sou · GMB324d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt detta fick rådet i uppgift att t illsammans med Fiskeri- verket utarbeta ett program för FoU på fiskets område. Forskningspro- grammet Fiskforskning för förelåg 1987 och kompletterades 1988 med teknisk och ekonomisk FoU inom fiskeriforskningen. Pro- grammet utvärderades av en nordisk forskargrupp . I enlighet med rekommendationer i utvärderingen gjordes vissa förstärkningar i programmet som redovisas 1993 i rapporten för - en fortsättning på programmet. Samverkan med upprätthålls genom att en representant för ingår i för fiskforskning samt genom att en företrädare för ingår i rådgivande grupp för forskningsfrågor. I enlighet med instruktion skall rådet stödja och främja i första hand grundläggande och långsiktig forskning som gagnar ett håll- bart utnyttjande av de biologiska resurserna. Stödet till fiskforskning omfattar såväl grundläggande som tillämpad forskning inom fiskerinä- ringen inklusive vattenbruket. Stöd ges till dels forskningsprojekt, dels i form av särskilda forskar- tjänster för yngre forskare. Stöd ges vidare som akutbidrag samt för forskarutbyten t.ex. post-doc stipendier (stipendier för arbete vid ut- ländsk institution efter avlagd doktorsexamen), resebidrag, an- ordnande av symposier etc. Projektstöd omfattar stöd för upp t ill och tjänster ges för normalt med möjlighet till förlängning. har av regeringen utsetts till huvudansvarig myndighet för FoU på fiskets område inom EU:s ramprogram. Rådet svarar därmed för in- formation om programmet till forskarsamhället samt för kontakten med Europeiska kommissionen. Rådet svarar i detta sammanhang för utbetal- ning av eventuella förstudiebidrag och kompletteringsfinansiering, vilket innebär att rådet kan bevilja medel för omkostnader i samband med an- sökningsförfaranden samt att kompletterande medel kan sökas hos rådet Forskningens roll och organisation 297 om problem uppstår med den nationella finansieringen för projekt inom EU:s ramprogram. Ansökan om kompletterande medel kan göras . () medverkar i finansi- eringen av vissa internationella åtaganden. För granskning av inkomna ansökningar har rådet till sin hjälp 12 be- redningsorgan. Fem av dessa utgör ämnesutskott för i huvudsak discipli- när forskning, organismbiologi, ekologi, biogeokemi, cellbiologi och ke- mi samt ekonomi och samhälle. Övriga sju beredningsorgan arbetar med sektoriell forskning, däribland programorganet för fiskforskning där det flerdiciplinära Programmet för fiskforskning i anger den strategiska inriktningen. Inkomna ansökningar fördelas av kansliet på de olika beredningsorganen. En ansökan kan dock i vissa fall behandlas parallellt i två eller flera beredningsgrupper då ansökan har ämnesan- knutna beröringspunkter. Flertalet av de inlämnade ansökningarna som berör fisk behandlas dock endast i Programorganet för fiskforskning Ett mindre antal ansökningar behandlas i ämnesutskotten, t.ex. där fiskar utgör modelldjur eller för ansökningar med livsmedelsteknisk eller ekonomisk inriktning. Programorganet för fiskforskning består av 6 ledamöter. Fem av des- sa, inklusive ordföranden, är representanter för forskarsamhället. En ledamot är representant för , Utredningsavdelningens chef. Som sekreterare fungerar en person från . Företrädarna för forskarsamhället ingår i programorganet för en period av högst . Inkomna ansökningar bereds av ledamöterna i programorganet varvid varje ansökan ges ett prioriteringsvärde. Som hjälp i prioriteringen an- vänds en blankett för bedömning av det i ansökan presenterade projektets vetenskapliga kvalitet, sökandens kompetens, sektorsrelevans och pro- jektets beräknade kostnader. Ansökningarnas kvaliteter diskuteras sedan in plenum och grupperas i prioritetsordning. När det gäller den vetenskapliga kvaliteten bedöms frågeställning en- ligt följande kriterier: Är området väl beskrivet? Är litteraturen ordentligt genomgången? Är hypoteser klart formulerade? Begreppet Material och metoder bedöms