sou · GMB31 · 1999-01-01 00:00:00 — Utredningen föreslår vidare att det förvärvande företaget vid ut- gången av det kalenderår då andelsbytet sker skall inneha andelar i det överlåtna företaget med mer än hälften av rösterna ( R¶STVILLKORET). företaget kan visa att särskilda skäl medfört att det köpande företaget avyttrat andelar i det överlåtna företaget efter andelsbytet, är det dock tillräckligt att röstvillkoret är uppfyllt efter andels- bytet under det nämnda kalenderåret. Vi är kritiska mot den utformning som röstvillkoret fått. Det måste enligt vår mening vara tillräckligt att röstvillkoret är uppfyllt mellan andelsbytet och utgången av beskattningsåret. Olika omständigheter kan inträffa som gör att ett visst aktieinnehav av affärsmässiga skäl måste avyttras efter relativt kort innehavstid. Den föreslagna regeln inskränker företagens legitima handlingsfrihet. Ut- redningens ventil – särskilda skäl – gör saken inte särskilt mycket bättre. Ventilen har karaktär av bevisregel och skapar därmed automatiskt dålig förutsebarhet. Utredningen föreslår att en S¤RSKILD SKATTEFLYKTSKLAUSUL tas in i lagen om andelsbyten. Vi motsätter oss helt detta förslag. Det finns enligt vår uppfattning inget behov i skattelagstiftningen av vare sig en allmän eller särskild skatteflyktsklausul. Eftersom lagstiftaren ändock valt att införa en all- män skatteflyktsklausul framstår det i detta läge som än mindre befogat att införa en särskild skatteflyktsklausul i en utvald lag. Vår uppfattning delas av skatteflyktskommitten. I betänkandet Översyn av skatteflyktslagen (SOU 1996:44) anförde skatteflyktskommittén följande angående behovet av en särskild skatteflyktsbestämmelse i IGOL. "Det förhållandet att en särskild skatteflyktsbestämmelse togs in i omstruktureringslagen bör ses mot bakgrund av att den nu- varande allmänna generalklausulen var upphävd vid omstruktu- reringslagens tillkomst. Eftersom skatteflyktslagen numera är återinförd kan hävdas att behovet av en särskild skatteflykts- bestämmelse i omstruktureringslagen inte längre existerar. Dess- utom kan förekomsten av två olika skatteflyktsbestämmelser ge upphov till gränsdragningsproblem och lagkonfliktsituationer. Mot bakgrund härav bör övervägas om det går att undvara skatte- flyktsbestämmelsen i omstruktureringslagen. Enligt förarbetena till skatteflyktsbestämmelsen går det inte att närmare ange i vilka fall lättnadsreglerna inte bör äga tillämp- ning. Av fusionsdirektivet framgår dock att den omständigheten att en fusion e.d. inte genomförs av giltiga affärsmässiga skäl, t.ex. omstrukturering eller rationalisering av verksamheterna i de bolag som deltar i förfarandet, kan utgöra grund för antagandet att förfarandet har skatteundandragande eller skatteflykt som huvudändamål. Vid en tillämpning av den i skatteflyktsbestämmelsen angivna förutsättningen "otillbörlig skatteförmån" får förutsättas att tillämparen utgår från syftet med lättnadsreglerna. I det avseen- det torde därför inte föreligga någon avgörande skillnad mellan hur rekvisitet "otillbörlig skatteförmån" och hur den av kommittén föreslagna nya klausulen bör tillämpas. I förarbetena påtalas visserligen att rekvisitet "otillbörlig skatteförmån" med- ger en mer allsidig bedömning än rekvisitet "kan antas strida mot lagstiftningens grunder". Hur det i praktiken förhåller sig i det avseendet är – i avsaknad av vägledande praxis – oklart. Det torde dock vara fråga om små eller marginella skillnader. Med hänsyn härtill och det av kommittén föreslagna rekvisitet "lagstiftningens syfte" bör det eventuella försteg rekvisitet "otill- börlig skatteförmån" kan anses ha avseende möjligheten till mer allsidiga bedömningar inte anses överväga nackdelarna med två konkurrerande klausuler. Vi har dessutom ställt oss avvisande till användandet av uttryck som "otillbörlig" e.d. i den allmänna generalklausulen. Vi kan inte heller finna att den särskilda skatteflyktsbestämmelsens utformning i övrigt gör den mer läm- pad än den nu föreslagna