sou · GMB376 · 1999-01-01 00:00:00 — Statsmedel till idrottens FoU kan därmed frigöras till den beställarstyrda forskningen vilket bl.a. bör vara till gagn för forskning och utveckling i samband med satsningen på elitidrottsutveckling. 208 Förslag till mål för statens stöd förslag om att skapa bättre förutsättningar för elitidrottssatsande ungdomar med ytterligare före- slås finansieras inom ramen för ordinarie stöd vilket möjliggörs genom regeringens förslag om ökad utdelning från AB . Av det utökade ekonomiska utrymme som förslag om värdeautomatspel skapar bör idrottsrörelsen kunna avsätta hela utrymmet för breddinriktad barn- och ungdomsidrott. beslutade om ett nytt s.k. vinstdelnings- system. I detta system skall föreningslivet tillföras en andel av det överskott som genereras av de spelformer, bl.a. värdeautomatspel, som bedrivs av AB . Överskottet skall användas för före- ningarnas barn- och ungdomsverksamhet. Enligt den senaste prognosen från AB väntas värdeautomatspelen generera i överskott när systemet är fullt utb yggt – förutsatt att inga förändringar inträffar på spelmarknaden. Merparten av överskottet kommer att tillfalla idrottsrörelsen. Genom förslag att tillåta värdeautomatspel i bingohallar och kontantvinster samt att utöka antalet tillstånd från 7 000 till 7 500 tillstånd ges ett ytterligare över- skott. Enligt beräknas 400 värdeautomatspel ge ett överskott på . Det utökade ekonomiska utrymme som vårt förslag skapar ger såle- des, i förhållande till det tidigare beslutet, ytterligare resurser till barn- och ungdomsverksamheten. Vi vill här understryka att resurserna till breddinriktad barn- och ungdomsidrott huvudsakligen skall komma de lokala föreningarna till del och stärka verksamhetens kvalité i enlighet med de verksamhetsmål som föreslagits. 14Modell för uppföljning och utvärdering av statens stöd till idrotten 14.1Vad utmärker en tillfredsställande modell Regeringens önskemål enligt direktivet är att för- slag skall innefatta en modell för uppföljning av verksamheten i för- hållande till de av staten uppställda målen för statens stöd till id - rotten172. Vidare framgår av direktivet att formerna för återrapporte- ringen (från RF) av behövlig information om bidragets användning inte fullt ut svarar mot behoven samt, som revisorer påpekat, det unika i att en verksamhet som erhåller bidrag av idrotts- stödets storlek inte är föremål för statlig revision 14.1.1Tydliga mål och mätbara resultat Mål behöver vara tydliga för att kunna följas upp. De mål för statens idrottsstöd (och stödet till främjandet av ett aktivt friluftsliv, vilket här- efter lämnas utanför framställningen) som vi har föreslagit (kap. 13) har formulerats med den ambitionen: Utöver det övergripande målet har tydliga verksamhetsmål för anslaget formulerats. Inom det interna arbetet i i syfte att utveckla resultatstyrningen rekommenderas vissa övriga komponenter, utöver målen, när det gäller resultatstyrningen av ett verksamhetsbidrag. –bidragets andel av den totala omslutningen 1996:84, s. 9. 173Riksdagens revisorers skrivelse (dnr 1995:38) vilken har överlämnats till utredningen av regeringen. 210 Modell för uppföljning och utvärdering av statens stöd –ett eller flera kvantifierbara resultatmått som säger något väsentligt om verksamheten –ett eller flera kvalitativa mått som anknyter till aktuella kvantitativa mått –förenklad verksamhetsberättelse som enbart diskuterar målupp- fyllelse av verksamhetsmål. Rekommendationerna riktar sig till tjänstemännen när de skall for- mulera förslag till regleringsbreven 174. Ett fungerande uppföljningssystem måste vila på en tydlig ansvarsför- delning. I våra förslag finns en sådan inbyggd. Regeringens övergri- pande ansvar gentemot för målen för statens stöd till idrotten stöttas i vårt förslag upp genom att RF får en väl kodifierad myndig- hetsroll i genomförandet av dessa mål genom vårt förslag om lag och förordning. Offentlighet och kontroll av användningen av statsmedel regleras i relationen