sou · GMB3141d1 · 1999-01-01 00:00:00 — 3AMTAL MED PARTER OCH ANDRA INTRESSENTER %FTERSOM HUVUDANSVARET F¶R L¶NEBILDNINGEN LIGGER P¥ ARBETSMARKNADENS PARTER HAR DET VARIT NATURLIGT F¶R UTREDNINGEN ATT HA OMFATTANDE KONTAKTER MED ARBETSMARKNADENS PARTER $ET FRAMG¥R ¤VEN AV UTREDNINGENS DIREKTIV ATT UTREDAREN VID UTFORMNINGEN AV F¶RSLAGEN SKALL TA H¤NSYN TILL PARTERNAS EGET ARBETE #ENTRALORGANISATIONER P¥ DEN PRIVATA OCH DEN OFFENTLIGA SEKTORN HAR FUNNITS F¶RETR¤DDA I EN REFERENSGRUPP SOM REGELBUNDET HAR SAMMAN TR¤TT $¤RUT¶VER HAR UTREDNINGENS ORDF¶RANDE OCH SEKRETARIAT HAFT SAMTAL MED ETT STORT ANTAL ORGANISATIONER OCH PERSONER P¥ ARBETSGIVAR OCH ARBETSTAGARSIDAN SAMT I OCH %RFARENHETER FR¥N MEDLINGSARBETET HAR TILLF¶RTS UTREDNINGEN GENOM EXPERTGRUPPEN SOM KNUTITS TILL UTREDNINGEN $ISKUSSIONER HAR ¤VEN F¶RTS MED F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN OCH ENSKILDA MEDLARE +ANSLI CHEFEN VID EXPEDITIONEN 0ER $AHL©N HAR UTARBETAT EN RAPPORT OM ¥RS AVTALSR¶RELSE VILKEN PUBLICERAS SOM BILAGA TILL UTREDNINGEN !NALYS AV REMISSVAR 9TTERLIGARE ETT S¤TT ATT F¥NGA UPP INTRESSENTERNAS SYNPUNKTER HAR VARIT ATT ANALYSERA DE REMISSVAR SOM HAR L¤MNATS P¥ UTREDNINGENS DELBET¤NKANDE $ET HAR I N¥GOT FALL MOTIVERAT UTREDNINGEN ATT ¥TERKOMMA TILL FR¥GOR SOM HAR BEHANDLATS I DELBET¤NKANDET 2 Internationella konventioner, lagar och avtal Kapitlet syftar till att ge en översikt över internationella konventioner, lagar och vissa kollektivavtal i frågor som är av särskilt intresse för utredningen. Innehållet i kapitlet har disponerats enligt följande. Först redovisas i avsnitt 2.1 de internationella konventioner som har åtagit sig att följa. Det gäller främst bestämmelser som har utarbetats inom respektive . Dessutom redogörs för EG-rätten inom de om-råden som utredningen behandlar. Därefter redovisas i avsnitt 2.2 lagen om medbestämmande i arbetslivet i de delar som är centrala när det gäller lönebildningen. Därmed avses bestämmelser om förenings- och förhand-lingsrätt, kollektivavtal, fredsplikt och medling. Relevanta bestämmelser om skadestånd och andra påföljder för brott mot reglerna redovisas i anslutning till respektive grundbestämmelse. Därefter redogörs i avsnitt 2.3 för huvudavtal och i sammanhanget särskilt viktiga andra kollek-tivavtal på den privata sektorn. I avsnitt 2.4 ges sedan en översikt av de specialbestämmelser som gäller för avtals- och konflikträtten på den offentliga sektorn. Tillfälliga tvångsåtgärder som regeringen har initierat tas upp i avsnitt 2.5. Slutligen behandlas i avsnitt 2.6 frågor rörande jämställdhet mellan kvinnor och män. )NTERNATIONELLA KONVENTIONER OCH %' R¤TT 3TATLIGA INGRIPANDEN I KOLLEKTIVAVTALSF¶RHANDLINGAR OCH I RELATIONER MELLAN ARBETSMARKNADENS PARTER KAN ST¥ I STRID MED INTERNATIONELLA KONVENTIONER &¶RENINGS OCH F¶RHANDLINGSR¤TTEN SAMT R¤TTEN ATT VIDTA STRIDS¥TG¤RDER ¤R GARANTERAD I ETT ANTAL KONVENTIONER SOM 3VERIGE HAR RATIFICERAT 2ATIFIKATIONEN INNEB¤R ATT 3VERIGE HAR GJORT ETT ¥TAGANDE ATT F¶LJA