sou · GMB3113 · 1999-01-01 00:00:00 — I sin mellanrapport skisserade den tyska utredningen en sådan lagstiftning enligt nedan: 1.Få fram en lagstiftning där psykoterapeutisk behörighet definieras och garanteras, för att åstadkomma en kvalitetssäkring. 2.Garantikriterier över psykoterapeutisk behandling, erbjudna av s.k. sekter och psykgrupper. 3.Framställa ett problemspecificerat utbud av fortbildning och utbild- ning för psykoterapeuter. Dessutom vill utredningen att följande faktorer ska tas med i beräkningen i det löpande lagstiftningsarbetet: 4.Sörja för att kostnader för psykoterapeutisk behandling täcks av sjukförsäkringen. 5.Sörja för likställighet mellan psykisk och fysisk ohälsa. När utredningen överlämnade sitt slutbetänkande välkomnade man det faktum att såväl förbundsdagen som förbundsrådet slutbehandlat den nya lagen om psykoterapeutisk verksamhet, som alltså blivit verklighet. Ett stort utrymme i utredningens förslagsdel ges åt behovet en kraf- tig satsning på forskning. Utredningen uppmanar det tyska nationella forskningsförbundet (der Deutschen , DFG) att bilda ett särskilt forskningsråd inom området nya religiösa och ideolo- giska rörelser, s.k. psykgr upper och nutida esoteriska och spirituella grupper. Under ett 20-tal punkter föreslås olika forskningsområden. De Grönas (die Grünen) representanter i utredningen har ett långt särskilt yttrande som bifogas utredningen. De Gröna vill tona ned pro- blematiken och pekar på att såväl samhället som rörelserna är parter i konflikten. Man anser inte att riskerna för individer är större inom det här området än inom andra områden. Konflikter som uppkommer ska tolkas och behandlas som alla andra konflikter inom familjeområdet. Det handlar mest om konflikter mellan anhöriga och medlem- mar/rörelser. Även om de Gröna vill tona ned den upprörda tonen från samhällets sida, anser man att det är bra med en statlig rådgivnings- organsiation. Att människor faller offer för olagligheter eller för bedrä- gerier inom området, är ett faktum som man inte kan bortse från, menar de Gröna, men detta händer lika ofta inom andra områden som inom det religiösa området eller på den s.k. psyk-marknaden. 3.4Hjälp, stöd och information i några länder Så långt de statliga utredningarna som förekommit i . De nya religiösa rörelserna har inte bara givit upphov till statliga utredningar utan också till ett flertal olika initiativ inom rådgivnings- och informationsområdet. I detta kapitel beskrivs verksamheten vid några sådana initiativ. De har alla olika bakgrunder; (). statlig () eller enskild (). Gemensamt för dessa enheter är att de inte ställt sig på någon bestämd sida i konflikten, alla försöker inta en neutral position för att få förtroende för verksamheten. Detta gäller dock inte fullt ut när det gäller den nedan beskrivna infor- mationsinsatsen från det Österrikiska ungdomsdepartementet, vilken av naturliga skäl kan uppfattas ha en skeptisk klang, när den uppmanar ungdomar att tänka kritiskt. 3.4.1Senatsförvaltningen för skola, ungdom och sport i Ett exempel på samhällsinsatser inom området, som inte inkräktar på religionsfriheten eller medför kritik för statlig eller inbland- ning, är den lilla byrå i senatsförvaltning för skola, ungdom och sport, med en enda anställd, . Byråns uppgift är att "kolla marknaden", analysera situationen när det gäller nya religiösa rörelser, att ge politikerna råd och att träffa de olika grupperna. Den anställda går och kommer på olika möten, där hon tyd- ligt berättar vem hon är. har hon vunnit förtroende hos de flesta rörelser. Hon förklarar att hon bara vill lyssna och att hon inte är någon motståndare. har kollegor i samtliga förbundsstater, med samma uppgift. De träffas minst . Tre källor använder byrån sig av gruppernas egna material, vetenskapliga rapporter samt avhoppares och föräldrars berättelser. , i arbetet, har man erhållit 12 klagomål från olika grupper. Rühle har besökt "två till tre dussin" av flera 100-tals aktiva grupper, många s.k. ps