polis- anmälts eller dömts för våld mot kvinnor. 3 (12) -att medborgarutbildning genomförs i re- gi för invandrade kvinnor och män där svenska språket, mänskliga rät- tigheter, svensk lagstiftning (t ex jämställdhetslagen, förbud mot aga) ingår. är tveksam till ännu en utredning (), men om den ändå genomförs ska den kartlägga omfattning och typ av mäns våld mot kvinnor, samt lämna förslag på hur våldet i samhället och mot kvinnor ska upphöra. Likaså bör frågan om hushållstjänster utredas. Förslaget är spännande. Information om den skisserade utredningen och eventuella försöksverksamheter ser vi fram emot av att få ta del av. Gärna i form av ett elektroniskt mötesforum på Internet så att så många som möjligt kan ta del av informationen. Frågeställningarna är av sådan art att de förmodligen kräver delaktighet, förutom från universitetsvärl- den och arbetsmarknadens parter, även i någon form av representation från olika kyrkliga samfund. De eviga existentiella frågeställningarna bör behandlas på ett sådant sätt att de uppfattas som meningsfulla av flertalet medborgare.