sou · GMB360 · 1999-01-01 00:00:00 — I anslutning till det södra påslaget har ca 30 grävda brunnar ersatts men dessa bedöms i huvudsak vara påverkade genom dränering i anslutning till schaktarbeten för tunnelpåslaget. Inga brunnar har, enligt tillgäng- ligt underlag, ersatts vid mellanpåslaget. Efterhand som tunneldrivningen fortsatt har problem med vattenför- sörjningen uppkommit för ett stort antal fastigheter. har i dessa fall fördjupat tidigare borrade brunnar eller ersatt grävda brunnar genom brunnsborrning, alternativt har anslutning skett till det kommu- nala nätet. På grund av de stora avsänkningarna av grundvattennivån som uppkommit har ersättningsbrunnarna ofta utförts till stort djup, 150 – 200 m under markytan. Enligt uppgifter från lokalbefolkningen har även ett flertal källor, bäckar och dammar sinat, särskilt vid norra tunnelpåslaget. Några säkra uppgifter som stöder detta föreligger inte men det bedöms som uppen- bart att en påverkan av vattentillgången kan ha skett, åtminstone under delar av året. Källor, bäckar och våtmarker ligger normalt i utström- ningsområden och är därför beroende av tillförseln av grundvatten. Omfattningen av grundvattenpåverkan kan säkerligen jämställas med en naturlig följd av torrår. Det är också viktigt att beakta att 1996 och 1997 är att betrakta som torrår. Tunnelbygget har således påverkat gr undvattenförhållandena i bety- dande omfattning på . Däremot har inte grundvattennivåer och strömningsförhållanden på påverkats. Spridningen av akrylamid och N-metylolakrylamid Tätning med akrylamidbaserade injekteringsmedel (Rhoca m.fl.) har genomförts vid alla tre påslagen. Föroreningsspridningen från tunnelb ygget uppmärksammades när kor som drack av vattnet i förgiftades. Detta vatten utgjor- des nästan enbart av läckvatten från mellanpåslaget med i början mycket höga koncentrationer av akrylamid som avbördats till upprin- ningsområdet för . För att avgöra om läckvattnet även kunde förorena grundvattnet och påverka nedströms liggande grundvattentäkter genomförde SGU en inventering av brunnar längs . Effekter för människa och miljö 85 sig att grundvattnets trycknivå i vissa områden stod upp till tre m lägre än i den intilliggande bäcken. Detta medförde en infiltration av konta- minerat bäckvatten till grundvattnet och därmed en föroreningssprid- ning till närliggande brunnar. Det var i första hand grävda brunnar i omedelbar anslutning till som påverkades. Från norra tunnelpåslaget avbördades det kontaminerade läckvattnet till Stensån. Det betydligt större vattenflödet i Stensån medförde en utspädning av föroreningarna och en snabb transport av dessa till . Vid södra påslaget var föroreningshalterna generellt för små för att medföra någon påverkan vid utsläpp av läckvatten till Vadebäcken. Några vattentäkter som påverkats av utsläppen kunde inte påvisas. Föroreningshalterna har efter påbörjad rening av läckvattnet från tunnlarna avtagit kraftigt. I "Information från " (PM 3 ) anges att halterna i såväl brunnar som vattendrag på minskat avsevärt och att vattnet från flertalet tidigare förorenade brunnar utmed åter kan användas utan restrik- tioner. Ca schaktmassor från tunnelb ygget har bedömts k unna vara förorenade av akrylamid. Huvuddelen av massorna är upplagda vid Stensån, norr om norra påslaget. Under upplaget har en viss konta- minering av grundvattnet påvisats. Massor från mellanpåslaget har också använts till delar av den nya banvallen söder om . I de tunneldelar som tätats med akrylamidbaserade injekteringsme- del kontamineras berggrundvattnet när det rinner in mot tunnlarna och bildar läckvatten. Dessutom hålls föroreningarna till viss del kvar i berget bakom en tätskärm av härdat injekteringsmedel. Så länge en dränering av tunneln sker förhindras spridningen av föroreningar ut i bergmassan, för vidare transport till omgivande vattentäkter och/eller recipienter. Saneringsarbeten med målsättningen att successivt tappa av och behandla det förorenade grundvattnet