ykgrupper, med olika former av terapi på schemat. Totalt omsätter den s.k. kvasipsykologiska marknaden cirka 18 miljarder mark . Man räknar med att minst 1 000 olika kommer- siella kvasipsykologiska initiativ erbjuder sina tjänster på den tyska marknaden. Som framgått av redogörelsen för den tyska statliga utred- ningen förbereds nu eventuellt nya lagar och/eller regler på det konsu- menträttsliga området för att skydda konsumentintresset i den svåröver- skådlig djungel av olika terapier som erbjuds. Bara esoteriska tidskrif- ter har en total upplaga på 2,9 miljoner exemplar per utgåva i . -Jag ser ingen fara med de här grupperna , förklarar . Så länge det demokratiska systemet är så pass stabilt som det är, så utgör de inget hot. Om byrån stöter på straffrättsligt relevanta aktiviteter i sitt arbete så samarbetar man med polisen (precis som INFORM i ). Det viktigaste i arbetet är att informera och att agera så lite som möjligt. Att ingripa när det gäller barnens situation är svårt i efter- som rättssystemet erbjuder ett starkt skydd för föräldrarna. -Men vi vill förhindra att barnen kommer in i en sluten värld, därför är det viktigt med pluralitet. All religionsundervisning i tyska skolor är frivillig, därför är det svårt att ge en bred bild av olika religioner. av skolelever i årskurs 1-6 har religionsundervisning, återstående har undervisning i värdelära, moral och etik. Generellt är tyska barn okunniga när det gäller religion, hävdar . Många grupper använder sig av media för att få ut sitt budskap, ge- nom att först överklaga och sedan ta tillbaka sin klagan, på till exempel ett negativt beslut om privat skola eller dagis. Inom senatsförvaltningarna och motsvarande enheter som finns i alla förbundsstater, hoppas man att den statliga utredningen inte leder till några förslag om restriktioner för nya religiösa rörelser. Senatsförvaltningarnas tjänstemän vill däremot stärka möjligheterna att informera allmänheten. Naturligtvis önskar man också att utredningen skall resultera i att dessa enheters position skall stärkas. -Vi måste betrakta medborgarna som myndiga och inte ta över något ansvar från dem. Att utfärda yrkesförbud för till exempel scientolo- ger, eller att införa värvningsförbud på universiteten, är helt fel. tillhör inte själv någon religion. Hon anser att det är upp till var och en att välja. Att arbeta med dessa frågor i kyrklig regim le- der till att man antar en hårdare position mot rörelserna. Detta skall vi se exempel på längre fram (se kap.3.5). Om tyskarna har tjänstemän som bevakar nya religiösa rörelser i varje förbundsstat, så sker det arbetet i än så länge enbart på central nivå. I finns alla schatteringar på skalan över inställningen till de nya religiösa rörelserna, alltifrån "förbud!" till "inget problem". Med religionsfrihetens principer som ankare försöker staten navigera i den polariserade debatten. fanns det några få kristna sällskap som be- vakade den s.k. sektfrågan. växte två privata initiativ fram i form av föreningar. De nya religiösa rörelsernas kon- sekvenser för individer diskuterades allt mer i samhället. Rösterna från oroliga föräldrar och berättelser från avhoppare gjorde sig allt mer på- minda. Undervisningsdepartementet tillsatte en arbetsgrupp med jurister och psykologer. Resultatet blev en broschyr som rann ut i sanden. blev diskussionerna om "sekter" allt starkare och gav man ånyo ut en informationsbroschyr från det österrikiska miljö-, ungdoms- och familjedepartementet. Och inträffade något som ingen kunde ha förutsett. Suget efter broschyren blev kolossalt stort. Efter flera nytryckningar har broschyren nu kommit ut i 270 000 exemplar. När informationsmaterialet spreds i österrikiska skolor, bland allmänheten och i media kom det mellan 2 000 och 3 000 telefonsamtal till departementet. Orsaken till det stora gensvaret var, enligt departementet, att det tidigare bara fanns svartvit information om sekter och presenterades en mera nyanserad bild av problemen. Lägger man till ängslan