KONVENTIONERNA "EST¤MMELSERNA I DEM S¤TTER S¥LEDES EN GR¤NS F¶R ¥TG¤RDER SOM KAN VIDTAS AV REGERING OCH RIKSDAG T EX GENOM LAGSTIFTNING !RBETSGIVAR OCH ARBETSTAGARORGANISATIONER KAN DOCK MED GILTIG VERKAN I KOLLEKTIVAVTAL F¶RBINDA SIG ATT AVST¥ FR¥N ATT UTNYTTJA R¤TTIGHETER SOM DE HAR P¥ OM F¶RHANDLINGSR¤TT OCH STREJKR¤TT (¤R F¶LJER EN REDOVISNING AV KONVENTIONER SOM HAR ARBETATS FRAM INOM %UROPAR¥DET OCH ),/ OCH SOM RATIFICERATS AV 3VERIGE 5T¶VER DESSA HAR 3VERIGE F¶RBUNDIT SIG ATT IAKTTA KRAVEN P¥ F¶RENINGSR¤TT OCH R¤TT TILL STRIDS¥TG¤RDER I &. S UNIVERSELLA F¶RKLARING OM DE M¤NSKLIGA R¤TTIGHETERNA ARTIKEL &. KONVENTIONEN OM EKONOMISKA SOCIALA OCH KULTURELLA R¤TTIGHETER ARTIKEL OCH &. KONVENTIONEN OM MEDBORGERLIGA OCH POLITISKA R¤TTIGHETER ARTIKEL $EN EUROPEISKA KONVENTIONEN FR¥N ANG¥ENDE SKYDD F¶R DE M¤NSKLIGA R¤TTIGHETERNA OCH DE GRUNDL¤GGANDE FRIHETERNA %UROPAKONVENTIONEN RATIFICERADES AV 3VERIGE ¥R 3EDAN DEN JANUARI G¤LLER DEN SOM LAG I 3VERIGE 3&3 +ONTROLLEN AV ATT STATERNA IAKTTAR KONVENTIONEN SKER GENOM ATT TALAN MOT EN STAT KAN V¤CKAS VID DOMSTOLEN F¶R DE M¤NSKLIGA R¤TTIGHETERNA %UROPADOMSTOLEN OCH %UROPAR¥DETS MINISTERKOMMITT© $EN SENARE HAR TILL UPPGIFT ATT ¶VERVAKA ATT L¤NDERNA F¶LJER %UROPADOMSTOLENS $ET ¤R UNIKT F¶R %UROPAKONVENTIONEN ATT ENSKILDA PERSONER HAR M¶JLIGHET ATT I EN INTERNATIONELL INSTANS F¥ PR¶VAT OM EN STAT BRUTIT MOT SINA F¶RPLIKTELSER GENOM TALAN VID DOMSTOLEN P¥TALA BROTT MOT KONVENTIONEN %UROPAKONVENTIONEN INNEH¥LLER INTE N¥GON REGEL OM FACKLIGA STRIDS¥TG¤RDER $ET HINDRAR INTE ATT STRIDS¥TG¤RDER SOM VIDTAS I 3VERIGE KAN KOMMA ATT PR¶VAS MOT BAKGRUND AV KONVENTIONEN 3¥ HAR SKETT I ETT UPPM¤RKSAMMAT M¥L MOT 3VERIGE SOM AVGJORDES AV %UROPADOMSTOLEN V¥REN %NLIGT ARTIKEL I %UROPAKONVENTIONEN HAR VAR OCH EN R¤TT TILL FRIHET ATT DELTA I FREDLIGA SAMMANKOMSTER SAMT TILL F¶RENINGSFRIHET INBEGRIPET R¤TTEN ATT BILDA OCH ANSLUTA SIG TILL FACKF¶ RENINGAR F¶R ATT SKYDDA SINA INTRESSEN ) %UROPADOMSTOLENS TILL¤MPNING HAR SKYDDET KOMMIT ATT OMFATTA ¤VEN DEN NEGATIVA F¶RENINGSR¤TTEN DVS R¤TTEN ATT ST¥ UTANF¶R EN ORGANISATION +¤RANDE I DET NYSS N¤MNDA M¥LET VAR 4ORGNY 'USTAFSSON SOM DREV EN SOMMARRESTAURANG P¥ 'OTLAND 3EDAN HAN SOMMAREN MOTSATT SIG EN BEG¤RAN OM ATT HAN SKULLE TECKNA H¤NGAVTAL MED (OTELL OCH 2ESTAURANGANST¤LLDAS &¶RBUND BLEV HANS F¶RETAG F¶REM¥L F¶R BLOCKAD OCH BOJKOTT MED ¥TF¶LJANDE SYMPATI¥TG¤RDER 4ORGNY 'USTAFSSON VIDH¶LL SIN INST¤LLNING TILL KOLLEKTIVAVTAL MEN FICK PROBLEM MED DEN FORTSATTA DRIFTEN AV R¶RELSEN )NF¶R %UROPADOMSTOLEN H¤VDADE 4ORGNY 'USTAFSSON ATT HAN HADE S¥LT RESTAURANGEN P¥ SV¥RIGHETER SOM DE FACKLIGA STRIDS¥TG¤RDERNA HADE V¥LLAT HONOM %NLIGT DOMSTOLEN M¥STE DE FACKLIGA ¥TG¤RDERNA ANSES HA INNEBURIT EN AVSEV¤RD P¥TRYCKNING P¥ 4ORGNY 'USTAFSSON ATT G¥ MED P¥ F¶RBUNDETS BEG¤RAN OM ATT HAN SKULLE VARA BUNDEN AV KOLLEKTIVAVTAL (AN HADE ATT V¤LJA P¥ TV¥ S¤TT ATT G¶RA DETTA !NTINGEN KUNDE HAN G¥ IN I EN ARBETSGIVARORGANISATION ELLER OCKS¥ KUNDE HAN TECKNA KOLLEKTIVAVTAL $OMSTOLEN ANS¥G ATT UT¶VANDET AV HANS F¶RENINGSR¤TT D¤RIGENOM BER¶RDES I VISS UTSTR¤CKNING %NLIGT DOMSTOLEN HAR MEDLEMSSTATERNA SKYLDIGHET ATT I VISS UTSTR¤CKNING INGRIPA I RELATIONER MELLAN ENSKILDA I SYFTE ATT SE TILL ATT F¶RENINGSR¤TTEN RESPEKTERAS .