mellan regeringen och dess myndigheter, i vårt fall RF i de delar förbundet agerar i myndighets ställe. Metoderna för offentlighet, kontroll och resultatuppföljning på kort sikt är de årliga regleringsbre- ven och Förordningen (1996:882) om myndigheters årsredovisning m.m. Förbundets verksamhet i dessa delar blir föremål för statlig revi- sion. 14.1.3Kort sikt och lång sikt Vad som ovan redovisats avseende verksamhetsbidragets olika rekom- menderade resultatstyrningskomponenter tillfredsställer den årliga resultatuppföljningen av statsbidraget, eller med andra ord uppföljning på kort sikt. Utgångspunkten för uppdrag är emel- lertid att ge förslag som har långsiktiga effekter för medborgarna: fler idrottstillfällen för fler medborgare samt för ungdomen en vital ung- domsidrott bedriven på demokratisk grund för såväl de elitsatsande som de övriga ungdomarna 175. Därtill är vår utgångspunkt att pröva för- utsättningarna för en idrottspolitik som b ygger på en idrottsrörelse, En handledning till . 1996:84, s. 1. organiserad som en demokratisk folkrörelse och som i sig kan samla såväl bredd- som elitverksamhet i en sammanhållen organisation 176. De verksamhetsmål som vi föreslagit bygger således på antagandet att de aktuella verksamheterna bidrar till förändringar som kommer att vara bestående . Den intervjuundersökning 177 som Idrottsutred- ningen låtit göra är ett exempel på hur idrottspolitiska effekter kan av- läsas över ett längre tidsperspektiv. Intervjuundersökningen anknöt i delar till tidigare studier och undersökningar och kunde därmed redo- visa olika aspekter av medborgarnas motionsvanor, föreningslivets ut- veckling och förhållandet mellan tävling/motion och fysiskt och psy- kiskt välbefinnande. Andra och kompletterande metoder för långsiktig uppföljning av målen för statens stöd till idrotten kan utgöras av insamling av löpande statistik avseende både verksamhet och ekonomi för idrottsområdet. Som framhållits i kapitlet om förslag till mål för statens stöd till idrot- ten är ambitionen inte att styra idrottsrörelsens verksamhet utan anslagsmedlens användning. Verksamhetsmålen pekar ut olika verk- samheter och anger därmed vad bidraget kan användas till. RF:s ställ- ning som myndighet mellan staten och idrottsrörelsen garanterar att bidragsfördelningen blir korrekt och öppen för offentlig insyn och kontroll. När det gäller uppföljningen av bidragets resultat vill vi i det följande skilja mellan löpande och periodiserad resultatredovisning. Inom kategorin löpande är ambitionen att tillse att statsbidraget används i enlighet med de givna verksamhetsmålen, inom kategorin periodiserad är ambitionen att söka följa idrottsstödets mer långsiktiga välfärdspolitiska effekter, dvs. idrottsstödets betydelse för folkhälsa samt för jämställdheten och integrationen. Denna kategori kommer i det följande att kallas utvärdering av idrottsstödets effekter. RF fördelar statens stöd till idrotten i enlighet med de riktlinjer som finns i den förordning om statsbidrag till idrottsverksamhet som föreslår. RF redovisar till regeringen hur och på vil- ket sätt statsbidragen påverkat de utpekade verksamheterna och med 177Motion och idrott (SOU 1997:188). 212 Modell för uppföljning och utvärdering av statens stöd Regeringen har vidare möjligheten att, som ovan redovi- sats, styra RF:s resultatrapportering via regleringsbreven och genom dem tillämpa de av rekommenderade komponenterna. De resultat som redovisas ger löpande och direkt information om statsbidragets användning som de kan utgöra statistiskt underlag för att avläsa trender över en längre tidsperiod. vill mot den bakgrunden särskilt lyfta fram föl- jande kvalitativa krav på resultatredovisningen: –Barn- och ungdomsverksamheten med uppdelning på olika idrotter och pojkar och flickor. –Utvecklingen av ledarutbildning för barn- och ungdomsverksam- het med uppdelning på olika idrotter. –Idrottsrörelsens medlemsutveckling och styrelsesammansättning med hänsyn tagen till kön, ålder