hos föräldrar och en stor okunskap om nya religiösa rörelser så finner man orsaken bakom det exempellöst stora intresset för broschyren. Jehovas Vittnen har givit ut en "motbroschyr". Broschyrens rubrik är "Sekten – Wissen " (Så skyddar du dig mot sekter), har en varnande klang och inleds med ett förord av miljö- ungdoms- och familjeministern. Därefter följer en genomgång av rättsläget när det gäller religioner. Detta avsnitt följs av en beskrivning av rörelsernas metoder och praktiker. Här handlar det om synen på sexualitet, på hälsa och sjukvård, på barn, demokrati och politik. Läsaren får också ta del av ett resonemang om vad det är som kan få människor fascinerade och hur man steg för steg engageras i en rörelse. De vanligaste nya religiösa rörelserna presenteras, med en kort information om huvuddragen i trosföreställningarna. Foldern, som är på 66 sidor, avslutas med ett avsnitt om vad man kan göra för att hjälpa dem som behöver hjälp och hur staten skyddar sig mot grupper, med hjälp av lagar, information och debatt. Även har givit ut en informationsbroschyr, bestående av skickligt gjorda teckningar i en liten folder – en checklista med 17 punkter under rubriken . Teckningarna är satiriska och driver med praktiskt taget all nyreligiös verksamhet. I mycket korta texter bredvid bilderna varnas läsarna för att ge sig in i en grupp. Pengar, sexualitet, auktoritet och många andra faktorer tas upp i de 17 bilderna med beledsagande text. Några tillförlitliga siffror finns inte, men enligt miljö-, ungdoms- och familjedepartementet beräknas mellan 100 000 och 150 000 personer i , med en befolkning på 7,8 miljoner, vara, eller ha varit i kontakt med en nyreligiös rörelse. Antalet grupper sägs uppgå till cirka 600 i landet. Denna siffra inkluderar s.k. psykgrupper, med olika terapeutiska tekniker som specialitet. Av dessa rörelser räknar man med att drygt 20 har en hård kärna av mycket övertygade och kanske fanatiska ledare. Man efterlyser forskning på barnens situation i olika rörelser. Det finns ett faktaunderlag, om än inte entydigt, som pekar på att scien- tologer använder E-meter, ett slags lögndetektor, på barn i undervis- ningen. Eftersom marknaden är lukrativ, finner man nu flera olika utbild- ningar i , bl.a. i astropsykologi. Efter fyra – fem kurser börjar "terapeuter" att behandla psykoser och andra allvarliga psykiska till- stånd. Detta är bekymmersamt, menar man på miljö-, ungdoms och familjedepartementet och hänvisar till några rättsfall, föranledda av bl.a. cancerbehandlingar med helt verkningslösa mystiska terapier. Men det finns mycket pengar att tjäna på folks okunskap och hopp om ett bättre liv, så tidningarna översvämmas av annonser om de mest olikartade typer av terapier, hävdar man på ungdomsdepartementet. diskuteras inrättandet av ett Bundesställe für Sekten (ett nationellt center) med uppgift att föreb ygga kriser och att ge psyko- logisk hjälp. Finansieringsfrågan har man dock inte löst . Öster- rikes liberala parti är emot ett sådant center. De Gröna, liksom social- demokraterna är för tillskapandet av ett nationellt centrum för "sektfrågor. -Vi försöker låta bli att värdera religioner, ändå klagar folk, vad vi än skriver om dessa saker. Man kan fråga sig: Vad får staten göra och inte göra i dessa frågor? Under alla omständigheter föreligger ett stort informationsbehov, säger den ansvarige på miljö-, ungdoms- och familjedepartementet. Ett annat exempel på stödverksamhet inom området utgör den omtalade organisationen , ledd av , professor i sociologi vid . Denna organisation är inte statlig, men drivs delvis av offentliga medel. INFORM skulle lika gärna kunna presenteras under rubriken för religionsfriheten (kap. 3.6), men tas upp här eftersom den innehåller rådgivningsverksamhet. INFORM uttyds Focus on Religious Move- ments. Organisationen kunde bildas med stöd av medel från inri- kesdepartementet, från Church of och några andra etablerade kyrkor. Organisationen definierar sig som en "incorporated ", med en styrelse som ansvarar för policyfrågor. Man håller sig också med beskyddare, såsom kungligheter och biskopar. Finansieringen sker delvis med medel från och från polisen, med vilka man samarbetar bl.a. när något olagligt kommer till INFORM:s kännedom. Detta anses rörelserna själva vara betjänta av. Vem vill motsätta sig att olagligheter påkallas? INFORM:s huvudsakliga syfte är att bistå samhälle och allmänhet med information om nyandliga rörelser. Man samlar, analyserar och publicerar information om olika trosuppfattningar, om hur de arbetar, om medlemskap och organisation. Idén till INFORM lär Barker ha fått sedan hon sett folk bryta sam- man sedan de varit i kontakt med en rörelse, bl.a. för att de inte haft kunskap om vad de gav sig in i. Hon såg följande brister i infor- mationen som fanns: Barker identifierar följande informationskällor i sammanhanget: 2.Före detta medlemmar (anses mycket värdefull). 3.Organisationer som specialiserar sig på information om nyandliga rörelser, som INFORM själv. Barker nämner också CESNUR, nät- verket RENNER i Aarhus och – med i som för- grundsfigur. Här finns både bra och dålig rapportering, anser man. INFORM har direkt kontakt med de rörelser som så vill och man sam- lar på sig en ansenlig mängd information, i form av artiklar, flygblad, skrifter, böcker, videor m.m. Man upprätthåller en mycket strikt neu- tralitet i sitt sätt att informera om olika rörelser. Allmänhet, föräldrar, intresserade, "före detta" och många andra vänder sig till INFORM för information. Man försöker också koppla ihop människor som kan ha nytta av varandras erfarenheter. Man kan t.ex. hjälpa till att låta föräld- rar och barn träffas eller se till att avhoppare träffar behandlare. Än så länge har man lyckats upprätthålla sin neutralitet, även om ett kraftigt rykte gör gällande att organisationen får pengar från några starka rörelser och att ledaren egentligen är utsänd av ISKON (Hare ) eller Scientologerna. INFORM ordnar seminarier och debattkvällar t.ex. på temat "våld och nya religiösa rörelser". Ett välbesökt seminarium var också "Nya religiösa rörelser och medierna, med journalister, professorer, företrädare för olika rörelser som föreläsare och debattdeltagare. En av INFORM:s ledstjärnor är att försöka komma bort från alla former av generaliseringar, såväl om nya religiösa rörelser som om antikultrörelsen. -Vår uppgift är inte att bli populära i ena eller andra änden, vare sig bland antikultare eller bland rörelserna själva, säger en av de två an- ställda på INFORM. Det är svårt att hålla balansen eftersom områ- det är så infekterat. ringer folk bara för att testa oss. De upp- ger sig vara någon annan än den de där för att locka oss att säga fel saker och för att på så sätt kunna visa att vi inte är neutrala, utan utsända av det ena eller andra lägret inom ämnesområdet. Egentligen vill INFORM hålla sig borta från neutralitetsbegreppet och definierar sig i stället i termer av att ha en kritisk hållning, i en akade- misk bemärkelse av ordet. Man vill, som man säger, skapa en sund plattform där folk kan dela erfarenheter och föra en dialog. Öppenheten är helig inom INFORM. All information skall vara till- gänglig för alla och man säger samma sak till alla. Budskapet förändras inte i förhållande till mottagaren. Man vill inte fungera som en mottagning för folk med problem i samband med tvivel eller utträde: -Vi kan jobba med folk, men det finns dom som är bättre på det än vi. Barker formulerar en av fördelarna med INFORM:s dialogskapande arbete så här: -Ju mer kontroll och kritik, desto slutnare blir grupperna, vilket leder till eskalerande konflikter mellan samhället och dem. 3.5Motrörelsen – etablerade kyrkor, anhöriga och avhoppare Den s.k. antikultrörelsen är olika stark i olika länder. En del organisa- tioner tar sin utgångspunkt från de etablerade lutherska eller katolska kyrkorna och angriper de nya religionerna utifrån en försvarsposition för den egna tron, även om man ofta förnekar