¤R DET G¤LLER RELATIONERNA P¥ ARBETSMARKNADEN F¥R MEDLEMSSTATERNA DOCK ANSES HA STOR FRIHET ATT AVG¶RA VAR GR¤NSERNA SKALL G¥ F¶R INGRIPANDE OCH VILKA MEDEL SOM SKALL KOMMA TILL ANV¤NDNING $OMSTOLEN MENADE ATT 4ORGNY 'USTAFSSON HADE HAFT M¶JLIGHET ATT TILLM¶TESG¥ DET FACKLIGA KRAVET UTAN ATT ANSLUTA SIG TILL EN ARBETSGIVARORGANISATION N¤MLIGEN GENOM ATT TECKNA H¤NGAVTAL %TT S¥DANT AVTAL SKULLE ENLIGT DOMSTOLEN INTE VARA MERA OF¶RDELAKTIGT F¶R HONOM I EKONOMISKT AVSEENDE %TT TV¥NG SOM INTE I BETYDANDE UTSTR¤CKNING P¥VERKAR UT¶VANDET AV F¶RENINGSR¤TTEN KUNDE INTE ANSES STRIDA MOT ARTIKEL ¤VEN OM TV¥NGET ORSAKAR EKONOMISK SKADA $OMSTOLEN TILLADE ATT 4ORGNY 'USTAFSSON INTE HADE STYRKT SINA P¥ST¥ENDEN OM ATT HAN TILL¤MPADE ANST¤LLNINGSVILLKOR SOM VAR F¶RM¥NLIGARE ¤N KOLLEKTIVAVTALET SAMT ATT DET INTE FANNS SK¤L ATT BETVIVLA ATT STRIDS¥TG¤RDERNA HADE VIDTAGITS MOT BAKGRUND AV S¥DANA LEGITIMA INTRESSEN SOM ¤R F¶RENLIGA MED ARTIKEL 3AMMANFATTNINGSVIS FANN DOMSTOLEN ATT 3VERIGE INTE KUNDE ANSES HA BRUSTIT I SINA SKYLDIGHETER MOT 4ORGNY 'USTAFSSON I ENLIGHET MED ARTIKEL 6¤SENTLIGA R¤TTIGHETER P¥ DET SOCIALA OCH ARBETSR¤TTSLIGA OMR¥DET HAR BLIVIT F¶REM¥L F¶R EN ANNAN KONVENTION INOM %UROPAR¥DET N¤MLIGEN DEN EUROPEISKA SOCIALA STADGAN %UROPAR¥DETS SOCIALA STADGA FR¥N ) DEN FINNS BEST¤MMELSER OM F¶RENINGS OCH F¶RHANDLINGSR¤TT OCH STREJKR¤TT 3TADGAN RATIFICERADES AV 3VERIGE )NNEH¥LLET I DE ENSKILDA ARTIKLARNA REDOVISAS NEDAN +R¤NKNINGAR AV STADGAN KAN INTE PR¶VAS AV %UROPADOMSTOLEN ) ST¤LLET ¶VERVAKAS TILL¤MPNINGEN GENOM ATT DE F¶RDRAGSSLUTANDE L¤NDERNA KONTINUERLIGT AVGER RAPPORTER OM ¤NDRINGAR I SIN NATIONELLA LAGSTIFTNING M M 2APPORTERNA GRANSKAS AV EN KOMMITT© AV OBEROENDE EXPERTER SOM KAN IFR¥GAS¤TTA ELLER RIKTA KRITIK MOT TILL¤MPNINGEN %NLIGT ETT S¤RSKILT F¶RFARANDE SOM INF¶RDES HAR EN ANNAN KOMMITT© BEST¥ENDE AV REPRESENTANTER F¶R L¤NDERNAS REGERINGAR TILL UPPGIFT ATT P¥ GRUNDVAL AV EXPERTKOMMITT©NS KRITIK F¶RESL¥ FALL SOM SKALL BLI F¶REM¥L F¶R S K REKOMMENDATION DVS EN UPPMANING TILL LANDET ATT VIDTA ¥TG¤RDER S¥ ATT STADGAN EFTERLEVS %UROPAR¥DETS MINISTERKOMMITT© BESLUTAR SLUTLIGT I FR¥GAN OM EN REKOMMENDATION SKALL AVGES 5T¶VER DET NU REDOVISADE F¶RFARANDET HAR ETT KLAGOM¥LSF¶RFARANDE F¶R ORGANISATIONER INF¶RTS 3VERIGE HAR INTE F¥TT N¥GON REKOMMENDATION S¥VITT G¤LLER H¤R BER¶RDA ¥TAGANDEN I STADGAN 2¤TTIGHETER OCH PRINCIPER I ARTIKLARNA F¥R INTE INSKR¤NKAS ELLER BEGR¤NSAS ANNAT ¤N MED ST¶D AV ARTIKEL I STADGAN $¤R MEDGES UNDANTAG SOM ¤R F¶RESKRIVNA I LAG OCH SOM ¤R N¶DV¤NDIGA I ETT DEMOKRATISKT SAMH¤LLE SOM GARANTI F¶R ANNANS FRI OCH R¤TTIGHETER ELLER SOM SKYDD F¶R SAMH¤LLETS INTRESSE NATIONELL S¤KERHET ALLM¤N H¤LSA ELLER MORAL %NLIGT ARTIKEL I STADGAN F¥R DE F¶RDRAGSSLUTANDE STATERNA INTE UTFORMA ELLER TILL¤MPA SIN NATIONELLA