efter: Är metoderna adekvata? Nya metoder av intresse? Bedömning av sökandens kompetens görs utifrån: sökandens publicerade arbeten t.ex. om dessa är publicerade i väl ansedda tidskrif- ter med referee-granskning och om publiceringen har gått i normal takt. Mot bakgrund av ovanstående bedöms en ansökans frågeställning efter en poängskala mellan 2 och 10 och material och metoder mellan 1 och 5. Sökandens kompetens poängsätts mellan 1 och 3 samt publiceringsprofil mellan 1 och 5. En ansökans sektorsrelevans be- döms på en skala från 0-2 där 0 innebär att ansökan ej bör omfattas av 298 Forskningens roll och organisation 1998:24 Prioriteringsvärdena summeras varvid det högsta värdet som en ansökan kan tilldelas är 25. De olika beredningsorganens förslag till prioritering vägs samman i ett ordförandemöte under ledning av huvudsekreterare varvid hänsyn bl.a. tas till den budget för nya projekt som rådet förfogar över. Det finns således inte någon i förväg fastställd budgetram för respektive beredningsorgan. förslag underställs därefter rådet som vanligen följer förslaget. har inom programorganet för fiskforskning av ansökningarna beviljats stöd. uppgår enligt enkäten stöd till fiskforskningen till knappt 16,4 miljoner. Av dessa utgör drygt 8 miljoner anslag inom programorganet för fisk. Resterande medel utgörs framförallt av anslag via de olika ämnesutskotten. Enligt programmet Fiskforskning för ska svara för långsiktig kompetensuppb yggnad inom för sektorn väsentliga områden. Förutom stöd till forskningsprojekt där det ingår doktorand eller forskar- assistenttjänst har rådet avsatt medel till sexåriga forskartjänster på do- centnivå. Rådets satsningar har enligt den genomförda utvärderingen bi- dragit till att bygga upp en hög internationellt erkänd grundforsknings- kompetens inom centrala områden, speciellt inom fysiologi, genetik, ekologi, cellbiologi och biokemi. Utredningen identifierade tre priorite- rade områden för ytterligare kompetensuppb yggnad, fisksjukdomar sär- skilt inom områdena immunologi, epidemiologi och diagnostik, moleky- lärbiologi med anknytning till fysiologi och ekologi samt fiskekologi, särskilt teoretisk populationsekologi. Utvärderarna framhöll vidare att flertalet forskargrupper är små, ofta 2-3 personer, varför sårbarheten är hög och att man i detta perspektiv bör försöka utvidga forskargr upperna. Vidare framhöll utvärderarna att man bör försöka förstärka tvärveten- skapliga projekt inom området med relevans för näringen. Mot bakgrund av utvärderingsgruppens svar konstaterar rådet att det ursprungliga programmet t ill stora delar kan tillämpas, men genom att det sker förändringar i fiskerinäringen måste behovet av omprioriteringar av FoU-verksamhetens inriktning beaktas. Rådet understryker att forskningen bör prioritera arter som är relevanta för fisket och vattenbruket liksom att det är angeläget att organisera tvär- fackliga program. Rådet har identifierat en rad områden vilka bör ges ökad prioritet bl.a. fisksjukdomar och forskning på det området. SOU 1998:24 Forskningens roll och organisation 299 MISTRA stöder lösningsinriktad forskning med en vision om ett mil- jöanpassat samhälle med systemförändringar eller kraftigt minskad miljöpåverkan som mål. Forskningen skall vara organiserad i tvärveten- skapliga program med tydligt avläsbara mål där samhällsvetare och ekonomer är samarbetspartners till naturvetarna. Målsättningen är att forskningsresultaten ska komma till användning, varför potentiella an- vändare är med redan vid planeringen och dessutom ingår i programmens ledning som svarar för genomförande och redovisning. Stiftelsen kom till 1994 och räknar med att dela ut 250 m iljoner årli- gen. Vid utgången av 1996 finansierades 16 program vilka i genomsnitt erhåller stöd om ca . Ansökan om forskningsmedel från MISTRA sker i två steg. I ett första steg presenteras ett forskningsprogram utifrån uppställda mål, deltagare och en preliminär budget. Med ledning av denna kortfattade ansökan görs ett första