detta. kultorganisationer är sekulära och emanerar från vanmäktiga anhöriga eller besvikna avhoppare. Inom alla dessa organisationer bedriver man stöd och rådgivning, men utifrån ett tydligt antikultperspektiv, till skill- nad från INFORM i eller de tyska senatsförvaltningarnas en- heter. I är situationen annorlunda än den i . Det är från de flesta nya religiösa rörelserna kommer. Det är i som man har den mest liberala inställningen till de nya religiösa rörelser och det är också här som de flesta tragedierna har inträffat. Det faktum att den s.k. Moon-rörelsen och scientologer har ett stort politiskt inflytande, anses inte som särskilt kontroversiellt. Vi skall nedan skildra några olika initiativ inom den s.k. antikultrörelsen i , två organisationer som hänger intimt samman och ett behandlingshem för avhoppare. Antikultrörelsen som den gestaltas i AFF, American Family Foun- dation, är vetenskapligt inriktad och kan beskrivas som mera intellektu- ell än den i . Samhällets inställning är också helt olik i dessa båda länder. I är kult- eller sektbekämpning upphöjt till en statlig angelägenhet, i görs praktiskt taget ingenting från sam- hällets sida. Franska hjälporganisationer åtnjuter samhälleligt ekono- miskt stöd. I är situationen inte så. Här förlitar sig organisatio- nerna helt på donationer och egna fondansökningar. En av dem är AFF som också är en av de tongivande antikultorganisationerna i . I finner man ytterst få svarta personer i antikultrörelsen, vilket avspeglar det faktum att nyandliga grupper mest attraherar en vit, rela- tivt välutbildad medelklass. Den svarta befolkningen har egna rörelser och lever segregerat, inte bara socialt utan också religiöst. Detta är en avspegling av klasskillnaderna mellan svarta och vita. AFF startade , då olika föräldragrupper kring den s.k. Moon-rö- relsen etablerades för att leta efter försvunna barn eller för att försöka få ut barn från rörelsen. Man försvarade då kidnappningar som genom- fördes för att avprogrammera anhöriga. anser AFF att man tidigare överskattade de religiösa gruppernas makt. AFF arbetar med vetenskapliga undersökningar, men man organiserar också hjälpgrup- per av olika slag, har workshops för avhoppade medlemmar m.m. Verksamheten finansieras av donationer och fondmedel. Man säljer också tidskriften , böcker och forskningsrap- porter. AFF har en rådgivande styrelse med 12 ledamöter. Man anser sig vara den mest betydelsefulla sekulära organisationen i och rymmer inom sig såväl konservativa som liberaler. En assi- stent och , fil.dr. i psykologi och forskare, är de enda anställda vid centrala kontor i . Runt om i landet finns några hundra volontärer. AFF är organiserat som ett kooperativ, utan eget vinstsyfte. Det är inte en egentlig medlemsorganisation, men bygger mycket av verksam- heten på volontärer. Styrelsen är av typen advisory board, vilket innebär att dess fem directors inte är juridiskt ansvariga för verksamheten. Poängen med att ha rådgivande styrelser är att undgå de oerhörda kostnader som kan följa av en stämning. I styrelsen återfinns läkare, utbildare, jurister och psykologer. Sammanlagt finns sex anställda och ett par hundra professionella volontärer i organisationen. Man försöker nå och arbeta med olika grupper, såsom: 1.Lärare vid universiteten, präster socialarbetare och sjukvårdsan- ställda. 2.Sekulära etniska kulturer i kommuner. 3.Människor som blivit utsatta för rörelser. Man organiserar "Victim assistance programs" tillsammans med terapeuter. En företrädare pekar på olika brister hos den professionella hjälpappa- raten – mentalhälsoarbetare: 1.I brist på kunskap ser de inte rörelsens inverkan på patienten. 2.Patienten har själv svårt att koppla ihop sin psykiska belägenhet med rörelsens inverkan. 3.Hjälpsystemets terapeuter ställer inga frågor om nya religiösa rörel- ser – "Cult issues does never come up". Varför går man med i en nyandlig rörelse? använder i sin forskning tre olika modeller: 1.Frivilligmodellen: Man går med på grund av det man tror på och det man tror om gruppen: "Jag får hjälp". 