allmänna skatteflyktsklausulen att mot- verka skatteflyktsförfaranden som inbegriper ett utnyttjande av lättnadsreglerna i omstruktureringslagen. Det saknas vidare anledning att anta att den av kommittén föreslagna utform- ningen av generalklausulen skulle kunna ge upphov till att omstruktureringslagens bestämmelser tillämpas eller underlåts att tillämpas på ett sätt som är oförenligt med bestämmelserna i fusionsdirektivet. Med anledning härav saknas tillräckligt starka skäl för att behålla en särskild skatteflyktsbestämmelse i om- struktureringslagen vid sidan av den allmänna generalklausulen. Kommitténs uppfattning är således att skatteflyktsbestämmelsen i omstruktureringslagen bör slopas." såg alltså inget behov av en särskild skatte- flyktsregel vid sidan av den allmänna skatteflyktsbestämmelsen. Beho- vet av en särskild skatteflyktsregel har rimligen inte blivit större på grund av att enligt förslaget slås samman med struktur- regeln till en ny gemensam lag. I fråga om den föreslagna skatteflyktsregelns utformning vill vi sär- skilt kommentera användningen av rekvisitet "otillbörlig skatteförmån" (21§). Frågan om användningen av begreppet "otillbörlig" var föremål för diskussion redan i SOU 1975:77. På s. 65 f sägs följande. "Av skatteflyktskommitténs betänkande framgår, att denna kommitté sett en särskild svårighet i att man i rättstillämpningen skulle vara nödsakad att avgöra om en skatteförmån är att be- trakta som "otillbörlig" eller "obehörig", alltså en bedömning, som vägledes av moraliska värderingar.--- I komm itténs bedöm- ning att avgöranden baserade på dylika moraliska värderingar skulle ställa skattemyndigheter och förvaltningsdomstolar inför stora svårigheter och leda till en oenhetlig rättstillämpning kan vi helt instämma. Vi har därför sett som en huvuduppgift att skapa objektiva förutsättningar för en allmän skatteflyktsklausul som inte innefattar sådana värderingar." Efter remissbehandling av betänkande skedde en vidare be- arbetning av förslaget inom dåvarande budgetdepartementet, som där- efter publicerade Ds B 1978:6 Lag mot skatteflykt. På s. 32 i denna promemoria sägs följande: "Som en tredje förutsättning för generalklausulens tillämpning har arbetsgruppen föreslagit att skatteförmånen skall stå i strid med lagstiftningens anda och mening. Härigenom har man velat undvika de svårigheter som är förknippade med i tidigare sammanhang diskuterade rekvisit såsom "otillbörlig" eller "obe- hörig". Sådana krav ställer de rättstillämpande myndigheterna inför särskilda problem genom att bedömningen då skulle få vägledas även av moraliska värderingar. Enligt arbetsgruppen bör rättstillämpningen bli enklare om man i stället knyter an till lagstiftningens anda och mening. Det blir då inte fråga om något tyckande utan ledning får sökas i lagens förarbeten och andra motiv samt även i lagstiftningens allmänna uppläggning." Även skatteflyktskommitté anför, som framgår av utdraget ur betänkandet ovan, samma negativa inställning till begreppet "otill- börlig". På s. 128 i betänkandet utvecklar kommittén ytterligare sin syn på begreppet. "Tillämpade lagtolkningsmetoder och kraven på likformighet och förutsägbarhet utesluter enligt vår uppfattning ett rekvisit som i större utsträckning än det nuvarande förutsätter att tillämparen lägger moraliska eller etiska värderingar till grund för prövningen. De alternativa utformningar av rekvisitet som tidigare diskuterats, i varje fall , såsom otillbörligt, ovanlig, rättsmissbruk etc. anser vi som ovan redovisats i avsnitt 2.15 inte lämpliga. Vi anser sålunda att rekvisitets objektiva karaktär bör behållas." Vi instämmer i de refererade synpunkterna som framförs i citaten såväl med avseende på behovet av en särskild skatteflyktsklausul som på be- greppet "otillbörlig". ,EX !3%! Utredningen föreslår att åtskilliga av de restriktioner som belastar regelverket tas bort. Detta är positivt eftersom reglerna inte tjänar något verkligt syfte. De regler som finns kvar är främst ägnade att