pågår. SGU har beskrivit den förväntade framtida grundvattensituationen. Dels har effekterna av en fullständig tätning av utförda tunneldelar belysts och dels har grundvattenförhållandena för en färdigb yggd tunnel med tillåtligt inläckage enligt vattendom studerats. Som stöd för bedömningarna har en grundvattenmodellering utförts. Modelleringen är översiktligt gjord och b ygger på en förenklad bild av de geologiska och hydrogeologiska förhållandena. Ett regionalt angreppssätt har använts vilket innebär att modellen inte tar hänsyn till 86 Effekter för människa och miljö SGU har dock bedömt resultaten tillräckliga för att ge en helhetsbild av de framtida förutsättningarna och har dragit vissa preliminära slutsatser. Vid tätning av det nuvarande inläckaget till tunneldelarna kommer systemets vattenbalans att, med en viss fördröjning, återhämtas till det ursprungliga. Dräneringen av grundvattenmagasinet upphör vilket också kommer att medföra en ökad grundvattentillgång i jordlagren liksom en ökad utströmning av grundvatten till källor, våtmarker och vattendrag. För en färdigbyggd t unnel med ett inläckage enligt nuvarande vat- tendom kommer en successiv dränering av bergmassan att ske, tills dess att ett jämviktstillstånd uppnås mellan inläckaget till tunneln och grundvattenbildningen till omgivande berggrund. Grundvattentillgång- en i jordlagren, inom tunnelns påverkansområde, kommer att vara mindre än före tunnelb ygget liksom utströmningen av gr undvatten till källor, våtmarker och vattendrag. Vid en fullständig tätning av nuvarande inläckage återställs grundvatt- nets trycknivåer, med en viss fördröjning, till de ursprungliga. Åter- hämtningstiden bedöms enligt modellberäkningarna uppgå till mindre än för södra tunnelpåslaget och mellanpåslaget samt något längre för norra påslaget, ca 2 – . Om tunneln utförs enligt vattendom dvs. med ett maximalt in- läckage av 3,5 l/s och km, totalt 33 l/s, erhålls en minskad avsänkning vid norra påslaget. För övriga tunnelsträckningen bibehålls alternativt ökar avsänkningen. Modellberäkningarna visar att det kan dröja upp till innan avsänkningstratten kring tunneln fullt utvecklats. Den stationära grundvattensänkningen kan förväntas överstiga 10 m inom ett ca 25 km2 stort område runt tunnelb ygget. I direkt anslutning till tunneln kan grundvattensänkningen lokalt överstiga 20 m. Återfyllnaden av grundvattenmagasinet till de ursprungliga nivåerna kan medföra vissa förändringar i berggrundvattnets kvalitet jämfört med före grundvattensänkningen. Grundvattnets naturliga innehåll av Effekter för människa och miljö 87 järn och mangan kan, åtminstone i ett inledningsskede, öka utöver de redan höga halterna, vilket kan påverka vattenkvaliteten i enskilda borrade brunnar i omgivningen. För en färdig tunnel med ett inläckage av grundvatten som motsva- rar nuvarande tillåtna mängder erhålls en grundvattensänkning i berg- grunden med mer än 10 m inom ett avstånd av som mest . Trycksänkningen inom påverkansområdet medför en fortvarigt minskad grundvattentillgång i jordlagren vilket i sin tur påverkar utströmningen av grundvatten till källor, våtmarker och vattendrag. Även om de naturliga variationerna kan vara stora bedöms att källor och grävda brunnar oftare kommer att sina liksom uttorkningen av våtmarker och vattendrag. Utströmningsområdena utgör ofta värdefulla naturtyper med en specifik mångfald som är beroende av tillförseln av grundvatten och av mättade jordlager. Om tillförseln av ytligt utströmmande grund- vatten upphör kan sannolikt det ekologiska systemet långsiktigt påver- kas. Utförda modellberäkningar visar enligt SGU att en betydande grund- vattensänkning inom ett 2 stort påverkansområde kan förvän- tas för en färdig tunnel, även om de tillåtna mängderna inläckande grundvatten inte överskrids. Den minskade utströmningen av ytligt grundvatten till källor, våtmarksområden och vattendrag på Hallandså- sen bedömer SGU kunna medföra en långsiktig påverkan på det ekolo- giska systemet i vissa utströmningsområden. Ett bättre beslutsunderlag behövs dock med avseende på ekologiskt känsliga miljöer och natur- värden på och hur dessa långsiktigt kan påverkas av grundvattensänkningen. Framtida påverkan av grävda och borrade brunnar bedöms vara ett mindre problem då dessa kan ersättas, och i stor omfattning redan har ersatts, med djupare bergborrade brunnar alternativt kommunalt vatten. Det är dock viktigt att beakta att brunnar som inte är påverkade, med tiden kan komma att påverkas av grundvattensänkningen. 