sou · GMB343 · 1999-01-01 00:00:00 — Sjukligheten och risken att avlida har flyttats allt högre upp i åldrarna. I alla åldrar är dödligheten högre bland män än bland kvinnor, men könsskillnaden är mindre bland barn och bland de äldsta. De sociala skillnaderna i dödlighet är påtagliga och har ökat se- dan enligt tidigare studier. Analyser av klasskillna- dernas utveckling vad avser dödlighet försvåras avsevärt av att det inte finns några uppgifter baserade på om man är yrkesverk- sam eller inte. Den kraftiga ökningen av arbetslösheten inträdde och den senaste folkräkningen gjordes (1990). Denna omständighet omöjliggör en tillförlitlig analys av (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE 151 arbetslöshetens effekter på dödlighet. Jämförelser av dödligheten bland yrkesverksamma ger antagligen en felaktig bild av klass- skillnaderna eftersom sannolikheten är stor att just de personer har fått lämna arbetsmarknaden som har nedsatt hälsa. Risken att bli arbetslös är dessutom flerfaldigt större bland arbetare än bland tjänstemän. Om alla hade samma risk att dö som högre tjänstemän skulle ca 2 700 liv kunna räddas . I interjuundersökningar uppger av männen och av kvinnorna i åldrarna 16–att de har någon långvarig sjukdom. av männen och av kvinnorna har besvär som nedsätter arbetsförmågan i hög grad. har allt högre andelar uppgett sig ha långvarig sjukdom. Ökningen är lika stor för män som för kvinnor. Bland såväl män som kvinnor mellan har andelen ökat med 6–. Manliga arbetare anser mer än dubbelt så ofta som manliga tjänstemän på mellan- och högre nivå att deras hälsa är dålig. fler har någon långvarig sjukdom och mer än dubbelt så stor andel har höggradigt nedsatt arbetsförmåga på grund av långvarig sjukdom. Av kvinnliga arbetare uppger fler än kvinnliga tjäns- temän på mellan- och högre nivå sitt hälsotillstånd som dåligt, fler har någon långvarig sjukdom och det är drygt dub- belt så vanligt att deras arbetsförmåga i hög grad är nedsatt. 6.4.5De stora "etablerade" folksjukdomarna I de nationella folkhälsorapporterna har framförallt sex grupper av sjukdomar betraktats som folksjukdomar: hjärt- och kärlsjukdomar, psykisk ohälsa, tumörsjukdomar, rörelseorganens sjukdomar, skador och allergier. I &OLKH¤LSORAPPORT har dessutom infektionssjuk- domar och tandhälsa behandlats utförligt. 152 (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE De folksjukdomar som behandlas nedan har mätts på olika sätt. Det finns sådana tillstånd redovisade som är medicinskt definierade (disease), t.ex. hjärtinfarkt och lungcancer. Sjukdomarna i denna kategori har identifierats genom att mäta fysiologiska förändringar, dvs. de har diagnostiserats i den medicinska praktiska verksamheten. Den andra kategorin av sjukdomar/ohälsa har mätts genom patien- ters egna rapporter av symptom eller egna bedömningar av hälsotill- ståndet (illness). Olika värktillstånd och symptom på psykiska åkommor är exempel på denna typ av ohälsa. I detta fall tolkas hälsotillståndet subjektivt där individens erfarenheter och upplevel- ser avspeglas. Distinktionen mellan dessa två kategorier av sjuk- dom/ohälsa bör dock ej överdrivas. Det vanligaste är att dessa sam- manfaller: somatiska förändringar i kroppen (disease) leder vanligt- vis till att man mår dåligt (illness). Men det finns exempel på att fysiologiska förändringar inte leder till att hälsan upplevs som för- sämrad. Man kan t.ex. ha