och olika idrotter. –Utvecklingen av talangsatsningen, pojkar och flickor, idrottsgym- nasiestudier och andra utbildningsvägar. –Deltagande i internationella tävlingar, med uppdelning på olika idrotter och män och kvinnor. RF blir i vårt förslag statens sektorsforskningsorgan på den organi- serade idrottens område. Vårt motiv är att forskning och utveckling med utgångspunkt i den organiserade idrottens behov bidrar till en väsentlig kvalitetsförstärkning av verksamheten. I uppdraget ingår att ta ansvar för FoU-verksamhetens kvalité. I resultatredovisningen bör således ingå uppgifter om de kvalitetssäkringsprocesser som görs. föreslår mot den bakgrunden att RF i sin årliga resultatredovisning till regeringen klart anger efter vilka kriterier man valt att de FoU-uppdrag man beställt och man avser att följa upp resultaten. När det gäller RF:s arbete på antidopingområdet fick det officiellt status i och med regeringsbeslutet enligt vilket uppdrag lämnas åt RF att verka som genomförande instans inom ramen för undertecknande av avtal om internationellt samarbete mot doping på idrottsområdet. Innebörden av detta uppdrag framgår av av- talstexten vilken således bör vara vägledande för RF:s resultatrappor- tering. Då uppdraget i vår tolkning förutsätter att RF fortsatt är aktivt pådrivande för antidopingarbetet inom idrottsrörelsen är det vår mening att även resultatet av det arbetet redovisas till regeringen. förslår att RF redovisar inriktning och resultatet av provtagnings- och kontrollverksamheten uppdelat efter olika idrotter och kön. Medborgarnas idrottsvanor har även som vi sett ekonomiska aspek- ter. Statens stöd till idrotten motiveras av att idrott skall kunna erbjudas till rimliga kostnader. Hushållens utgifter för idrott och motion kan utgöra en indikator på hur pass rimliga dessa kostnader är. samlar () via sin Utgiftsbarometer löpande in uppgifter om hushållens samlade utgifter. föreslår att SCB:s utgiftsbarometer utnyttjas för löpande insamling av uppgifter om hushållens utgifter för idrott och motion Idrottssektorn är i växande även utanför den ideella idrottsrörelsen. Betydande förändringar sker också inom den, om vi tar hänsyn till verksamhetens tilltagande professionalisering (inslag av avlönad perso- nal), internationalisering och eventuell kommande bolagisering. Enligt intervjuundersökning uppgav av de tillfrågade att den motionsanläggning de senast besökt drevs i privat regi. Att följa utvecklingen av idrott och motion som näringsverksam- het är av betydelse för utformningen av statens stöd till idrotten. föreslår därför att uppgifter om idrott och motion som näringsverksamhet hämtas från SCB:s löpande tjänstenärings- och sysselsättningsstatistik. Utgångspunkten för idrottsstödets långsiktiga effekter är välfärdspoli- tiskt. Idrott åt alla utgår från att idrott är ett välfärdsvärde som alla, som så önskar, skall ha tillgång till oberoende av ålder, kön, social och etnisk tillhörighet eller fysiska och psykiska förutsättningar. Idrotts- rörelsen har i det förslag vi givit fått i uppdrag att vara statens genom- förande instans för denna politik. Idrottsrörelsen, RF, skall som vi ovan föreslagit till regeringen redovisa resultaten av sin medverkan. 214 Modell för uppföljning och utvärdering av statens stöd Utvärdering av idrott som ett välfärdsvärde innefattar emellertid hela det statliga idrottsstödet, det indirekta och det direkta. Idrott åt alla omfattar mer än idrottsrörelsens verksamhet. Idrott åt alla fokuserar medborgarna, deras benägenhet att vara fysiskt aktiva inklusive deras lika villkor att kunna motionera/idrotta och inbegriper ett mångfald värdeskapande aktörer inom offentlig sektor, särskilt skolorna och kommunerna och inom privat sektor, bl.a. arbetsgivare, gym och motionsanläggningar. Ansvaret för detta välfärdspolitiska mål kan inte axlas av RF inom ramen för de uppgifter förbundet har givits i vårt för- slag. Att lägga ansvaret för utvärderingen av målet idrott åt alla på RF synes därmed