88 Effekter för människa och miljö I regeringens beslut om expropriationstillstånd för Banver- ket angavs bland annat som villkor att i samråd med länssty- relsen skulle upprätta och bekosta ett kontrollprogram avseende grund- vatten, ytvatten och naturmiljö. Nödvändiga förundersökningar skulle genomföras innan mera betydelsefulla exploateringsarbeten påbörja- des. Något kontrollprogram med direkt avseende på naturmiljön upprät- tades dock inte. Det innebär att detaljerade kunskaper saknas i vissa fall om tillståndet på åsen innan tunnelb ygget påbörjades, och därmed försvåras möjligheterna att bedöma eventuella ekologiska effekter av en grundvattensänkning på . vid genomförde , på uppdrag av , en översiktlig vegetationsinventering Ett förslag till uppföljningsprogram avseende ekologiska effekter för i första hand de kommande fyra åren har vidare arbetats fram. De stora dragen i vegetationskarteringen visar ett mycket småskaligt, mosaikar- tat landskap. Orsakerna till småskaligheten är flera; dels medför den kuperade terrängen på åsen en rik variation i fuktighetsförhållandena, dels är marken uppdelad i relativt små enheter. Dessutom förekommer olika igenväxningsfaser i landskapet. Det finns många faktorer som komplicerar bilden när det gäller att mäta eventuella effekter av en grundvattensänkning på . Ett antal förändringsprocesser som påverkar förhållandena men som inte har med tunnelbygget att göra är igenväxning, kvävenedfall, vä- derleken, insektsangrepp och sjukdomar samt ändrade gödslingsför- hållanden. Vid bedömningen av eventuell långsiktig påverkan på det ekologis- ka systemet har exempelvis SGU i sin rapport framhållit att hänsyn måste tas till att effekterna av de kraftigt avsänkta grundvattennivåerna till 1998 säkerligen kan jämställas med en serie av torrår som naturligt kan inträffa och påverka grundvattentillgången i jordlag- ren och berggrunden. Generellt kan man förvänta sig mindre effekter ju högre upp i avrin- ningssystemen man kommer. Det är i utströmningsområden, vilka skulle kunna bli avskurna från sitt vattenflöde vid en grundvattensänk- Effekter för människa och miljö 89 ning, man kan förvänta sig de största effekterna på vegetationen, efter- som dessa områden är påverkade både av nederbörden och av grund- vattentillströmningen. I inströmningsområden, vilka är försörjda enbart med nederbördsvatten, kan man däremot förvänta sig en mera begrän- sad effekt. Även om de naturliga variationerna kan vara stora bedömer SGU att källor och grävda brunnar i området oftare kommer att sina liksom att våtmarker och vattendrag kan torka ut. Utströmningsområdena utgör ofta värdefulla naturtyper med en specifik mångfald som är beroende av tillförseln av grundvatten. Om tillförseln av ytligt utströmmande grundvatten upphör kan sannolikt det ekologiska systemet långsiktigt påverkas. Generellt bör de långsiktiga vegetationsförändringarna i de områden som drabbas av större markvattenförändringar vara en förskjutning från arter som trivs i våtare miljöer till "torrare" arter. De växtgrupper som är mest känsliga för förändrade hydrologiska förhållanden är mindre växter t.ex. gräs och örter. Träd och buskar, vars rötter tränger längre ned i marken, har lättare att klara sig vid en sänkning av grundvatten- ytan. I det långa perspektivet är det av fundamental betydelse om vattensänkningarna i någon mån blir permanenta eller om det sker en fullständig återgång till grundvattenförhållandena före