högt blodtryck utan att man vet om och känner sig dålig av det. (J¤RT OCH K¤RLSJUKDOMAR Hjärt-och kärlsjukdomarna är den vanligaste dödsorsaken i , liksom i många andra industrialiserade länder, bland både män och kvinnor. Dessa sjukdomar, som framför allt består av sjukdomar i hjärtats kranskärl (inkl. hjärtinfarkt) och sjukdomar i hjärnans kärl (inkl. hjärnblödning), orsakar hälften av alla dödsfall i . De står för av alla vårddagar i sluten vård, utgör av diagnoserna i öppen vård och av alla nybevil- jade förtidspensioner. Följande slutsatser kan dras utifrån senare års utveckling av sjuk- domen: Såväl insjuknande som dödlighet har minskat , mest bland män (figur 6.5). Det är framför allt hjärtinfark- terna som minskar. –1994 minskade den genomsnittliga dödligheten i hjärtinfarkt för män (för kvinnor ) och insjuknandet för män (för kvinnor). fick omkring 22 000 män och 13 000 kvinnor i åldern 30–89 hjärtinfarkt. (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE 153 De sociala skillnaderna i förekomst av hjärt-kärlsjukdomar bland män är lika stora nu som . Bland kvinnor har de sociala skillnaderna t.o.m. ökat. När det gäller dödlighet i hjärt-kärlsjukdomar ökar de sociala klyftorna bland männen på grund av att dödlighetsminskningen är betydligt kraftigare bland tjänstemän än bland arbetare. Krans- kärlsdödligheten var –92 närmare två gånger högre bland manliga facklärda arbetare än bland tjänstemän på mellan- och högre nivå. Bland kvinnor är de sociala skillnaderna också stora. Här är dödligheten dubbelt så hög bland ej facklärda arbetare som bland tjänstemän (tabell 6.1). &IGUR $¶DLIGHET I HJ¤RT K¤RLSJUKDOMAR M¤N OCH KVINNOR ¥R Döda/100 000 Döda/100 000 75 77 79 81 83 85 87 89 91 93 95 75 77 79 81 83 85 87 89 91 93 95 +¤LLA $¶DSORSAKSREGISTRET %P# 3OCIALSTYRELSEN 3OCIALSTYRELSENS &OLK H¤LSORAPPORT Det finns stora regionala skillnader i såväl insjuknande som död- lighet i hjärt-kärlsjukdom. Dödligheten i kranskärlssjukdom har varit 40–högre i norra och än i . har dock och uppvisat höga frekvenser av hjärt-kärlsjukdomar. Skill- nader mellan socioekonomiska grupper kan ej förklara de regio- nala skillnaderna. Tjänstemän på mellan- och högre nivå i Norr- 154 (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE botten har t.ex. högre dödlighet än arbetare i Krono- berg. Både insjuknande och död i hjärtinfarkt har minskat mycket snabbt i och . har risken för män att drabbas av hjärtinfarkt nästan halverats (-) och för kvinnor minskat med en tredjedel (-32procent).14 4ABELL $¶DA PER I ISCHEMISK HJ¤RTSJUKDOM ¥R SRR-värde 1/11 Antal döda per 10 000 (konf.int.) 1,85 (1,74–1,98) 2,13 (1,77–2,56) +¤LLA (UR M¥R 3VERIGE %P# 3OCIALSTYRELSEN 3OCIALSTYRELSENS &OLKH¤L SORAPPORT 0SYKISK OH¤LSA OCH SJ¤LVMORD Psykisk ohälsa räknas till de stora folksjukdomarna. Psykiska stör- ningar svarade för av alla sjukskrivningsdagar och för av nybeviljade förtidspensioner . Av alla un- der med förtidspension eller sjukbidrag hade en psykiatrisk diagnos. De viktigaste resultaten angående den psykiska ohälsans utbred- ning i befolkningen kan sammanfattas på följande sätt: Mellan av den vuxna befolkningen uppger sig i intervjuundersökningar ha någon form av psykiska besvär. Un- der har problem som ängslan, oro, ångest och sömnsvårigheter blivit vanligare, särskilt bland unga kvinnor. Var tredje kvinna i åldersgruppen 75–uppger sig känna 14 (red) -/.)