LAGSTIFTNING S¥ ATT F¶RENINGSR¤TTEN KR¤NKS 2¤TTEN SKALL OMFATTA ALLA ARBETSTAGARE 6ISSA UNDANTAG F¥R G¶RAS F¶R POLISER OCH MILIT¤RER %XPERTKOMMITT©N HAR HAFT ¥TSKILLIGA FR¥GOR ATT BED¶MA N¤R DET G¤LLER DEN N¤RMARE TILL¤MPNINGEN AV ARTIKELN %NLIGT KOMMITT©N OMFATTAR SKYDDET ¤VEN DEN NEGATIVA F¶RENINGSR¤TTEN +OMMITT©N HAR VIDARE UTTALAT ATT ARTIKEL INNEFATTAR ETT SKYDD MOT STATLIG INBLANDNING I FACKLIGA ORGANISATIONERS S¤TT ATT UTFORMA SIN INTERNA VERKSAMHET "EST¤MMELSER ENLIGT VILKA FACKLIGA STRIDS¥TG¤RDER SKALL F¶REG¥S AV HEMLIG MEDLEMSOMR¶STNING I DEN FACKLIGA ORGANISATIONEN HAR DOCK INTE ANSETTS VARA OF¶RENLIGA MED STADGAN !RTIKEL HAR RUBRIKEN $EN KOLLEKTIVA F¶RHANDLINGSR¤TTEN $EN INNEH¥LLER I KORTHET F¶LJANDE ¥TAGANDEN 1.ATT FR¤MJA GEMENSAMT SAMR¥D MELLAN ARBETSTAGARE OCH ARBETSGIVARE 2.ATT FR¤MJA F¶RFARANDE F¶R FRIVILLIGA KOLLEKTIVAVTALSF¶RHANDLINGAR 3.ATT FR¤MJA F¶RFARANDE F¶R F¶RLIKNING OCH FRIVILLIG SKILJEDOM I ARBETSTVISTER SAMT 4.ATT ERK¤NNA ARBETSTAGARNAS OCH ARBETSGIVARNAS R¤TT ATT VIDTA KOLLEKTIVA ¥TG¤RDER I H¤NDELSE AV INTRESSEKONFLIKTER D¤RI INBEGRIPET STREJK OM INTE ANNAT F¶LJER AV F¶RPLIKTELSER ENLIGT G¤LLANDE KOLLEKTIVAVTAL .¤R DET G¤LLER ¥TAGANDET I ARTIKEL FINNS EN OMFATTANDE PRAXIS BETR¤FFANDE STATLIGA INGREPP I KOLLEKTIVAVTALSF¶RHANDLINGAR 3¥DANA HAR F¶REKOMMIT EXEMPELVIS GENOM ATT MEDLEMSL¤NDER INF¶RT ETT OBLIGATORISKT SKILJEF¶RFARANDE MED RESULTAT SOM ¤R BINDANDE F¶R PARTERNA %XPERTKOMMITT©N ANSER AV F¶LJANDE SK¤L ATT ETT S¥DANT F¶RFARANDE INTE ¤R F¶RENLIGT MED STADGAN "EGR¤NSNINGAR AV DEN FRIA F¶RHANDLINGSR¤TTEN ¤R ENDAST GODTAGBARA OM DE ¤R N¶DV¤NDIGA UR ETT ALLM¤NT INTRESSE F¶R ATT KOMMA TILL R¤TTA MED EKONOMISKA OCH SOCIALA PROBLEM $E M¥STE ALLTID F¶REG¥S AV UTT¶M ALLA BER¶RDA PARTER P¥ ARBETSMARKNADEN $ET SKALL R¶RA SIG OM UNDANTAGS ¥TG¤RDER UNDER BEGR¤NSAD TID I SITUATIONER D¥ DET HAR VISATS ATT DET INTE G¥R ATT UPPN¥ SAMMA M¥L MED MINDRE INGRIPANDE METODER TAGANDET I ARTIKEL HAR ETT N¤RA SAMBAND MED DET NYSS REDOVISADE ¥TAGANDET I ARTIKEL 6AD SOM REDAN HAR SAGTS OM OTILL¥TNA BEGR¤NSNINGAR I F¶RHANDLINGSR¤TTEN G¤LLER ¤VEN F¶R BEGR¤NSNINGAR I STREJKR¤TTEN %XPERTKOMMITT©N HAR UTTALAT ATT DET ¤R TILL¥TET ATT INSKR¤NKA STREJKR¤TTEN UNDER EN hNEDKYLNINGSPERIODh SOM D¥ F¶RHANDLINGAR ELLER MEDLING P¥G¥R 'ENOM UNDANTAGSM¶JLIGHETEN I ARTIKEL KAN DET VARA TILL¥TET ATT INSKR¤NKA STREJKR¤TTEN F¶R VISSA KATEGORIER AV OFFENTLIGANST¤LLDA 0OLITISKA STREJKER OMFATTAS INTE AV F¶RPLIKTELSEN I ARTIKEL 2¤TTEN TILL S¥DANA STREJKER KAN S¥LEDES INSKR¤NKAS UTAN HINDER AV STADGAN )NOM )NTERNATIONELLA ARBETSORGANISATIONEN ),/ ¤R DET FR¤MST FYRA KONVENTIONER SOM HAR BER¶RING MED FR¥GOR SOM BEHANDLAS AV UTREDNINGEN $ET ¤R ·KONVENTION NR ANG¥ENDE F¶RENINGSFRIHET OCH SKYDD F¶R ORGANISATIONSR¤TTEN ·KONVENTION NR ANG¥ENDE TILL¤MPNINGEN AV PRINCIPERNA F¶R ORGANISATIONSR¤TTEN OCH DEN KOLLEKTIVA F¶RHANDLINGSR¤TTEN ·KONVENTION NR OM SKYDD F¶R ORGANISATIONSR¤TTEN OCH OM F¶RFARANDE F¶R FASTST¤LLANDE AV ANST¤LLNINGSVILLKOR I OFFENTLIG TJ¤NST SAMT ·KONVENTION