bygget. På djursidan blir många av effekterna av grundvattenförändringar beroende av effekterna på vegetationen. En djurgrupp som kan förvän- tas missgynnas i sin helhet är groddjur. Jordbruket i Bjärebygden är främst inriktat mot färskvaruproduktion av grönsaker. Potatis är den största grödan. Lantbrukarna i det drabbade området, vilket totalt utgör några pro- cent av yta, har påverkats både av grundvattensänkningen (kap 7.2) och Rhoca Gil-användningen. Grundvattensänkningen har främst drabbat boende vid norra påslaget (Lyaområdet). Omkring 1000 djur beräknas ha befunnit sig inom de tre riskområdena, samt södra- och norra påslaget. Djur från 14 besättningar har druckit direkt ur bäcken. symtom på akrylamidpåverkan fanns hos några djur i en besättning på totalt 23 djur som druckit direkt ur ett dike med koncentrerat läckvatten från mellanpåslaget. Fem djur i denna besätt- ning avlivades på plats i ett tidigt skede och 11 fördes till slakt och destruktion. Sju fördes till () för uppföljning och återhämtade sig. Ca 355 djur från ytterligare 13 besätt- ningar som druckit ur har slaktats och destruerats. 90 Effekter för människa och miljö endast de fem först avlivade korna och två av de som fördes till SLU som hade direkta symtom av akrylamidförgiftning. bedömning var att kött eller mjölk antogs vara otjänligt i det fall djuret hade druckit kraftigt påverkat vatten, dvs. Sådant kött eller mjölk fick inte saluhållas enligt livsmedelslagen. Av samtliga de djur som druckit vatten direkt ur och därför enligt rekommendationer behövde slaktas och destrueras fanns ca 270 nötkreatur, 30 suggor och slaktsvin, 40 får och ett 30-tal dovhjortar. Totalt nio mjölkleverantörer, fyra inom Vadbäcksområdet och fem inom Lyaområdet, utestängdes från mjölk- hämtning. Ställningstagandena gjordes inledningsvis av de berörda mejerierna, Arla ek förening och . Agerandet fick senare stöd i promemoria. Uppskattningsvis kasserades mjölk. valde att dra tillbaka matfett från handeln på grund av att det inte kunde uteslutas att grädde från Vadbäcksområdet ingick i produkten. Enligt promemoria av bedömdes det emellertid inte föreligga någon hälsorisk i tillverkade produkter som kunde innehålla mjölk från djur som druckit av påverkat vatten. Den karenstid som rekommenderade för djur som druckit eventuellt påverkat vatten innebar bland annat att nötkreatur avsedda för slakt, som gått på bete, behövdes tas in i stall fram till leverans. Detta medförde problem med plats i stallar och ökad foderåtgång. De slaktsvin som inte kunde levereras när de uppnått slaktvikt blev för feta och kom i en sämre slaktklass. Därutöver blev det även här problem med plats i stallarna och ökad foderåtgång. Grönsaker och rotfrukter inklusive potatis som bevattnats med vat- ten från kunde, enligt bedömning, inte saluhållas och måste således kasseras. Sockerbetor kunde dock skördas och användas planenligt. Bedömningen är att under kom- mande säsong inte kan användas för vattning av djur och bevattning av grödor. Generellt märktes visst köpmotstånd mot livsmedelsprodukter från hela . Huruvida avsättningen av dessa produkter långsiktigt kommer att påverkas är svårt att bedöma. En första indika- tion på detta fås i samband med försäljningen av färskpotatis . Mot bakgrund av misstanke om påverkan på viltet har jakten varit begränsad /vintern. Älgjakten ställdes in helt. Detta har inneburit att älgstammen ökat i området. Effekter för människa och miljö 91 är ett av största turistmål och be- söksnäringen är viktig i området. Bedömningen från turistnäringen är att bland besökare som väl känner till märks inga större föränd- ringar mot föregående år. Däremot föreligger en betydande osäkerhet beträffande gruppen nya besökare. Det finns tecken som tyder på en minskad besöksfrekvens . Således har t.ex. antalet stugbokningar i området, enligt Turistbyrån, minskat mars/april jämfört med . Vissa anläggningar bedömer dock att bokningsläget är i princip oförändrat mot . Huruvida de skillnader som finns kommer att bestå är svårt att bedöma. I takt med att situationen i förändras kan sena beställningar leda till att besöksnäringen inklusive handeln endast får begränsade minskningar. Näringen bedömer allmänt att områdets image skadats. Några påtagliga förändringar har inte påvisats när det gäller de all- männa prisnivåerna för fastigheter på . Däremot upplevdes marknaden som något trög under det mest intensiva skeendet. Fram till har 156 yrkanden om ersättning kommit in till den skaderegleringsgrupp som och upprättat. 