#! ¥R R SLAGET OM HJ¤RT K¤RLSJUKDOMARNA VUNNET I .ORR OCH 6¤STERBOTTEN , (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE 155 ängslan, oro och ångest. ökade andelen med oro från bland kvinnor av utländsk härkomst medan andelen bland de svenskfödda ökade från . Dubbelt så stor andel kvinnor som män använder sömnmedel och/eller lugnande medel. Självmordsförsök och självmord är ofta den yttersta konsekven- sen av psykisk ohälsa. registrerades 1 813 självmord i . fick drygt 8 800 personer vård på sjukhus för själv- mordsförsök. Antalet självmordsförsök som föranledde sjukvård ökade för män och för kvinnor (figur 6.6). &IGUR 3J¤LVMORDSF¶RS¶K SOM LETT TILL V¥RD P¥ SJUKHUS INKL S¥DANA MED OKLART UPPS¥T PER M¤N OCH KVINNOR LDERS Antal/100 000 +¤LLA 0ATIENTREGISTRET %P# 3OCIALSTYRELSEN 3OCIALSTYRELSENS &OLKH¤L Vardagliga psykiska och psykosomatiska symptom hos barn och ungdom har ökat . av flickorna och av pojkarna i årskurs 5, 7 och 9 har huvudvärk en gång eller oftare. 156 (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE De sociala skillnaderna i psykisk ohälsa ökar bland både arbetare och tjänstemän oavsett kön, men framför allt gäller detta för männen. Allra allvarligast är dock situationen för kvinnliga ar- betare i åldersgruppen 45–. Var fjärde arbetarkvinna drab- bas av ängslan, oro och ångest. Psykiska besvär är 10–vanligare bland arbetslösa än bland dem som har arbete. Var tredje svensk kommer under sitt liv att drabbas av cancer. Drygt en tredjedel av dem som drabbas blir helt botade. fick 37 000 personer i (män och kvinnor) en eller flera cancerdiagnoser. avled 21 000 personer i cancer, vilket utgör av alla dödsfall . De senaste årens viktigaste tendenser när det gäller tumörsjuk- domar är följande: Den årliga ökningen av cancerfall i har varit för män och för kvinnor. Nästan hälften av ökningen kan förklaras av att befolkningen blir äldre. Cancer i bröst och prostata är vanligast. Cirka 5 000 kvinnor och cirka 5 300 män drabbas av bröst- resp. prostatacancer. Malignt melanom är en av de cancerformer som ökar snabbast i . I genomsnitt har insjuknandet den se- naste ökat för män och för kvinnor. Livmoderhalscancer har minskat . har även magsäckscan- cer minskat, för män och för kvinnor. En oroande ökning gäller lungcancer bland kvinnor. ökade denna typ av cancer med 3,4 pro- cent för kvinnor medan den minskade för män med 1 pro- (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE 157 I åldersgruppen är lungcancer nu lika vanligt bland kvinnor som bland män (figur 6.7). Cancer är vanligare i storstadskommunerna, särskilt gäller detta lungcancer. Magsäckscancer är vanligare i än i övriga och det motsatta förhållandet gäller för urinvägscancer och tjocktarmscancer. Malignt melanom förekommer mest i södra och sydvästra . Dödligheten i cancer är högre bland arbetare än bland tjänstemän hos både män och kvinnor. Lungcancer är dubbelt så vanligt bland manliga ej facklärda arbetare som bland tjänstemän på mellan- och högre nivå. Också bland kvinnor är dödligheten högre bland ej facklärda arbetare än hos tjänstemän. Bröstcancer är dock vanligare bland högutbildade kvinnor. &IGUR.YA FALL AV LUNGCANCER M¤N OCH KVINNOR ¥R Antal/100 000 +¤LLA #ANCERREGISTRET %P# 3OCIALSTYRELSEN 3OCIALSTYRELSENS &OLKH¤L Rörelseorganens sjukdomar är den dominerande sjukdomsgruppen bland personer med långvariga sjukdomar och besvär. Bland dem som i intervjuundersökningar rapporterar sjukdomar