ge stadga åt regelverket och får därför accepteras. I fråga om en kvarvarande regel delar vi inte utredningens uppfatt- ning. Utredningen föreslår nämligen att det utdelade bolaget måste be- driva näringsverksamhet. Det får inte vara enbart värdepappersförval- tande eller äga endast likvida medel. Vi har svårt att förstå att sist- nämnda omständigheter skulle vara diskriminerande. Vi ser det i stället som en fördel om ett företag, som har en alltför hög soliditet och som får svårt att ge kapitalet tillräcklig avkastning under rådande förhållan- den, kan knoppa av överskottskapitalet och låta det komma till använd- ning i ett annat företag med annan inriktning. Om avknoppningen i ett sådant fall skulle beskattas i ägarledet, blir konsekvensen att bolags- sektorn berövas en del av sitt kapital. Detta kan inte vara en önskvärd effekt. Vi vill tvärtom hävda att det är mer angeläget att kapital i form av likvida medel ges möjlighet att utvecklas i ett nytt företag, än att en verksamhet som kanske har bristande överlevnadsförmåga och därför knoppas av ges skattelindring. Någon risk för förfaranden av skatte- undandragande karaktär kan vi inte se med vårt förslag. Så länge kapi- talet är bundet i ett aktiebolag är det inte åtkomligt för aktieägarna utan beskattning. Detta gäller såväl före som efter avknoppningen. Någon skillnad råder inte mellan kapital bestående av likvida medel, maskiner, byggnader eller annan rörelseutrustning. Även förvaltningsföretag bör alltså få delas ut utan utdelnings- beskattning. Någon förlust av beskattningsunderlag på ägarnivån upp- kommer inte eftersom det obeskattade utdelningsbeloppet blir beskattat i form av realisationsvinst när utdelningsmottagaren avyttrar de mot- tagna aktierna. Innebörden av reglerna är endast ett skatteuppskov, inte en definitiv skattefrihet. 3TATSFINANSIELLA EFFEKTER OCH FINANSIERING Utredningen bedömer att kostnaden för att halvera realisationsvinst- beskattningen på näringsbetingade aktier uppgår till . Utredningen föreslår att kostnaden finansieras genom en halvering av möjligheten till avsättning till periodiseringsfond, alternativt en höjning av bolagsskattesatsen med en procentenhet. Vi delar inte utredningens bedömningar i dessa frågor. Som utredningen framhåller är det empiriska underlaget för en be- dömning av de offentlig-finansiella effekterna av förslaget starkt be- gränsat. Det är vidare, vilket utredningen också konstaterat, svårt att dra generella slutsatser utifrån det (begränsade) tillgängliga materialet. Det gäller därför att göra en så god bedömning som möjligt av för- slagets finansiella effekter. Resultatet från utredningens kostnadsberäkningar förefaller orea- listiskt högt. Det mest uppenbara sättet att konstatera detta är att jäm- föra beräkningarna med utfallen för reavinsterna, såsom de förelegat vid de senaste tre årens taxeringar. Utredningens beräkningar grundas på en av utredningen beräknad reavinstbas på , att jämföra med de faktiska utfallen för reavinstbaserna på 9,83, 6,25 och -8,för . Dessa uppgifter framgår också mer detaljerat ur en tabell i inledningen av betänkandets kapitel om statsfinansiella effekter och finansiering. Uppgifterna från taxeringarna utgör dessutom överskattningar, då realisationsvinsterna från näringsbetingade aktier inte kan skiljas ut separat, eftersom de redovisas tillsammans med realisationsvinster från kapitalplaceringsaktier. Trots denna systematiska överskattning finns inget något så när normalt år som kommer i närheten av de beräkningar som utredningen redovisat. Inte ens det verkliga når upp till de nivåer utredningen redovisar i sina beräkningar. Detta kon- staterande visar med all önskvärd tydlighet att utredningen i sina be- räkningar överskattat kostnaderna för reformen. Härutöver förefaller även de teoretiska resonemang utredningen för i anslutning till sina bedömningar av kostnaderna systematiskt över- skatta reformens finansieringsbehov. Detta gäller framför allt på fyra För att beräkna BRUTTOBASEN