NR OM FR¤MJANDE AV KOLLEKTIVA F¶RHANDLINGAR 3AMTLIGA HAR RATIFICERATS AV 3VERIGE –VERVAKNING AV TILL¤MPNINGEN SKER GENOM REGELBUNDEN RAPPORTERING FR¥N DE KONVENTIONSANSLUTNA L¤NDERNAS REGERINGAR 2APPORTERNA GRANSKAS AV OBEROENDE JURISTER I ),/ S EXPERTKOMMITT© %N RAPPORT FR¥N DEN KOMMITT©N TILLST¤LLS )NTERNATIONELLA ARBETSKONFERENSENS TREPARTISKA UTSKOTT F¶R KONVENTIONSTILL¤MPNING MED F¶RETR¤DARE F¶R REGERINGARNA OCH ARBETSMARK NADENS PARTER )NF¶R DETTA UTSKOTT ST¥R REGERINGARNA TILL SVARS VID ¶VERTR¤DELSER 'ENOM ETT S¤RSKILT F¶RFARANDE KAN OCKS¥ ARBETSGIVAR OCH ARBETSTAGARORGANISATIONER FRAMF¶RA KLAGOM¥L BETR¤FFANDE TILL¤MPNINGEN AV KONVENTIONER TILL ),/ +LAGOM¥LEN PR¶VAS I ),/ S STYRELSE SOM IBLAND TILLS¤TTER EN S¤RSKILD GRANSKNINGSKOMMITT© +LAGOM¥L SOM G¤LLER KONVENTIONERNA NR OCH BEHANDLAS F¶RST I DEN PERMANENT INR¤TTADE KOMMITT©N F¶R F¶RENINGSFRIHET OCH D¤REFTER I ),/ S STYRELSE 2¤TTEN ATT VIDTA STRIDS¥TG¤RDER N¤MNS INTE UTTRYCKLIGEN I N¥GON AV ),/ KONVENTIONERNA MEN STREJKR¤TT HAR I ¶VERVAKNINGSORGANENS PRAXIS ANSETTS F¶LJA AV DEN F¶RENINGSFRIHET SOM SKALL GARANTERAS ENLIGT KONVENTION NR )NSKR¤NKNINGAR I STREJKR¤TTEN ANSES GODTAGBARA ENDAST I SITUATIONER D¥ ETT LAND BEFINNER SIG I AKUT VARS RESULTAT INTE KAN FR¥NG¥S AV PARTERNA ¤R I PRINCIP OF¶RENLIGA MED KONVENTIONEN 3TREJKR¤TTEN SKALL MED VISSA UNDANTAG G¤LLA ¤VEN F¶R OFFENTLIGANST¤LLDA $ET ¤R DOCK M¶JLIGT ATT INSKR¤NKA DEN F¶R STREJK SOM BER¶R MYNDIGHETSUT¶VNING ELLER V¤SENTLIGA SAMH¤LLSFUNKTIONER 6ID POLITISKA STREJKER OCH SYMPATI¥TG¤RDER RIKTAS INTE DE STREJKANDES KRAV MOT DEN 2¤TT TILL STREJK I RENT POLITISKT SYFTE OMFATTAS INTE AV SKYDD ENLIGT KONVENTION NR 3¥DANA STREJKER KAN ALLTS¥ F¶RBJUDAS 3YMPATISTREJK SKALL D¤REMOT VARA TILL¥TEN S¥ L¤NGE DEN STRIDS¥TG¤RD SOM DEN VIDTAS TILL F¶RM¥N F¶R INTE ¤R OLAGLIG "EST¤MMELSER OM ATT EN STREJK SKALL F¶REG¥S AV MEDLEMSOMR¶STNING OCH GODK¤NNAS AV EN VISS PROCENT AV ARBETSTAGARNA INNAN DEN S¤TTS I VERKET ¤R INTE OF¶RENLIGA MED KONVENTIONEN $E F¥R DOCK INTE VARA S¥DANA ATT DET I PRAKTIKEN BLIR SV¥RT ELLER OM¶JLIGT ATT STREJKA /BLIGATORISK MEDLING F¶RE KONFLIKT¥TG¤RD LIGGER I LINJE MED DE TANKAR OM FREDLIGT F¶RHANDLINGSSAMARBETE SOM HAR LEGAT TILL 0ROCEDUREN F¥R DOCK INTE BLI ON¶DIGT L¥NGDRAGEN %N OBLIGATORISK VARSELPERIOD ELLER ANNAN P¥TVINGAD V¤NTETID GODTAS SOM MEDEL ATT ¥STADKOMMA YTTERLIGARE F¶RHANDLINGAR 4IDSPERIODEN SKALL DOCK VARA RELATIVT KORT I SYNNERHET OM MEDLING REDAN HAR ¤GT RUM Enligt konvention nr 98 skall ett konventionsanslutet land uppmuntra och främja frivilliga förhandlingar mellan arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer för att åstadkomma reglering av anställningsvillkor i kollektivvavtal. Bestämmelser om att kollektivavtal inte blir giltiga förrän de godtagits av en myndighet eller en domstol har i princip ansetts oförenliga med konventionen. Obligatoriskt skiljeförfarande som påbörjas på begäran av en av parterna tillåts inte annat än undantagsvis. Det kan anses godtagbart som medel att uppnå ett