i rörelseorga- nen återfinns i första hand personer med ryggbesvär – ischias, rygg- skott, förkalkning eller förslitning av kotor m.m. – samt värk i 158 (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE muskler och leder inkl. reumatisk värk. Dessa tillstånd kräver sällan sjukhusvård och leder sällan till döden. Rörelseorganens sjukdomar orsakar dock betydande lidande och funktionsnedsättningar. Dessa sjukdomar är de viktigaste orsakerna till långvariga sjukskrivningar och förtidspension. Följande slutsatser kan dras från senare års utveckling av sjuk- domen: I åldrarna 16–uppger av männen och 20 pro- cent av kvinnorna att de lider av någon sjukdom från rörelseor- ganen. Dessa sjukdomar är vanligare i flera invandrargrupper än bland infödda svenskar. orsakade sjukdomar i muskuloskeletala system och bindväven 15 av alla nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag, av kvinnornas och av männens. Kvinnor har betydligt högre sjukfrånvaro än män på grund av sjukdomar i rörelseorganen. Rörelseorganens sjukdomar är betydligt vanligare bland arbetare än bland tjänstemän. Bland arbetare uppger sig av männen och av kvinnorna ha dessa sjukdomar. Motsvarande andelar bland tjänstemännen är ca 11 resp. 15 pro- cent. finns en tendens till ökning av rörelseorga- nens sjukdomar för både kvinnliga och manliga lägre tjänstemän. Andelen arbetare med värk från rörelseorganen är mer än dubbelt så stor som för tjänstemän på mellan- eller högre nivå. Kvinnliga arbetare har mest värk (var fjärde arbetarkvinna). Bland kvinn- liga lägre tjänstemän är värk lika vanligt som bland manliga ar- betare (figur 6.8). Värk och smärtor i rörelseorganen är vanligare i flera invandrar- grupper än bland svenskar i motsvarande ålder, socioekonomisk grupp och bostadsort. 15 T.ex. ryggbesvär, värk i muskler och leder inkl. reumatisk värk. (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE 159 &IGUR 3V¥R V¤RK I ENDERA SKULDROR NACKE AXLAR ELLER RYGG ELLER H¤NDER ARMB¥GAR BLAND M¤N OCH KVINNOR I OLIKA SOCIO EKONOMISKA GRUPPER ¥R 2ANGORDNADE EFTER ANDEL MED SV¥R V¤RK +¤LLA 5NDERS¶KNINGEN AV LEVNADSF¶RH¥LLANDEN 5,& 3#" 3OCIALSTY RELSENS &OLKH¤LSORAPPORT inträffar ca 1,3 miljoner olycksfallsskador, men av dessa kräver sjukhusvård. Uppskattningsvis får två av 1 000 olycksfall dödlig utgång. Folkhälsorapportens viktigaste resultat beträffande skador är föl- jande: Fallolyckor är den största skadeorsaken. Fallolyckor bland äldre är vanligast och orsakade hälften av alla skador som krävde sjuk- husvård . Dödligheten i fallolyckor bland äldre minskade bland män och bland kvinnor. av alla skadefall (inkl. ogynnsam effekt av läkemedel) uppkom i sjukvården. –1995 har antalet sjukhusvårdade för skador totalt sett ökat med bland männen och bland kvinnorna. Patienter som har vårdats efter motorfordons- olyckor har minskat bland männen och bland kvinnorna. 160 (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE Dödligheten i olycksfallsskador minskar kontinuerligt (med undantag för på grund av Estoniakatastrofen). minskade dödligheten i olyckor bland pojkar och bland flickor i åldrarna 1–. Trots detta är olycksfall bland barn (1–) och ung- domar (15–) den vanligaste dödsorsaken i dessa åldersgrup- per. Inom skolan inträffar ca 28 olycksfall per 1 000 elever där skadan kräver sjukvård. Mellan en fjärdedel och en tredjedel av alla skololyckor orsakas av en annan elev, vanligtvis en