för reavinsterna, dvs. de näringsbetinga- de aktiernas sammanlagda värde, utnyttjar utredningen uppgifter ur Finansstatistiken. Denna statistik är konstruerad med bokslutsenhet som minsta undersökningsenhet. Därmed blir aktievärdena i statistiken uppblåsta för koncerner där ägarstrukturen är uppb yggd i flera led. Exemplet i figur 1 nedan illusterar. Detta förenklade exempel be- skriver ett produktionsbolag, som ingår i en helägd koncern och har koncernaktier med värdet 100. Aktierna kan t.ex. avse en produk- tionsanläggning som drivs i bolagsform. I Finansstatistiken kommer produktionsbolagets koncernaktier att generera totala koncernaktie- värden om 400. Detta beror på att produktionsbolagets koncern- aktievärden även räknas med på varje högre nivå i koncernstrukturen. Vid en eventuell försäljning av någon del i en koncern med fler- ledsägande torde det normala vara att transaktionen sker på ett sådant sätt att inte fler än ett led i koncernstrukturen blir föremål för beskatt- ning, även om försäljningen i sig omfattar stora och komplext sam- mansatta flerledsägda bolag. Vid omstruktureringar inom en koncern sker dessutom normalt ingen reavinstbeskattning, vilket i sig är en fak- tor som talar för att uppgifter ur Finansstatistiken överskattar brutto- basen för reavinsterna. (t.ex. moderbolag) 6¤RDEN H¤NF¶RLIGA TILL $" 100 (t.ex. holdingbolag) 6¤RDEN H¤NF¶RLIGA TILL $" 100 (t.ex. affärsområdesbolag) 6¤RDEN H¤NF¶RLIGA TILL $" 100 Dotterbolag 2 (DB2) (t.ex. produktionsbolag) 4OTALA V¤RDEN H¤NF¶RLIGA TILL $" Det är sammanfattningsvis inte realistiskt att utnyttja det fulla värdet av koncernaktierna ur Finansstatistiken för att bestämma bruttobasen för reavinsterna. För att få en god approximation av bruttobasen torde Finansstatistikens uppgifter behöva justeras ner, sannolikt med en ganska betydande andel. Enligt vår bedömning kan en nedjustering Beträffande V¤RDETILLV¤XTEN för bruttobasen utgår utredningen från en tillväxt om . Detta kan schablonmässigt delas upp på en real till- växt och en inflation på vardera. inflationsmål ligger på . Enligt vår mening är det rimligt att anta att mål uppnås, vilket innebär att utredningens beräkningar i detta av- seende bygger på ett för högt antagande. Vi finner mot den bakgr unden det mer rimligt att utgå från en genomsnittlig värdetillväxt på . Även gällande DEN GENOMSNITTLIGA INNEHAVSTIDEN finns enligt vår mening anledning att ifrågasätta de av utredningen valda värdena om 50 respektive för näringsbetingade respektive intressebolags- aktier. Visserligen kan det finnas bolagstyper och branscher, där om- sättningshastigheten är betydligt högre än . I huvudsak torde dock detta gälla mindre bolag. Bland större bolag, med mer betydande vär- den, torde däremot stabiliteten vara större. Särskilt gäller detta koncer- ner med betydande inslag av flerledsägande, enligt det resonemang som utvecklats närmare ovan. Mer rättvisande omsättningshastigheter i be- räkningarna skulle därför kunna vara förslagsvis 60 respektive . Härtill bedömer vi också att utredningen gjort en underskattning då reavinstbasen i utredningens beräkningar nedskrivits med hänvisning till förekomsten av s.k. KVITTNINGSF¶RFARANDEN. är, vilket framgår av betänkandets kapitel 4, godtagen och kan enligt vår bedömning antas tillämpas i relativt betydande omfattning. Ett rimligare antagande vore därför att räkna med en basminskning av detta skäl på åtminstone . Enligt vår bedömning är även denna siffra försiktig, vilket måste beaktas vid en diskussion av osäkerheten beträffande antaganden om t.ex. den generella basminskningen om och de justerade innehavstiderna till 60 respektive , enligt ovan. Med ovan angivna förutsättningar erhålls en reavinstbas som ligger väl i linje med, eller t.o.m. något över, utfallen från de senaste årens taxeringar (justerat för olika extraordinära omständigheter). Utifrån denna bas skulle ett eventuellt skattebortfall uppgå till ca , dvs. ungefär halva den kostnad utredningen beräknat. Som framgår i det