första kollektivavtal eftersom erfarenheten visar att det bidrar till att åstadkomma en bestående avtalsrelation som fungerar. Skiljeförfarande utan att någon part har begärt det anses inte ligga i linje med tankarna bakom konventionen men kan inte helt uteslutas som metod för att lösa upp en förhandlingsfråga när läget är En uppgörelse skall alltid komma till stånd på frivillig väg. $ET F¶REKOMMER ATT MEDLEMSSTATER G¶R INGRIPANDEN I KOLLEKTIVAVTALSF¶RHANDLINGARNA F¶R ATT STABILISERA DET EKONOMISKA L¤GET I LANDET $ETTA G¤LLER S¤RSKILT F¶R OFFENTLIGANST¤LLDA %NDAST KORTVARIGA REGLERINGAR I AKUTA KRISL¤GEN UNDER OMST¤NDIGHETER SOM INTE F¥R L¥NGTG¥ENDE KONSEKVENSER N¤R DET G¤LLER LEVNADSSTANDARDEN F¶R DE BER¶RDA ARBETSTAGARNA HAR ANSETTS VARA F¶RENLIGA MED KONVENTION NR !RTIKEL I KONVENTION NR TILL¥TER EN VISS FLEXIBILITET N¤R DET G¤LLER METODERNA F¶R ATT BESLUTA ANST¤LLNINGSVILLKOREN I OFFENTLIG SEKTOR %NLIGT KONVENTIONEN NR UNDANTAS TJ¤NSTEM¤N I ALLM¤N TJ¤NST PUBLIC SERVANTS ENGAGED IN THE ADMINISTRATION OF THE STATE FR¥N KONVENTIONEN !NDRA OFFENTLIGANST¤LLDA SKALL DOCK HA SAMMA F¶RHANDLINGSR¤TT SOM PRIVATANST¤LLDA 4J¤NSTEM¤N I ALLM¤N TJ¤NST SKALL KUNNA VARA FACKLIGT ANSLUTNA $ERAS ORGANISATIONER SKALL OCKS¥ HA M¶JLIGHET ATT P¥VERKA DERAS F¶RH¥LLANDEN ¤VEN OM INSKR¤NKNINGAR I F¶RHANDLINGSR¤TTEN F¥R F¶REKOMMA +ONVENTION NR INNEH¥LLER INTE N¥GRA BEST¤MMELSER SOM INTE F¶REKOMMER I DE TIDIGARE N¤MNDA KONVENTIONERNA 'ENOM ANSLUTNINGEN TILL %UROPEISKA UNIONEN %5 HAR DE R¤TTSLIGA NORMER SOM G¤LLER INOM DE EUROPEISKA GEMENSKAPERNA %' R¤TTEN P¥ OLIKA S¤TT BLIVIT G¤LLANDE I 3VERIGE -AN BRUKAR SKILJA MELLAN PRIM¤RR¤TTEN OCH SEKUND¤RR¤TTEN 4ILL PRIM¤RR¤TTEN H¶R DE F¶RDRAG SOM HAR KONSTITUERAT GEMENSKAPERNA 6IKTIGAST ¤R F¶RDRAGET OM UPPR¤TTANDE AV DEN %UROPEISKA GEMENSKAPEN FR¥N %' F¶RDRAGET NDRINGAR I DETTA F¶RDRAG SOM TIDIGARE HAR BEN¤MNTS 2OMF¶RDRAGET HAR GJORTS GENOM %UROPEISKA ENHETSAKTEN SAMT -AASTRICHTF¶RDRAGET OCH KOMMER NU ATT G¶RAS P¥ NYTT P¥ !MSTERDAMF¶RDRAGET 4ILL SEKUND¤RR¤TTEN H¶R DE R¤TTSAKTER SOM GEMENSKAPERNAS INSTITUTIONER HAR ANTAGIT FR¤MST F¶RORDNINGAR OCH DIREKTIV 0RIM¤RR¤TTEN UTG¶R EN DEL AV MEDLEMSL¤NDERNAS R¤TTSORDNINGAR %' F¶RDRAGET ¤R ALLTS¥ ATT BETRAKTA SOM SVENSK R¤TT SEKUND¤RR¤TTEN ¤R OMEDELBART TILL¤MPLIG I MEDLEMSL¤NDERNA OCH SKALL INTE INF¶RLIVAS I DEN INHEMSKA LAGSTIFTNINGEN !NNAN SEKUND¤RR¤TT ¤R BINDANDE S¥VITT G¤LLER DE RESULTAT SOM SKALL UPPN¥S OCH TILL¤MPAS GENOM NATIONELLA REGLER OCH BESLUT $ET KAN F¶REKOMMA ATT %' R¤TTEN INTE ST¤MMER ¶VERENS MED NATIONELLA REGLER ) S¥DANA SITUATIONER HAR %' R¤TTSLIGA BEST¤MMELSER MED S K DIREKT EFFEKT F¶RETR¤DE FRAMF¶R NATIONELLA REGLER "EGREPPET DIREKT EFFEKT ¤R ETT NYCKELBEGREPP INOM %' R¤TTEN $ET INNEB¤R ATT EN REGEL GER UPPHOV TILL R¤TTIGHETER OCH Ó I F¶REKOMMANDE FALL SKYLDIGHETER F¶R ENSKILDA SOM KAN ¥BEROPAS INF¶R NATIONELLA DOMSTOLAR OCH MYNDIGHETER &¶R ATT HA DIREKT EFFEKT SKALL EN REGEL VARA KLAR ENTYDIG OCH OVILLKORLIG OCH INTE FORDRA ATT YTTERLIGARE ¥TG¤RDER VIDTAS AV