omotiverat. föreslår att statens stöd till idrotten med jämna mellanrum, , utvärderas så att dess effekter för folkhälsan, jämställdheten och integrationen kan bedömas. Utvärdering av idrottsstödets långsiktiga effekter bör göras utifrån de tre övergripande välfärdsperspektiv som regeringen angivit i direkti- vet, när man säger dels att syftet med stödet till idrotten är att uppnå en god folkhälsa 178, dels att kommitténs förslag skall ta hänsyn till att en stor del av medborgarna har en annan kulturell och etnisk bak- grund än den traditionellt svenska 179 dels slutligen att kommittén skall ta hänsyn till förslagens konsekvenser för jämställdheten mellan män och kvinnor180. Regeringen kan med stöd av den löpande resultatredovisning vi föreslagit få en uppfattning om utvecklingen inom den organiserade idrottsrörelsen samt idrottssektorns i övrigt utveckling. Därutöver krävs mer fristående, kvalificerad utvärdering av idrotten och folkhälsan, idrotten och jämställdheten samt idrotten och integrationen. Flera aktö- rer kan vara lämpliga för sådana uppdrag t.ex. inom högre utbildning och forskning eller folkhälsosfären. Kostnaderna för uppföljning och utvärdering av statens stöd till idrotten vad avser den löpande resultatredovisningen bör rymmas inom anslaget statens stöd till idrotten. 1996:84, s. 1 utvärderingar av idrottsstödets välfärdspolitiska effekter bör enligt vår mening delas med andra utgiftsområden inom statsbudgeten såsom t.ex. hälso- och sjukvårdssektorns. 15 Reservation och särskilda yttranden Mål för statens stöd till idrotten. Enligt vår uppfattning måste utgångspunkten vara att idrottsrörelsen tillförsäkras ett långsiktigt hållbart ekonomiskt stöd. Fyrpartirege- ringens förslag om att överföra dåvarande Tipstjänst till bl.a. idrotts- rörelsen skulle ha inneburit att föreningslivets ekonomiska förutsätt- ningar på spelmarknaden förbättrats avsevärt. 13.8.1 Inom nuvarande ramar Finansieringen av talangsatsningen bör enligt vår uppfattning inte base- ras på regeringen förslag om ökad utdelning från AB . Inte heller bör satsningen belasta ett oförändrat ordinarie idrottsstöd. Den aviserade utökningen av bidraget från AB är närmast att betrakta som ett förskott på det försenade vintsdelnings- systemet, medel som skall användas för det lokala föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet. Regeringen har således anvisat en finansiering av talangsatsningen som enligt vår uppfattning inte står i överensstämmelse med tidigare beslut. Utredningens finansiering är i sin tur baserad på regeringens. Det bör ankomma på regeringen att redovisa ett nytt förslag som inte, i likhet med det föreliggande, i praktiken belastar breddinriktad barn- och ungdomsidrott. 218 Reservation och särskilda yttranden förslag till övergripande mål för statens stöd till idrotten (13.3.1) är enligt min mening alltför detaljerat för att tjäna sitt syfte, att vara övergripande. förslag till övergripande mål för statens stöd till friluftslivet (13.7.1) är däremot föredömligt i sin formulering. Den in- konsekvens som förslag blottar när de två över- gripande målen läggs bredvid varandra är iögonenfallande och störande. I förslagen till verksamhetsmål för statens stöd till idrotten respek- tive till friluftslivet pekas olika verksamheter ut som vill lyfta fram och särskilt stödja. Dessa målformuleringar ligger rätt och jag ställer mig bakom dem. Min uppfattning är att texten i avsnittet 13.3.1 i stället bör lyda: föreslår att det övergripande målet för statens stöd till idrotten är att det skall stärka sådan allmännyttig ideellt organiserad och medlemsstyrd motions- och tävlingsverksamhet som med hänsyn tagen till människors olika fysiska och psykiska förutsättningar om- fattar en betydande och representativ del av befolkningen. I direktivet (dir. 1996:84) till sägs att vårt arbete skall utgå från att statens stöd till idrotten huvudsakligen bör utformas så att det bland medborgarna bidrar till att skapa ett bestående intresse för fysisk