följande torde emellertid även denna siffra utgöra en kraftig överskattning. En fundamental omständighet, som måste beaktas i sammanhanget, är att reformen genomförs – enkelt uttryckt – därför att den behövs. Nuvarande beskattning är skadlig, vilket bl.a. visat sig vid större en- skilda affärer där olika former av mer eller mindre extraordinära åt- gärder tvingats fram. Med en halverad reavinstbeskattning för näringsbetingade aktier underlättas strukturaffärer. inskränks möjligheterna att redu- cera skattebasen genom exempelvis substansöverföringar. Detta måste rimligen innebära att reavinstbasen ökar. En viktig slutsats blir därmed att kostnaderna för de offentliga finanserna minskar till följd av en större skattebas. Vidare betyder den föreslagna regeländringen, som innebär att s.k. förpackningsförfaranden stoppas, en skatteskärpning. Denna skärpning måste rimligtvis tillgodoräknas vid finansieringen av övriga delar av utredningens förslag. Utredningen för härvid ett enligt vår mening otydligt resonemang om huruvida effekterna av de s.k. förpacknings- förfarandena räknats med eller ej i de prognoser som ligger till grund för statsbudgeten för . Denna omständighet torde dock vara mindre relevant i sammanhanget; de facto innebär stoppet för s.k. förpackningsförfaranden en skatteskärpning, vilken rimligtvis måste tillgodoräknas då finansieringsutrymmet för övriga utredningsförslag bestäms. Det förtjänar nämnas att strukturregeln funnits i princip med oförändrad lydelse sedan skattereformen. Sammantaget är det vår bedömning att ovan nämnda förhållanden innebär att den halverade reavinstbeskattningen för näringsbetingade aktier är självfinansierad, eller t.o.m. kan medföra ett visst överskott till de offentliga finanserna. Således är det vår bedömning att någon ytter- ligare finansiering inte krävs, eftersom en sådan skulle innebära en sammantagen skatteskärpning för bolagssektorn. Vi vill härutöver erinra om att det av regeringen tidigare reserverade utrymmet för skattesänkningar inom bolagssektorn uppgår till ett större belopp än vad regeringen i olika sammanhang anvisat för finansiering av åtgärder inom ramen för förslag som läggs fram av företagsskatte- utredningen. Bakgrunden till detta är följande. Under den förra mandatperioden genomfördes vissa förändringar i skattesystemet i fråga om kapitalbeskattning, beskattning av enskilda näringsidkare samt beskattning av bolagssektorn. De ekonomiska effek- terna av de åtgärder, som påverkade bolagssektorn sammanfattas i tabell 1. 4ABELL &¶R¤NDRINGAR I SKATTEBELASTNING F¶R BOLAGSSEKTORN TILL F¶LJD AV ¥TG¤RDER SOM F¶RESLOGS I PROP S Slopad SURV/sänkt skattesats -1,6 -3,9 Som framgår ur tabell 1 medförde åtgärderna en skatteskärpning för bolagssektorn såväl jämfört med nivån på skatteuttaget såsom det åsyftades skattereform. lindrades ägarbeskattningen, men dessa skatter har åter höjts efter riks- dagsbeslut under innevarande mandatperiod. Nuvarande regering anförde i proposition 1994/95:25 (s. 48f) att "Såvitt gäller företagsbeskattningen är det angeläget att skatteuttaget sänks till den nivå som åsyftades med regler." Tillsammans med de s.k. återställare, som regeringen föreslog i sagda proposition redovisade regeringen en post för "tillkommande skattelättnader" (s. 71) motsvarande ett belopp på . Denna post har successivt utnyttjats för finansiering av åtgärder som föreslagits i prop. 1995/96:207, 1995/96:222 samt 1996/97:45. Beloppet 2,0 miljarder motsvarar dock endast den kortsiktiga effekten av de skatteskärpningar som drabbade bolagssektorn enligt tabell 1 ovan (så när som på , vilket sannolikt kan för- av avrundningseffekter). För att åstadkomma en fullständig återgång till nivån på skatteuttaget enligt regler krävs således ytterligare skattesänkningar motsvarande . Annorlunda uttryckt visar ovanstående sammanställning att det finns ett återstående utrymme – utöver vad regeringen tidigare anvisat – för skatte- sänkningar i bolagssektorn motsvarande . Härutöver måste också