GEMENSKAPEN ELLER MEDLEMSSTATERNA F¶R ATT DEN SKALL KUNNA TILL¤MPAS /M STATEN BRISTER I SIN SKYLDIGHET ATT TILL¤MPA %' R¤TTEN KAN DEN I VISSA FALL BLI SKYLDIG ATT ERS¤TTA SKADA SOM EN ENSKILD HAR LIDIT P¥ 5PPGIFTEN ATT S¤KERST¤LLA ATT %' R¤TTEN EFTERLEVS I MEDLEMSL¤NDERNA ANKOMMER FRAMF¶R ALLT P¥ %UROPEISKA KOMMISSIONEN KOMMISSIONEN OCH P¥ %UROPEISKA DOMSTOLEN %' DOMSTOLEN OCH DE NATIONELLA DOMSTOLARNA HAR UPPGIFTER ATT FYLLA I DETTA SAMMANHANG /M KOMMISSIONEN ANSER ATT EN MEDLEMSSTAT HAR UNDERL¥TIT ATT UPPFYLLA EN SKYLDIGHET ENLIGT %' F¶RDRAGET SKALL KOMMISSIONEN INGRIPA ENLIGT ARTIKEL I %' F¶RDRAGET /M MEDLEMSSTATEN INTE R¤TTAR SIG EFTER ETT YTTRANDE FR¥N KOMMISSIONEN KAN KOMMISSIONEN F¶RA ¤RENDET TILL %' DOMSTOLEN %N MEDLEMSSTAT SOM ANSER ATT EN ANNAN MEDLEMSSTAT HAR UNDERL¥TIT ATT UPPFYLLA EN SKYLDIGHET ENLIGT F¶RDRAGET KAN ENLIGT ARTIKEL I %' F¶RDRAGET ANH¤NGIGG¶RA ¤RENDET VID %' DOMSTOLEN 6IDARE ¤R %' DOMSTOLEN ENLIGT ARTIKEL I %' F¶RDRAGET BEH¶RIG ATT MEDDELA S K F¶RHANDSAVG¶RANDEN &¶R ATT DET INTE SKALL UPPST¥ SKILLNADER I TOLKNINGEN AV %' R¤TTEN P¥ NATIONELL NIV¥ HAR NATIONELLA DOMSTOLAR M¶JLIGHET OCH I VISSA FALL SKYLDIGHET ATT BEREDA %' DOMSTOLEN TILLF¤LLE ATT GE ETT F¶RHANDSAVG¶RANDE DVS ETT PREJUDICIELLT TOLKNINGSBESKED R¶RANDE INNEB¶RDEN AV EN %' R¤TTSLIG REGEL %TT S¥DANT AVG¶RANDE ¤R BINDANDE F¶R DEN NATIONELLA DOMSTOL SOM HAR BEG¤RT DET $EN GEMENSAMMA MARKNADEN ENLIGT %' F¶RDRAGET G¶R DET N¶DV¤NDIGT MED EN SAMORDNAD POLITIK P¥ M¥NGA OMR¥DEN $EN KR¤VER OCKS¥ ATT HINDER F¶R DEN FRIA R¶RLIGHETEN F¶R VAROR PERSONER TJ¤NSTER OCH KAPITAL AVSKAFFAS &¶R ATT INTE REGLERNA OM DEN FRIA R¶RLIGHETEN SKALL OCH SOCIALA PROBLEM HAR DET UTARBETATS GEMENSAMMA REGLER P¥ DET SOCIALA OMR¥DET ) %' F¶RDRAGET FINNS N¥GRA BEST¤MMELSER OM ARBETSTAGARES F¶RH¥LLANDEN ARTIKEL Ó %NLIGT ARTIKEL SKALL KOMMISSIONEN FR¤MJA ETT N¤RA SAMARBETE MELLAN MEDLEMSSTATERNA P¥ DET SOCIALA OMR¥DET BL A I FR¥GOR OM SYSSELS¤TTNING ARBETSR¤TT OCH ARBETSVILLKOR SOCIAL TRYGGHET SAMT F¶RENINGS OCH F¶RHANDLINGSR¤TT +OMMISSIONEN SKALL VIDARE ENLIGT ARTIKEL B STR¤VA EFTER ATT UTVECKLA DIALOGEN P¥ EUROPEISK NIV¥ MELLAN ARBETSGIVARE OCH ARBETSTAGARE S¥ ATT DENNA DIALOG KAN RELATIONER N S¥ L¤NGE FINNS DET SPARSAMT MED %' R¤TTSLIGA BEST¤MMELSER I DE FR¥GOR SOM SKALL BEHANDLAS AV UTREDNINGEN ) DECEMBER ANTOG DE D¥VARANDE MEDLEMSL¤NDERNA I %' MED UNDANTAG F¶R 3TORBRITANNIEN 'EMENSKAPENS STADGA OM ARBETSTAGARES GRUNDL¤GGANDE SOCIALA R¤TTIGHETER %' S SOCIALA STADGA 3YFTET MED STADGAN VAR ATT L¤GGA GRUNDEN F¶R EN UTVECKLING AV %' S SOCIALA DIMENSION SOM SKULLE INNEFATTA SKYDD F¶R BL A F¶RENINGS OCH F¶RHANDLINGSR¤TTEN %N AV R¤TTIGHETERNA I STADGAN ¤R R¤TTEN ATT SLUTA KOLLEKTIVAVTAL %N ANNAN ¤R STREJKR¤TTEN 3AMTIDIGT UPPMUNTRAR STADGAN TILL ATT STRIDS¥TG¤RDER UNDVIKS $ET SKER GENOM ATT STATERNA ¥TAR SIG ATT INR¤TTA F¶RLIKNINGS MEDLINGS OCH SKILJEDOMSF¶RFARANDEN -EDLEMSL¤NDERNAS INTERNA R¤TTSREGLER AVG¶R P¥ VILKA VILLKOR OCH I VILKEN UTSTR¤CKNING DESSA R¤TTIGHETER SKALL VARA TILL¤MPLIGA P¥ MILIT¤R