urval. Medel kan erhållas från MISTRA för att utarbeta en slutgiltig ansökan. Ansökningarna granskas av en internatio- nell vetenskaplig expertgrupp och lämnas på remiss t ill avnämare varef- ter beslut fattas av . Styrelsen består av ledamöter med erfarenhet från akademisk forskning, bl.a. huvudsekreterare, näringsliv och politik/myndighetsutövning och utses av regeringen. Tre akademier, Kungl. , och Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien, svarar för löpande gransk- ning av MISTRA:s verksamhet. Hur programmen fortskrider granskas av en internationell ex- pertgrupp. Denna värderar om uppställda mål uppnåtts och ger kon- struktiv kritik i öppen dialog med ledningen för programmen och respek- tive projektledare. innehåller ett av de beviljade programmen, Sustainable zone management, projekt som inkluderar forsk- ning avseende fisk/fiske. Programmet löper fram t.o.m. med en total budget på . De projekt som ingår syftar bl.a. till att belysa kustfiskets samhälls- och ekonomiska betydelse, ett mera håll- bart utnyttjande av resurser genom utveckling av selektiva fiskemetoder, att identifiera nya målarter och fiskemetoder samt att genom odling av musslor minska övergödningen i kustområden. Eftersom de medel förfogade över för externfinan- sierad forskning dragits in kommer MISTRA i fortsättningen även att finansiera effektinriktade forskningsprogram och enskilda forsknings- projekt. Omfattningen på enskilda projekt inom detta område är ca per projekt och år inom olika programområden, t.ex. vattenmiljön. Forskningsområden som kan vara aktuella när det gäller fisk och fiske är fiskets miljöpåverkan och miljöns påverkan på fisk. 300 Forskningens roll och organisation NFR är en statlig myndighet under . De över- gripande målen för verksamheten, enligt förordning, instruktion och reg- leringsbrev, "är att främja och stödja vetenskapligt betydelsefull forsk- ning och verka för att information om forskningsresultaten sprids". Rådet svarar för att upprätthålla naturvetenskaplig grundforskning av hög inomvetenskaplig kvalitet. Målsättningen är att svenska forskare aktivt ska delta i den internationella forskningsfronten där rådets stöd ska utgöra en balans mellan förnyelse och uthållighet. Rådet är NFR:s högsta beslutande organ och består av ordförande och 10 ledamöter. Sju av ledamöterna är aktiva forskare som utses av en elektorsförsamling vald av forskarsamhället vid universiteten och hög- skolorna. Resterande ledamöter samt ordföranden utses av regeringen. Rådet har fyra programutskott, varav ett för biologi, bestående av 15- 18 ledamöter med en rådsledamot som ordförande. Programutskotten svarar för granskning av ansökningar om forskningsmedel och har till sin hjälp tre-fyra beredningsgrupper för prioritering av ans ökningar. Bidrag beviljas till forskningsprojekt, forskartjänster och utrustning. Projekt som avser fiskforskning behandlas inte separat utan konkurrerar med övriga ansökningar inom området biologi. Andelen beviljade ansökningar inom området biologi var under 1995-96 avseende projekt och för tjänster. I genomsnitt beviljades ca per projekt och år. NFR:s finansiering inom fiskforskningen uppgick enligt enkäten t ill 5.7 miljoner . Inomvetenskaplig kvalitet utgör grunden för rådets bedömning och därmed stöd. En betygsskala används där kvaliteten bestäms genom att originalitet och generalitet, metod och genomförande samt meriter i form av publiceringsprofil vägs samman. Betydelsen av publicering i interna- tionellt erkända tidskrifter betonas. De flesta projekt beviljas anslag un- der . Beslut om anslag fattas av rådet. Rådet gör ingen uppföljning av verksamheten under projektets löptid, utan först i samband med en eventuell ny ansökan. Ett flertal stiftelser beviljar stöd till FoU-verksamhet. I de flesta fall dock inte direkt till projektverksamhet utan i form av stipendier eller inköp av utrustning. beviljade olika privata stiftelser stöd för FoU inom fisk och fiske på sammanlagt 6,2 miljoner. för vetenskaplig