aktivitet i syfte att uppnå en god folkhälsa. Då jag delar den uppfattning som uttrycks i direktiven anser jag att i sitt förslag till övergripande mål för statens stöd till idrotten (13.3.1) inte fullt ut lyckas kommunicera/förmedla det budskapet. Jag ser det som att statens stöd till idrott ska medverka till att alla ska kunna delta och att mötet med den folkrörelseorganiserade idrotten, närhelst det sker i den enskilda individens liv, ska öppna för ett livslångt intresse för ett fysiskt aktivt liv. Stödets verksamhetsmål är främst riktat till barn och ungdom vilket är bra, men det övergripande målet bör ut- trycka att den verksamhet som stöds medverkar till aktivitet för alla åldrar. Det övergripande mål för statens stöd till idrotten som jag vill för- orda lyder: "föreslår att det övergripande målet för statens stöd till idrotten är att det ska stärka sådan allmännyttig ideellt organiserad, demokratisk och medlemsstyrd motions- och tävlingsverk- samhet som medverkar till att en betydande andel av befolkningen obe- roende av ålder, kön, social och etnisk tillhörighet, eller fysiska och psykiska förutsättningar tillägnar sig ett intresse för eget motionerande och ett i övrigt fysiskt aktivt liv." Angående medel för idrottsforskning föreslår att RF får till upgift att vara statens sektors- forskningsorgan på idrottsområdet. I uppdraget till RF ingår att avsätta medel till i minst samma omfattning som . I utredning har diskuterats möjligheten att till Forskningsrådsnämn- den (FRN) överförda uppgiften att fördela medel till den forskarstyrda idrottsrelaterade forskningen med förhoppningen att därigenom skall skapas större utrymme för sådan forskning. Ett utökat utrymme för idrottsforskning är en mycket viktig åtgärd för att skapa bättre förutsättningar för idrotten i . Jag har med tillfredsställelse kunnat konstatera att de fasta kostna- derna för dopinglaboratoriet på avlyfts från statsanslaget till RF. Därigenom har ett större utrymme skapats för den beställarstyrda idrottsforskningen. Jag finner det dock tveksamt om detta – tillsam- mans med utredningens förslag avseende den forskarstyrda idrotts- forskningen vid , med en årlig tilldel- ning på , ger det ekonomiska utrymme som erfordras för att täcka idrottens totala forskningsbehov. Samma tvek- samhet kan man hysa beträffande möjligheterna att få tillräckliga medel för idrottsforskning om fördelningen skall skötas av FRN. 220 Reservation och särskilda yttranden Det är högst angeläget att den sittande forskningspolitiska utred- ningen ser till idrottens totala behov av forskning och skapar bästa möjliga organisatoriska förutsättningar för denna. Angående fördelningen av statsanslaget till SF Utredningen föreslår att fördelning av statsanslaget endast får ske till specialidrottsförbund som har minst 3 000 medlemmar. RF har i sina stadgar vid prövning för medlemskap ett sådant krav på medlemsantal. Det kan dock hända att ett befintligt SF tappar med- lemmar eller att ett SF delas så att detta medlemsantal understigs. Ett sådant SF kan vara ett olympiskt förbund och/eller tillhöra ett interna- tionellt motsvarande förbund. Det kan finnas flera skäl till att ett sådant medlemsförbund skall kunna få del av statsanslaget. Enligt min uppfattning skall det vara RF som gör bedömningen om det är motiverat att ett sådant förbund skall få del av statsanslaget. anordnade tre seminarier för ut- redningens ledamöter, sakkunniga och särskilt inbjudna. Utredningens experter gavs också möjlighet att delta. Syftet med seminarierna var att ge en överblick av det aktuella kunskapsläget inom tre för idrotten vik- tiga frågor. Generaldirektör och utvecklingschef , Revisionsdirektör , Länsidrottschef , läns idrottsförbund Resultatstyrning av ungdoms- organisationer Vem skall styra idrottsrörelsen? Idrottsrörelsens demokratiska kompetens och Barns och ungas inflytande över idrottsverksamheten bidrag i en internationell jäm- betydelse för det politiska besluts- Föredragshållare: Ämne: Invandrares