pojke. inträffade 11 arbetsolyckor per 1 000 förvärvsarbetande män, att jämföra med 6 per 1 000 förvärvsarbetande kvinnor. De mest olycksfallsdrabbade branscherna är järn- och stålrörstill- verkning, brand- och räddningsverksamhet, slakterier och char- kuteri. Risken för arbetsolycksfall är högre bland in- vandrare än bland svenskfödda. Invandrare från har högst olycksfallsrisk, högre än svenskfödda. Antalet personer som dödas eller skadas i trafiken har successivt minskat (figur 6.9). Drygt en femtedel () av dem som skadades i motorfordonsolyckor och 17 pro- cent av dem som dödades var fotgängare eller cyklister. skadades 4 821 cyklister så svårt att de blev in- lagda på sjukhus. Cirka 16 000 personer i får symptom på whiplashskada (pisksnärtskada, vanligtvis vid påkörning bakifrån i bil) i vägtrafiken. Det är den skada som ökar mest och svarar för den största andelen invaliditet efter olycksfall. (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE 161 &IGUR !NTALET D¶DADE OCH SV¥RT SKADADE I TRAFIKEN +¤LLA 3)+! 3#" 3OCIALSTYRELSENS &OLKH¤LSORAPPORT 3KADOR TILL F¶LJD AV V¥LD Antalet personer som utsätts för våld i vårt samhälle är sannolikt starkt underskattat. Det finns anledning att tro att brott som t.ex. sexuella övergrepp, misshandel och trakasserier inom familjen och andra brott där gärningsmannen är känd och finns inom bekant- skapskretsen, sällan kommer till myndigheters kännedom. Den grupp som löper den ojämförligt högsta risken att utsättas för våld är utslagna människor: tunga missbrukare av alkohol och narkotika eller kriminellt belastade människor. En annan kategori av offer som är underrepresenterade i statistiken är barn och ungdomar samt kvinnor. blev närmare 550 000 personer utsatta för våld eller hot, 330 000 män och 220 000 kvinnor. Av dessa drabbades 80 000 så allvarligt att det krävde läkarbehandling. Andelen som drabbats av våld eller hot har ökat med –1995. Ökningen är koncentrerad till åldersgruppen 16–. Bland 65–74 åringarna har det i stället skett en minskning. 162 (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE 1994/95 inträffade ungefär 1 350 000 hot- eller våldshändelser. Av dessa ägde rum hemma i någons bostadslägenhet, i samband med yrkesutöv- ning och på gator, torg och andra allmänna plat- ser. Riskgrupper för våld är yngre män (16–), kvinnor (ofta en- samstående) och vissa yrkesgrupper, t.ex. poliser, väktare, per- soner inom kollektivtrafiken, sjukvården och . Av de polisanmälda misshandelsfallen var våld mot vuxna kvinnor. var våld mot barn . I övriga fall riktades våldet mot män. Drygt 500 misshandelsbrott per 100 000 kvinnor och 100 per 100 000 barn anmäldes. utsätts av ensamstående små- barnsmödrar för våld eller hot. Anmälningar om barnmisshandel har ökat kraftigt . Det faktiska antalet brott är större eftersom misshan- del av barn ofta sker i det fördolda. I genomsnitt vårdades 90 barn, 0–, på sjukhus för misshandel –95. En tredjedel var spädbarn som inte fyllt . Många föräldrar undviker dock att söka vård för sitt misshandlade barn. –ökade antalet anmälda fall av kvin- nomisshandel och av våldtäkt . Under har ett stort antal undersökningar publicerats som talar för att förekomsten av allergiska sjukdomar och annan överkänslighet ökar. T.ex. allergisk snuva, astma, eksem eller utslag samt födoämnesallergi. Ärftliga faktorer är av stor bety- delse för risken att utveckla allergiska sjukdomar, men även