forskning beviljar dock även anslag för hela projekt inom för betydelsefull forskning inom Forskningens roll och organisation 301 naturvetenskap som kan komma att bli av produktivt värde inom nä- ringsliv och samhälle. Världsnaturfonden, WWF, ger bidrag till såväl forskningsprojekt som projekt av praktisk natur samt information- och utbildningsprojekt. Na- turvårdsnytta, kvalitet, genomförbarhet är avgörande för tilldelning av anslag. En kommitté granskar ansökningarna och rekommenderar vilka projekt som bör erhålla stöd. WWF:s stöd till vattenrelaterad forskning d.v.s. hav, kust och sötvat- ten inklusive fisk riktas i första hand mot att erhålla kunskap för ett lång- siktigt utnyttjande av resurser, säkerställande av biologisk mångfald i form av ekosystem, arter och genetisk variation samt användning av fisk som indikator på miljöns status. WWF:s stöd till FoU inom området fisk och fiske uppgick till 1,7 miljoner enligt enkäten. WWF kommer att omorganiseras varvid arbetet kommer att organiseras inom ett antal projektområden till vilka forskare skall engageras. WWF kommer därmed att upphöra som ett privatfinansierat forskningsråd. Två överordnande principer gäller för EU:s FoU-politik. Stöd ska ges till verksamheter för vilka målen inte kan uppnås av medlemsstaterna själva och där ett tydligt gemensamhetsintresse föreligger. Stödet ska vidare vara additativt d.v.s. komplettera, inte ersätta, de enskilda ländernas FoU på området. På fiskets område förekommer i första hand två typer av stöd till FoU-verksamhet. Dels lämnas stöd via de s.k. ramprogrammen för forskning och utveckling, dels lämnas stöd direkt från direktoratet för fiske, DG XIV. Stöd ges till FoU inom ramen för den gemensamma fis- keripolitikens mål där de övergripande målen anges vara ett balanserat, varaktigt utnyttjande av bestånden samt en vidareutveckling av vatten- bruket. Enligt enkäten uppgick stödet t ill till 5,9 miljoner via ramprogramen och till 5,2 miljoner direkt från DG XIV. Inom ramprogrammen stöds den mer grundläggande FoU- verksamheten (research) med en hög grad av innovativitet och veten- skaplighet medan stödet som utgår direkt från DG XIV ges till mer till- lämpade projekt, (studies). Inom de senare söks svar på mer specifika frågeställningar som är direkt möjliga att tillämpa för den gemensamma 302 Forskningens roll och organisation Tillgängliga medel uppgår t ill ca 20 mil- joner ECU för tillämpade projekt och ca 120 miljoner ECU för grundläggande FoU inom det nu pågående rampr ogrammet. Stöd till FoU kan också ske via till så kallade pilotprojekt för stöd till fiskerinäringens omstrukturering och till syssel- sättningsfrämjande åtgärder i fiskeberoende regioner. EU:s strukturstöd avhandlas i kapitel 6. Här redovisas endast stöd som kan komma FoU- verksamheten till godo. Ansvaret för ramprogrammen ligger inom DG XII, direktoratet för ve- tenskap, forskning och utveckling. DG XII överlåter ansvaret för vissa delar, t.ex. det nu pågående FAIR till DG VI (jordbruk) respektive till DG XIV (fiske). För svensk del har stöd beviljats inom det tredje pro- grammet, AIR, och det fjärde, FAIR, som löper . Ett 5:e ramprogrammet är under utar- betande. Beslut om innehåll och budget beräknas komma . Programinnehållet utformas i två steg. Kommissionen lägger fram ett förslag till ramprogram med stöd av experter inom ramen för olika kom- mittéer och representanter från medlemsländerna. Beslut om innehåll och anslagsram kräver godkännande i både rådet och i parlamentet. Detaljin- nehållet i programmen utformas därefter i särskilda delprogram. Förslag till dessa utarbetas av kommissionen med stöd av experter och represen- tanter för medlemsländerna. Vidare finns för varje enskilt delprogram en programkommitté där två representanter från varje land ingår. Denna kommitté har stort inflytande över detaljinnehållet och är ländernas viktigaste kanal vid genomförandet av ett program. Inför utformningen av ett nytt ramprogram begärs ytt- randen in från