2.Psykodynamisk modell: Man går med på grund av vad man tror att gruppen kan göra för personen. Gruppen förväntas därmed svara på otillfredsställda psykologiska eller andliga behov. 3.Denna punkt handlar om vad gruppen gör med personen, dvs. hjäl- per till att skapa en identitet. Langone hävdar bestämt att många rörelser inte har någonting med religion att göra. Det kan i stället handla om psykologi, maktanspråk eller ekonomiska anspråk. Frågan man måste ställa sig när man arbetar i detta området, menar och , är: -Hur kan man skydda sig mot fascister utan att själv bli fascistisk i sin metod? Det finns alltid en risk att den kritiska hållningen mot nya religiösa rö- relser glider över i ett blint hat och en önskan att förgöra. Vikten av att sprida ett kritiskt tänkande via utbildning understryks av det faktum att bara någon liten andel av de 100 000-tals människor som lämnar nyandliga rörelser tar kontakt med AFF. I är det vanligt att nya religiösa rörelser försöker utöva politisk makt och faktiskt också gör det. Den s.k. Moon-rörelsen med sitt kon- servativa familjeideal, har rönt stora framgångar med att få ut sitt bud- skap högt upp i de amerikanska politiska hierarkierna. Rörelser med politiska ambitioner har åtminstone tre tydliga särdrag, enligt AFF: 1.Ledaren är ute efter politisk makt. 2.Ledaren försöker bli dyrkad. 3.Rörelsen gör allt för att få in stora penningsummor till ledargestal- ten. När man diskuterar frågan om rörelser med politiska ambitioner, kan detta inte bara reduceras till en fråga om "sektproblem". Det handlar om allvarligare saker än så, hävdar AFF och pekar på den s.k. Moon- rörelsens och scientologirörelsens stora politiska inflytande på nationell nivå i . Här handlar det om att försvara demokratin mot angrepp, enligt Langone. En del rörelser är harmlösa, andra är farliga för individen utan att vara farliga för samhället, åter andra anses farliga för samhället, utan att nödvändigtvis vara farliga för individen. är grupperna inte till- räckligt stora för att vara samhällsfarliga i egentlig bemärkelse. Men, menar , om samhället går in i en djup ekonomisk depression, skulle gruppernas maktanspråk göra sig gällande. Så länge demokratin försvaras och utvecklas utgör grupperna inget akut hot mot samhället. Samma resonemang förs bland samhällsföreträdare i många europeiska länder. En stabil grund för en demokratisk utveckling och demokratiskt beslutsfattande är den bästa garantin mot att olika religiösa gruppers maktanspråk får genomslag. Anledningen till att det amerikanska samhället inte reagerar mot de rörelser som AFF anser destruktiva, ligger enligt , ad- vokat i och ordförande i , bl.a. i det faktum att hela om- rådet innehåller en politisk fälla. Från vänster (liberaler) säger man: Detta är religion och det kan inte samhället lägga sig i! Från höger (republikaner) säger man: De flesta rörelserna har strikt konservativa program, vilket sammanfaller med den egna ideologin, därför faller grunden för kritik och vaksamhet. Vad bör man göra, enligt AFF? Människor måste tidigt, helst redan i skolan, ges verktyg med vilka man kan analysera budskapen från olika rörelser. Det borde utvecklas en metodologi för att göra analyser av rörelser när dramatiska saker händer. finns det ingen sådan, bara åsikter. Med en utvecklad metod kan man handla på ett adekvat sätt i krissitua- tioner. Mer forskning kring begreppet påverkan borde genomföras. Däref- ter borde man utveckla och tillämpa etiska regler för hur påverkan får gå till, sätta upp gränser etc. Ett återupprättande av idealet: "det rationella resonerandet, är också på sin plats, enligt AFF. Förnuftet är på väg att lösas upp i en situation där olika rörelser kan påstå snart sagt vad som helst och ändå finna en skara anhängare. AFF vill gärna se en ny konsumentlagstiftning. På samma sätt som cigaretter har varningsmärken borde religiösa rörelser ha det. En sådan varning hotar inte religionsfriheten, menar man.