117 ärenden har färdigbehandlats och 39 ärenden är under beredning. T.o.m har ersättningar om totalt betalats ut. Av beloppet utgör skadeersättningar, analyser och värderingar m.m. samt ombudskostnader. Beslut finns om utbetalning av ytterliggare . Bilaga 1 Direktiv 1997:124 95 Beslut vid regeringssammanträde . Regeringen tillkallar en kommission med anledning av det som inträf- fat som en följd av byggandet av en järnvägst unnel genom Hallandså- sen. -redovisa de kemikalie-, vatten-, och övriga miljöfrågor inklusive hushållningsfrågor samt frågor om livsmedel och arbetsmiljö, som har samband med tunnelbygget genom , -utvärdera orsaken till de skador på och olägenheter för miljön som har uppkommit och i det sammanhanget analysera besluten, inklusi- ve beslutsprocessen, och dess bakgrund samt myndigheternas roll, -utvärdera hur arbetsmiljöarbetet har organiserats och bedrivits och hur samverkan har skett med arbetstagarna och deras representanter -beskriva, analysera och dra slutsatser av uppgifts- och informa- tionshanteringen hos myndigheter och andra berörda, -lämna förslag till de åtgärder som enligt kommissionen behöver vidtas för att liknande händelser skall kunna undvikas . Kommissionen skall också undersöka och vid behov lämna förslag i frågan om en särskild beredskapsplan för centrala myndigheter behöver utarbetas. En sådan plan skulle innehålla bl.a. krav på inbördes samråd mellan myndigheterna innan sådana beslut fattas som kan ha väsentlig betydelse för enskilda. Det är vidare regeringens avsikt att bereda kommissionen tillfälle att yttra sig över ärenden som har samband med tunnelb ygget genom . Kommissionens arbete skall bedrivas på ett sådant sätt att pågående förundersökning och annat parallellt utrednings- och tillsynsarbete inte försvåras. Kommissionen skall inte uttala sig i frågor om ansvar och ersättning som kan komma under domstols prövning. Frågan om en tunnel genom blev aktuell , när länsstyrelserna i , , och tillsammans med och Statens järnvä- gar utredde en lämplig sträckning för en tunnel genom . södra region gav i uppdrag att göra en förstudie av de tekniska förutsättningarna för en tunnel genom åsen. En banutredning färdigställdes och färdiga b ygghandlingar fanns 1991. Som en följd av regeringens proposition Näringspolitik för tillväxt (prop. 1990/91:87, TU24, rskr. 286) anvisade för trafikens spårutb yggnad. Ett av projekten som angavs var en utbyggnad av med dubbelspår. Genom ett regeringsbeslut anvisades totalt för en dubbelspårig järnväg mellan och . Beslutet innefattar den aktuella tunneln. Genom regeringsbeslut faställdes en tioårig investeringsplan för järnvägsnätet där Väst- kustbanan med den tidigare fastställda sträckningen ingick som en del av beslutet. har i ett beslut av regeringen fått till- stånd till expropriation av mark för omläggning av i tunnel genom . I beslutet föreskrev regeringen flera miljö- villkor. Bl.a framgår av beslutet att skall iaktta allmän aktsamhet så att naturvårdens, kulturmiljövårdens och friluftslivets intressen så långt möjligt skyddas för påtaglig skada. Dessutom före- skrevs att arbetet med tunneln skall utföras så att påverkan på grund- och ytvatten minimeras samt att verket i samråd med skall upprätta och bekosta ett kontrollprogram för grundvatten, ytvatten och naturmiljö. har fått tillstånd från , , genom två deldomar av och . I båda domarna anges villkor till skydd för miljön som skall iaktta. överlämnade domstolen