programkommittéerna. För sitter i kommittén för jordbruk och fiske representanter från och . De svenska ståndpunkterna för kommittéarbetet utformas i diskussion med den refe- rensgrupp som finns samt genom kontakter med departementet. I refe- rensgruppen den rådgivande gruppen för forskningsfrågor på fiskets område ingår representanter från universitet, näringen och ansvariga myndigheter (bl. a. representanter för ). För varje programområde har regeringen utsett en huvudansvarig myndighet som ansvarar för information om programmet till forskare samt kontakten med kommissionen. Myndigheten svarar även för eventu- ella förstudiebidrag och kompletteringsfinansiering. För FoU på fiskets område inom FAIR-programmet är huvudansvarig myndighet (se vidare nedan). Forskningens roll och organisation 303 Stöd ges dels som rena forskningsprojekt där stöd till myndighetsin- stitutioner utgår med upp t ill av projekt- kostnaderna medan univer- sitet erhåller av överskjutande kostnader för projekten, dels som s.k. concerted actions varvid kommissionen inte stödjer själva forsk- ningen utan kostnader för koordination för samordning av forskningsin- satser (möten, forskarutbyten etc.) av kostnaderna. Undersökningarna ska ha relevans för den gemensamma fiskeripoliti- ken genom att utgöra en vetenskaplig grund för utnyttjandet av fiskere- surserna inklusive vattenbruket. Målområden inom det nu pågående pro- grammet omfattar exempelvis omgivningsfaktorers påverkan på fiskere- surserna, enskilda arters biologi med potential inom vattenbruket samt fiskets miljöpåverkan. Vidare efterfrågas tvärvetenskapliga undersök- ningar omfattande socio-ekonomiska aspekter. Då projekt som kan till- lämpas i den gemensamma fiskeripolitiken prioriteras, beviljas i första hand projekt som gäller de exploaterade arterna och vissa anadroma-katadroma arter (vandringsfisk som lax och ål) men projekt som gäller sötvattensarter är också aktuella om problemställningarna är generella. I varje projekt ska deltagare komma från minst två länder varav ett ska vara ett medlemsland. Omfattningen bör vara minst ett manår per deltagande organisation. En koordinator inom projektet svarar för sam- ordning, genomförande och redovisning av resultat. Medel kan sökas antingen som full costs där alla kostnader redovisas och kommissionen förväntas svara för upp t ill av kostnaderna eller som marginal costs för institutioner utan ett analytiskt redovisningssystem (t.ex. uni- versitetsinstitutioner) där endast kostnaderna för den del av projektet som kommissionen avses stödja redovisas. Vid den senare typen av projekt förutsätts resterande resurser finnas inom den sökande institutionen. För forskningsprojekt kan medel om upp till 2-3 miljoner ECU beviljas, nor- malt dock omkring 0,5-1 miljoner ECU. Vanligen varar projekten . Medel till beviljade undersökningar utbetalas i förskott och därefter regelbundet med 12 månaders intervaller efter godkännande av en interimsrapport omfattande resultat och kostnader. En viss del av de tilldelade medlen, vanligen , betalas ut i efterskott efter godkänd slutrapport. Rapporterna består av två delar. En del där de samlade re- sultaten och hur planerade mål uppnåtts re dovisas technical progress report samt en del där varje kontrakterad deltagare redogör för aktivi- teter och kostnader individual report. Rapporterna granskas av kom- missionen som gör en bedömning av projektets framgång i förhållande till uppställda mål. Ansökan om projektmedel sker vid ett . Projekt selekteras utifrån vetenskapliga kriterier genom granskning av internatio- nella oberoende experter. Bedömningen sker konfidentiellt och utgör un- 304 Forskningens roll och organisation derlag för den rankning av ansökningarna som utförs. På kommissio- nen görs en bedömning av relevans för den gemensamma fiskeripolitiken. Slutgiltig bedömning görs utifrån vetenskapliga kvalitéer, kostnader och möjligheter till koordination samt balans mellan deltagande länder. FAIR-programmets sista ansökningsomgång