beaktas att bolagssektorns skattebas vuxit kraftigt . Detta beror bl.a. på ökad lönsamhet i företagen, men också på beteendeförändringar hos t.ex. multinationella företag. Med hänsyn till att den svenska bolagsskatten i ett internationellt per- spektiv är låg, väljer multinationella företag att skatta av en större del av vinsterna i . Trots att skatten i är förhållandevis låg, är den i allmänhet tillräckligt hög för att en bolagsvinst, utdelad från , skall anses ha belastats med en tillräckligt hög skatt för att den utdelade vinsten i moderbolagets hemland skall anses "jämförligt be- skattad" (många andra länder har samma krav som i fråga om skattefrihet för utdelning från utländskt dotterföretag). Beräkningarna i tabellen ovan grundas på skattebasen . kan skattebasen bedömas ha vuxit med . Således uppgår det återstående utrymmet för skattesänkningar i bolags- sektorn – utöver vad regeringen tidigare anvisat – till uttryckt priser. Utrymmet överstiger med råge t.o.m. utred- ningens enligt vår mening överskattande beräkning av kostnaden för halverad reavinstskatt på näringsbetingade aktier. Mot ett eventuellt påstående att det ovan redovisade återstående ut- rymmet för skattelättnader i bolagssektorn redan tagits i anspråk för att finansiera reformer, som blivit dyrare än vad som ursprungligen av- setts, vill vi erinra om följande. har flera ändringar i regelverken medfört kostnader för bolagssektorn utöver vad som be- räknats inför ändringarna. Det kanske mest flagranta exemplet rör tidigareläggningen av momsinbetalningar, som enligt beräkningar från medförde en indragning till statskassan om , att jäm- föra med de 7–som beräknades inför reformen. Enbart de varaktiga ränteeffekterna för denna engångsindragning av medel, som i allt väsentligt drabbade bolagssektorn, uppgår till . Även här torde sammanfattningsvis finnas ett betydande finansieringsutrymme, som rimligtvis bör vara reserverat för fortsatta strukturförbättrande åtgärder företrädesvis inom bolagssektorn. Vi vill slutligen understryka att utredningens förslag om en höjning av bolagsskatten eller en halvering av möjligheterna till periodiserings- fondsavsättning med all sannolikhet, särskilt av internationella aktörer, skulle uppfattas som en signal om försämrade svenska företagsskatte- regler och därmed allvarligt skada svenskt näringsklimat. Kapital- kostnaderna för investeringar i skulle öka vilket naturligtvis skulle verka negativt på det svenska näringsklimatet och i förläng- ningen också försämra möjligheterna till god ekonomisk tillväxt, sysselsättning och välfärd. Dessa negativa effekter av utredningens för- slag till finansiering har överhuvudtaget inte analyserats i betänkandet. Beträffande det av utredningen förordade finansieringsförslaget, dvs. halverad avsättningsmöjlighet till periodiseringsfond, vill vi sär- skilt framhålla att utredningen inte beaktat de negativa konsekvenserna av en sådan åtgärd. Försämring av rätten till avsättning till periodise- ringsfond skulle innebära bl.a. att möjligheterna till förlustutjämning skulle försämras. I avsaknad av regler om förlustutjämning carry back fyller periodiseringsfonderna i sin nuvarande utformning en viktig funktion. Detta sker dessutom på ett smidigt och för företagen effektivt sätt. Särskilt yttrande av experten Omstruktureringar inom näringslivet och mellan investeringar hos en- skilda investerare måste kunna ske så smidigt som möjligt och till lägsta möjliga transaktionskostnad vad avser skatter. De nu presente- rade förslagen är, trots betydande komplexitet, ett steg på vägen. Rea- vinstbeskattningen på näringsbetingade aktier bör emellertid helt slopas. Likaså bör beskattningen vid omplaceringar av aktieinne- hav uppskjutas fram till dess en vinst slutligen realiseras. Vad avser synpunkter på de förslag utredningen presenterat vill jag hänvisa till det yttrande som avgivits av sakkunnige och experten .. Regler som underlättar omstruktureringar är i sig något positivt för ekonomins funktionssätt.