miljö- faktorer, t.ex. inomhusmiljö, är väsentliga. Drygt en tredjedel av befolkningen i åldern 16–rapporterar någon form av allergi eller annan överkänslighet. (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE 163 Förekomsten av allergi har fördubblats både bland barn och vuxna. Kvinnor drabbas oftare än män av allergi. av kvin- norna och av männen uppger att de har allergiska symptom. Allergiförekomsten har ökat kraftigt både hos förskolebarn och skolbarn och fördubblats . av förskolebarnen och av skolbarnen uppger sig ha eller ha haft någon allergi eller överkänslighet. Astma är något vanligare bland kvinnor än bland män och bland ungdomar och unga vuxna än bland äldre. av 13–14-åringar i hade eller hade haft astmasymptom . De regionala skillnaderna i astmasjuklighet är stora. Astma är vanligare i än i södra delarna av landet. Eksem är nästan dubbelt så vanligt förekommande bland kvinnor som bland män, vilket delvis kan förklaras av att kvinnor oftare drabbas av handeksem. Yrkesrelaterad nickelallergi är vanligast bland ytbehandlare, me- tallarbetare, bilmekaniker, låssmeder, lokalvårdare, expediter, fri- sörer, sjukvårdsanställda och restauranganställda. Studier om allergisjukdomarnas förekomst i olika socioekono- miska grupper i är sällsynta. Infektionssjukdomarna utgör inte något större hot mot folkhälsan i . De orsakar dock en stor del av antalet läkarbesök, vårdda- gar och sjukfrånvaro. har i genomsnitt 550 nya fall av tuberkulos registrerats i . Mer än hälften av de in- sjuknade är födda utomlands. Av de svenskar som drabbas är . 164 (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE smittades drygt 3 800 personer med salmonella. De flesta smittades i utlandet. har internationellt sett mycket låg förekomst av salmonella. Drygt 5 000 personer insjuknade i den bakteriella diarré- sjukdomen som orsakas av campylobacter. Bland smittkällorna finns t.ex. kyckling och opastöriserad mjölk. I känner man ännu inte till något fall av Creutzfeldt- sjukdom som har samband med galna kosjukan. Antalet HIV-fall som har anmälts i till och med är 4 425, varav avser män. Antalet AIDS-fall är 1 477. Vid utgången av har ca 1 900 personer rapporterats homosexuellt smittade och 1 500 personer heterosexuellt smit- tade. Av alla heterosexuellt smittade, oavsett härkomst, har smittats i och i . &IGUR !NTAL REGISTRERADE FALL KLINISKA ANM¤LNINGAR AV KLAMYDIA I OLIKA ¥LDRAR -¤N OCH KVINNOR Antal per 100 000 14 16 18 20 22 24 26 28 30 +¤LLA 3MITTSKYDDSINSTITUTET 3OCIALSTYRELSENS &OLKH¤LSORAPPORT av alla HIV-anmälda personer finns i . Den senaste har STD-sjukdomarna, t.ex. gonorré och klamydia, minskat stadigt. Av gonorré som i början av 1980- talet drabbade ca 15 000 personer registrerades 211 fall år (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE 165 registrerades närmare 30 000 nya fall av klamy- dia. har antalet nya fall minskat till ca 14 000. Klamydia är vanligast i åldern 17–. Det finns betydligt fler registrerade fall bland kvinnor än bland män (figur 6.10). De regionala skillnaderna är stora när det gäller förekomst av klamydia. hade den högsta andelen (123 fall per 10 000 invånare i åldern 15–) och lägst (27 fall per 10 000). Uppgifter om förekomst av klamydia i olika socioekonomiska grupper saknas. Tandhälsan har förbättrats i . Den positiva utvecklingen är mest uttalad bland kvinnorna. Trots den kraftiga förbättringen i tandhälsan totalt kvarstår bety- dande socioekonomiska skillnader. Andelen tandlösa bland ej facklärda arbetare är . Motsvarande andel bland tjäns- temän på mellan- eller högre nivå är . Tandhälsan är sämre hos invandrare/flyktingar än hos svenskar och detta gäller både barn och vuxna. Tandhälsan bland barn har förbättrats betydligt . Andelen kariesfria barn är , bland sexåringar och bland tolvåringar. Andelen kariesfria barn är högst i , och (60–) och lägst i , Väster- , och (38–). 