är . Stöd direkt från DG XIV Det direkta stödet från DG XIV till tillämpade projekt utgår till under- sökningar som kan ge underlag för genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken. Av detta följer att stödet riktas mot fisket på arter med gemensamt utnyttjande, d.v.s. i första hand de exploaterade ar- terna. Projektinriktningen kan utgöras av uppgifter om sammansättning av landningar, uppskattningar av fisk som kastas överbord (discards), fiskeansträngning m.m. vilka kan utnyttjas för optimering och standardi- sering av provtagningar i syfte att förbättra metodiken när det gäller be- ståndsuppskattningar och kontrollverksamhet. Stöd utgår även till under- sökningar med ett direkt syfte att ta fram beslutsunderlag inom den ge- mensamma fiskeripolitiken t.ex. när det gäller fiskeredskaps selektivitet, att kvantifiera relationen mellan fiskeansträngning och fiskeridödlighet etc. Vidare uppmanas medlemsländerna att söka medel för den kontinu- erliga övervakningen av bestånden (monitoringverksamhet) då kommis- sionen är intresserad av att öka mängden fiskeoberoende data. Stöd utgår i första hand till gemensamma undersökningar där mer än ett land är involverat (study groups) men har även utgått till undersök- ningar i enskilda länder. Projektens varaktighet kan uppgå t ill men karaktären på de flesta gör att varaktigheten vanligtvis är kortare. Vanli- gen beviljas medel för enstaka projekt om upp till 600 000-700 000 ECU. Kommissionen delfinansierar projekt av total- kostnaderna. Högre finansieringsgrad kan förekomma om särskilda skäl föreligger samt vid sådana undersökningar där studien ska utmynna i en rekommendation som direkt har efterfrågats av kommissionen. Projektmedel kan sökas en gång . Utlysning sker i s.k. call for proposals där prioriterade områden anges. Inkomna ansökningar grans- kas med avseende på vetenskaplighet av två oberoende experter. Därefter bedöms projekten av kommissionen utifrån ett nyttoperspektiv, t.ex. till- lämpligheten inom den gemensamma fiskeripolitiken, den sökandes erfa- renhet och rimlighet vad gäller kostnader. beviljas medel till ca hälften av de inkomna ansökningarna. En målsättning från kom- missionen är att samtliga medlemsländer ska erhålla projektmedel varför kvaliteten och inriktningen kan variera mellan länder. Forskningens roll och organisation 305 Tilldelade medel betalas ut vid två eller tre tillfällen beroende på pro- jektets varaktighet. En viss del, vanligen , betalas ut i förskott. Res- terande del betalas ut efter halva projekttiden (projekt med varaktighet >12 månader) samt efter projekttidens slut. Redovisning av resultat och kostnader för projektet sker dels i form av en slutrapport samt, om pro- jektet löper över mer än 12 månader, även i en interim srapport. Initiativ till olika undersökningar tas ofta inom ramen för ICES arbe- te. ICES svarar för den biologiska rådgivningen till kommissionen vilket innebär att behov av ökad kunskap inom ett område ofta identifieras in- om t. ex. en arbetsgrupp. Kommissionen (DG XIV) finns representerade i ICES varför behovet av FoU följs kontinuerligt. finns inom ICES en arbetsgrupp, Comprehensive fisheries assessment group, vars syfte är att granska behovet av datainsamling. Behov av ökad kunskap identifieras även inom kommissionens rådgivande kom- mitté, STECF, den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén. Stöd från , främst fiskefonden inom ramen för mål 5a, mål 6 och inom gemensamhetsinitiativet Pesca kan ges för insatser som anknyter till FoU (se vidare kapitel 5). För finns för stöd t ill den svenska fiskerinäringen 45 miljoner ECU. Exempel på områden där FoU-verksamheten kan erhålla stöd är modernisering av fiskemetoder t.ex. förbättrad selektivitet, ut- veckling av vattenbruket genom upprättande av avelsprogram och intro- duktion av nya arter och odlingsmetoder, fiskevårdsåtgärder som utsätt- ning av kommersiellt viktiga arter. Stöd till FoU-verksamhet via struk- turfonderna uppgick enligt enkäten till .