POLIS OCH STATSF¶RVALTNING 3TADGAN HAR INTE N¥GON JURIDISKT BINDANDE VERKAN -EDLEMSL¤NDERNA OCH KOMMISSIONEN BESL¶T ATT F¶RS¶KA GENOMF¶RA DE ANGIVNA M¥LEN GENOM ¥TG¤RDER SOM SAMTIDIGT FAST¤LLDES I ETT SOCIALT HANDLINGSPROGRAM $ET INNEH¥LLER F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER SOM ENLIGT KOMMISSIONEN BEH¶VER UTVECKLAS F¶R ATT GENOMF¶RA DE MEST ANGEL¤GNA PRINCIPERNA I STADGAN +OMMISSIONEN HAR I OLIKA OMG¥NGAR LAGT FRAM F¶RSLAG TILL S¥DANA F¶RORDNINGAR DIREKTIV M M )NF¶R -AASTRICHTF¶RDRAGET UTARBETADE MEDLEMSSTATERNA ETT PROTOKOLL OM SOCIALPOLITIK DET SOCIALA PROTOKOLLET OCH F¶RKLARADE ATT DE MED UNDANTAG F¶R 3TORBRITANNIEN SKULLE FORTS¤TTA ATT ARBETA ENLIGT M¥LEN I DEN SOCIALA STADGAN $E MEDLEMSSTATER SOM SKULLE G¥ VIDARE INGICK SAMTIDIGT EN MELLANSTATLIG ¶VERENSKOMMELSE AVTALET OM SOCIALPOLITIK UTANF¶R %' F¶RDRAGET D¤R DE F¶RBAND SIG ATT SAMARBETA VIDARE F¶R ATT GENOMF¶RA DEN SOCIALA STADGAN %NLIGT AVTALET OM SOCIALPOLITIK KAN R¥DET BESLUTA OM DIREKTIV P¥ ETT STORT ANTAL OMR¥DEN $EN KOLLEKTIVA ARBETSR¤TTEN HAR VARIT SV¥R ATT INTEGRERA P¥ STORA NATIONELLA OLIKHETERNA $ET HAR ANSETTS ATT DEN ENBART B¶R REGLERAS P¥ NATIONELL NIV¥ ENLIGT DEN S K SUBSIDIARITETSPRINCIPEN ) AVTALET OM SOCIALPOLITIK G¶RS D¤RF¶R UTTRYCKLIGT UNDANTAG F¶R L¶NEF¶RH¥LLANDEN F¶RENINGSR¤TT STREJKR¤TT OCH R¤TT TILL LOCKOUT $ESSA FR¥GOR F¶RBLIR ALLTS¥ NATIONELLA FR¥GOR %FTER -AASTRICHTF¶RDRAGETS IKRAFTTR¤DANDE DEN NOVEMBER HAR DET ALLTS¥ FUNNITS TV¥ PARALLELLA GRUNDER F¶R GEMENSKAPSARBETET N¤R DET G¤LLER ARBETSTAGARNAS F¶RH¥LLANDEN $ET HAR VARIT DELS %' F¶RDRAGET DELS ARTIKLARNA I AVTALET OM SOCIALPOLITIK 'ENOM !MSTERDAMF¶RDRAGET INTEG RERAS INNEH¥LLET I AVTALET OM SOCIALPOLITIK MED %' F¶RDRAGET $ET OVAN N¤MNDA UNDANTAGET F¶R L¶NEF¶RH¥LLANDEN F¶RENINGSR¤TT STREJKR¤TT OCH R¤TT TILL LOCKOUT ¥TERFINNS OF¶R¤NDRAT I !RTIKEL )NF¶RLIVANDET AV AVTALET OM SOCIALPOLITIK I F¶RDRAGSTEXTEN KOMMER ATT SAMARBETE P¥ DET SOCIALA OMR¥DET ) DEN NYA !RTIKEL SOM ¤R DEN INLEDANDE M¥LS¤TTNINGSARTIKELN I DET SOCIALPOLITISKA KAPITLET INF¶RS EN REFERENS TILL B¥DE %UROPAR¥DETS SOCIALA STADGA OCH %' S SOCIALA STADGA 3OM REDAN FRAMG¥TT INNEH¥LLER B¥DA STADGORNA FACKLIGA R¤TTIGHETER Alla delar inte uppfattningen att frågor om stridsåtgärder enbart skall regleras på nationell nivå. Vid utarbetandet av Amsterdamfördraget föreslog bl.a. och (ETUC/EFS) att de grundläggande principerna från EG:s sociala stadga, inklusive strejkrätten, skulle föras in i fördragstexten. Så kom dock inte att ske. Vissa grundläggande rättigheter inom det ämnesområde som utredningen omfattar anges i regeringsformen. Den närmare regleringen finns framför allt i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (MBL). I det följande görs en genomgång av vad som gäller enligt MBL i fråga om föreningsrätt, förhandlingsrätt, kollektivavtal, fredsplikt och medling. De lagregler som behandlas här är tvingande. Det betyder att rättigheter och skyldigheter enligt reglerna inte får upphävas eller inskränkas genom avtal.