sou · GMB340 · 1999-01-01 00:00:00 — ningen av hot mot vittnen m.fl. har ökat och om någon förändring har skett när det gäller arten av de hot som förekommer. Ofta är det så att redan innehållet i de uppgifter som lämnas avslöjar uppgiftslämnarens identitet. I sådana fall måste det till andra åtgärder än en rätt till anonymitet för att skydda upp- giftslämnaren, t.ex. livvaktsskydd eller identitetsbyte. Utreda- ren skall undersöka i vilken omfattning de problem som finns skulle kunna lösas med möjligheter till anonymitet och i vilken omfattning andra åtgärder krävs. -¥LS¤GANDEBITR¤DEN M M Det är nu närmare lagen om målsägandebiträde infördes och de senaste ändringarna har varit i kraft . Lagen infördes för att ge målsägandena bättre hjälp och stöd under förundersökningen och rättegången, i första hand i mål om sexualbrott och andra grövre brott med inslag av våld och integritetskränkning, men även i vissa andra fall. Det finns skäl att undersöka om stödet till brottsoffren genom målsägandebiträde fungerar på det sätt som avsågs när lagen infördes och om de resurser som står till buds används på bästa sätt. En hel del synpunkter kan anläggas på lagen. Å ena sidan kan den kritiseras för att den inte ger alla brottsoffer stöd och hjälp. Å andra sidan kan det hävdas att det i vissa fall inte är nödvändigt att en målsägande får stöd och hjälp av just en jurist. Stödet i form av ett målsägandebiträde som det institutet nu är utformat är i det perspektivet kostsamt utan att den hjälp som tillhandahålls alltid är den som i första hand behövs. Lagen om målsägandebiträde utgör en viktig del av de senaste årens insatser på brottsofferområdet och det ingår givetvis i utredarens uppdrag att utvärdera den. Eventuella förslag till förändringar på det här området bör föregås av en noggrann undersökning av hur lagen har fungerat Regeringen har gett i uppdrag att undersöka hur lagen om målsägandebiträde tillämpas; hur den har fungerat i praktiken och vilka konsekvenser lagen har haft för kvaliteten på förfarandet vid förundersökningen och i domstol och vilka konsekvenser den har haft ur organisatorisk och ekonomisk synpunkt. Uppdraget skall – efter samråd med utredaren – redovisas . Uppdraget till tar i första hand sikte på hur lagen om målsägandebiträde har fungerat i ett tillämpar- perspektiv, m.a.o. hur advokater, domare och åklagare ser på lagstiftningen. Uppdraget till hindrar därför inte att utredaren påbörjar en undersökning av hur lagen har fungerat, sett ur målsägandenas synvinkel. Regeringen kommer att ta ställning till formerna för det fortsatta arbetet med målsägandebiträdeslagstiftningen när undersökning har redovisats. Det förslag om vittnesbiträden som har lagts fram i departementspromemorian Vittnen och målsägande i domstol (Ds 1995:1) har ett nära samband med lagstiftningen om målsägandebiträde och eventuella förändringar i den. Dessa frågor bör övervägas i ett sammanhang. Den fortsatta bered- ningen i av förslaget om vittnesbiträden kommer därför att avvakta, i första hand, resultatet av Dom- stolsverkets undersökning. "IST¥ND TILL BROTTSOFFER UTOMLANDS Som nämnts tidigare förbättrades möjligheterna för brottsoffer att få rättsligt bistånd i angelägenheter som be- handlas utomlands. Möjligheten att beviljas allmän rättshjälp utökades och lagen om ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet omfattar numera också dem som i utlandet har blivit utsatta för våldsbrott. Reformen bör utvärderas. har i uppdraget att undersöka tillämpningen av lagen om målsägandebiträde också getts i uppdrag att undersöka i vilken omfattning offer för brott utomlands har beviljats rättshjälp och kostnaderna för rättshjälpen i de situationerna. kommer att undersöka tillämpningen av de nya bestämmelserna i lagen om ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet. Liksom när det gäller lagen om målsägandebiträde ingår det i utredarens uppdrag att utvärdera de förändringar som har gjorts i fråga om möjligheten till rättsligt bistånd till brottsoffer Uppdraget till och den undersökning som skall göra hindrar inte att utredaren påbörjar en undersökning av hur reformen har fungerat för brottosoffer utomlands. Regeringen kommer att på samma sätt som i fråga om lagen om målsägandebiträde senare ta ställning till formerna för det fortsatta arbetet. I den studie av besöksförbudslagen som BRÅ överlämnade till regeringen anges att mer ingående studier behövs för att några mer vittgående slutsatser skall kunna dras av lagens effektivitet. Det är svårt att med hjälp av enbart statistiskt material få en rättvisande bild av den funktion besöksförbud kan antas fylla. Utredaren skall undersöka erfarenheterna av lagen ur brottsoffersynpunkt, eventuellt genom intervjuer med dem som skyddas av besöksförbud och med dem som meddelas förbud. BRÅ:s studie bör vid det arbetet kunna utgöra ett underlag. Utredaren skall lämna de förslag till lagändringar och för- ändringar i andra avseenden som utvärderingen kan ge anled- ning till. Förslagens kostnadskonsekvenser skall redovisas. Det statsfinansiella läget innebär att det inte finns utrymme att genomföra förändringar som innebär ökade kostnader. I den mån förslagen innebär ökade kostnader skall en finansiering av förslagen anvisas. Arbetet skall i första hand ta sikte på att finna lösningar som innebär en omfördelning av resurserna så att de används på det sätt som bäst främjar brottsoffrens situation. Arbetet med en utvärdering kan beräknas bli tämligen om- fattande. har mot den bakgrunden angett att det kan bli nödvändigt med en avrapportering till , t.ex. i nästa års budgetproposition. har också angett att frågan om det brottsförebyggande arbetets betydelse för brotts- offrens situation eventuellt bör belysas i en särskild rapport. Uppdraget skall redovisas . Utredaren skall lämna en översiktlig redovisning till regeringen om resultatet av det dittills utförda arbetet. Om utredaren anser det lämpligt kan någon eller några delar av uppdraget redovisas i ett eller flera delbetänkanden. Utredaren bör under arbetet samråda med de myndigheter vars intressen berörs av utvärderingen och de åtgärder som föreslås. För utredningsarbetet gäller regeringens direktiv till samt- liga kommittéer och särskilda utredare angående redovisning av regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), om att pröva offentliga åtaganden (dir 1994:23) samt om att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124).