enligt 3 kap. 3 § andra stycket vattenlagen med eget yttrande till regeringen frågan om till- stånd till ytterligare grundvattenavledning från för järn- vägstunneln genom åsen. Ärendet bereds i . I sammanhanget noteras att nu har begärt och även fått anstånd med att avge slutligt yttrande i fråga om tillåtlighet enligt 3 kap. vattenlagen med hänsyn till de händelser som har inträffat vid tunnelbygget genom . Enligt innebär det inträf- fade att förutsättningarna för det fortsatta arbetet har förändrats. Vidare har anfört att verket avser att i samråd med berörda myndig- heter göra en miljörevision av projektet innan yttrandet avges. Banver- ket har vidare i sin ansökan om anstånd uppgivit att verket avser att ge in en ny ansökan enligt vattenlagen till vattendom- stolen. Vissa av arbetena har av prövats enligt naturvårdsla- gen (1964:822). meddelade i län tillstånd till att utföra det s.k. mellanpåsla- get till tunnlar, ta i anspråk visst arbetsområde samt utföra schaktning och fyllning för breddning av och utb yggnad av mötesplatser på till- fartsvägen till arbetsområdet. Beslutet överklagades till regeringen som avslog överklagandet i den del det prövades i sak. Arbetet med tunneln försenades avsevärt. övertog 1995 totalentreprenaden för projektet. För att påskynda arbetet har förutom påslagen på den norra och södra sidan en arbetstunnel, mellanpåslaget, borrats från toppen av åsen ner till en plats där de båda tunnlarna är avsedda att löpa. För att täta tunneln började använda kemiska tätningsmedel som enligt uppgift innehåller kemiska produkter som metylolakrylamid, akrylamid och formaldehyd. Sedan den närliggande i uppvisat onormalt skum inträffade fiskdöd i bäcken. förlamades boskap som druckit vatten från bäcken. Analyserade prover visar enligt uppgift från att vattnet i bäcken innehöll höga halter av giftiga ämnen. Ett antal enskil- da brunnar har också förorenats. pågår undersökningar av allmänna och enskilda vattentäkter inom kommunen. Vidare pågår omfattande geologiska och hydrologiska undersökningar runt . med angränsande kustområden är med hänsyn till de natur- och kulturvärden som finns i områdena i sin helhet av riksintres- se enligt 3 kap. lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser m.m. Exploateringsföretag och andra ingrepp i miljön får komma till stånd i dessa områden endast om det kan ske på ett sätt som inte påtag- ligt skadar områdenas natur- och kulturvärden. Åsens naturskydd regleras närmare genom naturvårdslagen. Kemi- kaliehanteringen regleras generellt genom lagen (1985:426) om kemis- ka produkter. Reglerna innebär i korthet en skyldighet att vidta de åtgärder och iaktta de försiktighetsmått i övrigt som behövs för att hindra eller motverka skada på människa eller i miljön. Vidare före- skriver lagen en skyldighet för den som hanterar kemikalier att ha tillgång till bl.a. toxikologisk kunskap. Bestämmelser om skyldigheter vid kemikaliehantering finns också i arbetsmiljölagen (1977:1160). Arbetsmiljön och arbetsgivarens skyldigheter regleras generellt ge- nom arbetsmiljölagstiftningen och föreskrifter som meddelats med stöd av den, t.ex. föreskrifterna (AFS 1996:6) om internkontroll av arbets- miljön. I arbetsmiljölagen finns vidare bestämmelser som riktar sig till den som tillverkar, importerar eller överlåter ett ämne som kan föranle- da ohälsa eller olycksfall. Miljöbrott är straffsanktionerade i flera lagar däribland brottsbal- ken, arbetsmiljölagen och lagen om kemiska produkter. I regeringens lagrådsremiss om miljöbalk föreslås att större trafi- kanläggningar, bl.a. en järnvägsanläggning av aktuellt slag, skall före- gås av en tillåtlighetsprövning av regeringen. I en sådan prövning kan regeringen väga samman olika intressen och lämna straffsanktionerade villkor om t.ex. kemikaliehanteringen för att tillåta verksamheten. Vidare kommer allmänhetens ställning att stärkas jämfört med genom att reglerna om miljökonsekvensbeskrivning byggs ut i v äsentli- ga avseenden.