6.4.6"Nya" hälsoproblem Förutom de folksjukdomar som har nämnts ovan, finns ett antal sjukdomstillstånd som inte närmare behandlas i Folkhälsorapporten men som livligt diskuteras och debatteras av både expertis och all- mänhet. 166 (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE &IBROMYALGI är exempel på ett sådant sjukdomstillstånd. Huvud- symptomen är utbredd ständig värk i kroppen och extrem uttröttbar- het i muskulaturen. Stelhet, domningar, yrsel och huvudvärk kan vara andra symptom. Enligt internationella uppskattningar är 2–av den vuxna befolkningen drabbade, varav ungefär 90 pro- cent kvinnor. Nya forskningsrön tyder på att fibromyalgi till stor del har organiska orsaker där troligen också ärftliga faktorer har bety- %L¶VERK¤NSLIGHET innebär växande kombinationer av problem från hud och slemhinnor: stickningar, stramhet, klåda, irritation och gruskänsla i ögonen. Yrsel, huvudvärk, trötthet och koncentrations- svårigheter är också vanliga symptom. Personer som lider av till- ståndet har ofta utvecklat sina första symptom i anslutning till längre eller kortare tids arbete vid bildskärm. kan symptomen utlö- sas av även andra elektriska apparater, lysrör och ledningar. Antalet drabbade är okänt. Trots omfattande forskning har man inte kunnat visa att elektriska eller magnetiska fält är orsaken till elöverkänslig- het. Det finns dock studier som visar att den elektromagnetiska strålningen har biologiska effekter på människor och samband kan därför ej uteslutas. 4R¶TTHET utgör en av de vanligaste grupperna av besvär hos pri- märvårdspatienterna. 16 Tillståndet manifesteras ofta med andra symptom. Kroniskt trötthetssyndrom och yuppi-sjukan är några välkända beteckningar. Med trötthet avses en rad olika till- stånd som skiljer sig från varandra som t.ex. kroppslig trötthet och nedsatt prestationsförmåga eller upplevelser i form av obehag, maktlöshet och likgiltighet. TST¶RNINGAR (anorexia nervosa och bulimia nervosa) är 10–20 gånger vanligare hos kvinnor än hos män. Av kvinnor kan man räkna med att ca en procent har eller har haft anorexia ner- vosa och en till har bulimia nervosa. dör cirka 35 kvinnor i till följd av anorexi eller bulimi. Ingen orsak har fastställts som både nödvändig och tillräcklig för att förklara insjuknande i dessa tillstånd. Ungefär hälften av kvinnor har BENSK¶RHET (osteoporos). Äldre kvinnor som är stillasittande, dementa och som vårdas på sjukhem är en riskgrupp. De som drabbas av benskörhet har en störning i benstommens ämnesomsättning. 0SYKOSOCIAL OH¤LSA I PRIM¤RV¥RDEN ALLM¤NL¤KARNAS BED¶MNING AV PATIENTER MED PSYKOSOCIAL PROBLEMATIK . (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE 167 ut och därigenom ökar risken för benbrott. kvinnor efter klimakteriet men i ökande grad även män. 0OSTTRAUMATISK STRESSDISORDER (PTSD) är ett samlingsbegrepp för de psykiska, mentala och kognitiva störningar som kan uppstå hos individer som upplevt ett hot eller katastroftrauma.