erfarenheter av idrotts- Shadrak Odiambo, ungdomstränare i Två forskares syn på idrott och Vad gör idrottsrörelsen? Kommittédirektiv (Dir. 1996:84) En parlamentariskt sammansatt kommitté skall utvärdera det statliga stödet till idrotten. Utgångspunkten för utvärderingen skall vara de av staten uppställda målen för bidraget samt de samhällsförändringar som skett sedan målen fastställdes. Med utvärderingen som grund skall kommittén föreslå nya, tydligare mål för statens stöd till idrotten. För- slaget skall också innefatta en modell för uppföljning och utvärdering av verksamheten i relation till målen. Kommittén skall vidare analysera om det krävs nya rutiner för att säkerställa insyn i och kontroll av bidragsfördelningen till idrotten. Arbetet skall utgå från att statens stöd huvudsakligen bör utformas så att det bland medborgarna bidrar till att skapa ett bestående intresse för fysisk aktivitet i syfte att uppnå en god folkhälsa. Av särskild vikt är att stimulera en vital ungdomsidrott bedriven på demokratisk grund. Med sina nära tre miljoner medlemmar i över 20 000 föreningar och 17 000 korpklubbar är idrottsrörelsen landets största folkrörelse. och de dit anslutna specialidrottsförbun- den samordnar idrottsrörelsen sin verksamhet. ansvarar för det svenska deltagandet i . Folkrörelseidrotten utövas både som prestationsinriktad tävlings- idrott och som hälsoinriktad bredd- och motionsidrott där tävlingsin- slaget ofta är en bärande del. Bredd- och motionsverksamheten är den till omfattningen största delen av folkrörelseidrotten. I denna innefattas såväl en betydande tävlingsverksamhet på distriktsnivå och inom kor- pen som den icke tävlingsinriktade verksamheten. Forskning visar att regelbunden fysisk träning påverkar såväl det fysiska som psykiska välbefinnandet. För många människor med arbeten som inte ger en allsidig fysisk aktivitet erbjuder idrottsrörelsen, till en rimlig kostnad, möjligheter till nödvändig motion . Idrottsrörelsens roll som opinionsbildare i folkhälsofrågor är också av betydelse. Idrotten är till sin natur internationell och gränsöverskridande. Det utgör ett viktigt inslag vid många idrottstävlingar för ungdomar. möten som sker i anslutning till dessa breda tävlingar skapar en viktig grund för ökad förståelse för levnadsvillkor och förhållanden i olika länder. Den svenska idrottsrörelsen har konsekvent i internationella sammanhang verkat för att få erkännande för de demokratiska princi- perna om människornas lika värde och rättigheter. Den lokala barn- och ungdomsidrotten är en av idrottsrörelsens viktigare verksamheter. Idrotten erbjuder både lustfyllda aktiviteter och en skapande och fost- rande social gemenskap, som verksamheten på ett naturligt sätt ger unga människor möjlighet till en positiv fysisk utveckling. Tävlingsinslagen utgör för många ett stimulerande spänningsmoment. För andra är det motionen som är viktig. För vuxna är idrott och motion viktiga komponenter när det gäller att bevara och utveckla en god hälsa. Inte minst viktigt är detta för grupper som annars har svårt att finna en plats i samhället men som i idrottens gemenskap kan finna till- hörighet och stärka sin självkänsla. Kombinationen av tävlingsinslag som kräver att samarbetsförmåga och laganda stärks och det välbefinnande som kommer sig av en väl genomförd fysisk prestation är grunden för idrottens starka ställning som folkrörelse och fritidssysselsättning. Genom att erbjuda alla möj- ligheter till idrottslig aktivitet, som utförs för att förbättra prestationer och hälsan samt för att ha roligt, bidrar idrottsrörelsen till bättre folk- hälsa med positiva effekter för såväl samhällsekonomi som för enskilda individer. Idrottsforskning utgör ett brett forskningsområde som spänner över flera sektorer i samhället. Den medicinska idrottsrelaterade forskningen bidrar aktivt till att utveckla behandlingsformer som är av värde för hela samhället. Även annan idrottsforskning vid våra universitet och högskolor är av stort värde.