sou · GMB31 · 1999-01-01 00:00:00 — bokförda värde på koncernaktier fördelade på branscher redovisas i tabellen nedan. En uppräkning av de bok- föringsmässiga värdena används som en approximation. Utredningen har antagit att aktierna kan marknadsvärderas till 800 mdkr, fördelat med 750 mdkr på dotterbolagsaktier och 50 mdkr på intressebolags- aktier. av aktier i dotterbolag och av in- tressebolagsaktier kommer upp till beskattning . Beräknade varaktiga reavinster netto uppgår med det ovan redovisade underlaget till 15,42 mdkr (=1,*750+3,*50). $ET BOKF¶RDA V¤RDET P¥ KONCERNAKTIER FR¥N &INANSSTATISTIKEN ¥R OCH FR¥N BOKF¶RINGSSTATISTIK F¶R F¶RS¤KRINGSBOLAG OCH BANKER ¥R F¶RDELAT P¥ BRANSCHER ¥RS PRISER MDKR Jordbruk, skogsbruk och fiske Brytning av mineraliska produkter El, gas, värme och vatten Varuhandel, restaurang och hotell Samfärdsel, post och tele Uppdragsverksamhet (ej finansiella företag) Offentlig förvaltning och andra tjänster 16.1Förslaget till lag om uppskov med beskattningen vid överlåtelse av tillgångar i näringsverksamhet till underpris Bestämmelsen i F¶RSTA STYCKET ansluter till definitionen av uttag genom överlåtelse av tillgång utan ersättning eller till underpris i punkt 1 a fjärde stycket av anvisningarna till 22 § KL. Utdelning av sakegendom från en juridisk person och kapitaltillskott av sakegendom till en juridisk person omfattas av begreppet ¶VERL¥TELSE. Däremot omfattas inte äganderättsövergång genom bodelning med anledning av makes död eller genom arv och testamente av begreppet. Begreppet TILLG¥NG omfattar även goodwillvärde som är knutet till materiella tillgångar. Bestämmelserna i motiveras i avsnitt 4.2.2.2 under f. Någon bestämmelse om anskaffningsvärdet för förvärvaren har inte Det får anses följa av allmänna principer att an- skaffningsvärdet utgörs av ett belopp motsvarande vederlaget. Enligt andra stycket skall överlåtelsen, om villkoren uppfylls, behandlas som en avyttring för ett vederlag motsvarande tillgångens skattemässiga värde. Härav följer att förvärvaren skall anses ha anskaffat tillgången till detta värde. Bestämmelserna i motiveras i avsnitt 4.2.2.1. Bestämmelserna gäller oberoende av om det är 1 § första eller andra stycket som är tillämpligt. Bestämmelsen i paragrafen motiveras i avsnitt 11.1. Bakgrunden till definitionerna i paragraferna framgår i avsnitt 4.3.1- 4.3.5. , bostadsaktiebolag och invest- mentföretag, se avsnitt 4.2.2.2, under e. Definitionen av andel har betydelse för villkoren i 22-27 §§. I fråga om juridiska personer utgör ersättning eller reavinst vid avyttring av en tillgång regelmässigt intäkt av näringsverksamhet (möjligen kan något udda undantag förekomma). I princip alla tillgångar ingår således i näringsverksamhet. Beträffande vad som utgör intäkt av näringsverksamhet för fysiska personer, se punkt 1 första–tredje styckena av anvisningarna till 22 § KL. Av bestämmel- serna följer bl.a. att såvitt gäller fysiska personer näringsfastigheter inte ingår i näringsverksamhet enligt den aktuella paragrafen. Gemensamt för tillgångsgruppen i PUNKT är att värdesättningen i den in- och utgående balansräkningen påverkar det skattemässiga resultatet. I fråga om tillgångar av detta slag som anskaffats under tidigare be- skattningsår utgörs det värde som gäller vid beskattningen av det utgående värdet närmast föregående beskattningsår. anskaffats under det aktuella beskattningsåret utgörs värdet av anskaff- ningsvärdet. Enligt punkt 4 andra stycket av anvisningarna till 22 § KL skall, om en fastighet som utgjort lagertillgång avyttrats, medgivna värdeminskningsavdrag som inte har gjorts i räkenskaperna återföras till beskattning. Bestämmelsen i ANDRA MENINGEN skall ses mot bakgrund av denna reglering. I PUNKT behandlas reavinsttillgångar. Det är fråga om fastigheter, bostadsrätter, aktier och andra andelar, fordringar, utländsk valuta m.m., som inte utgör omsättningstillgångar i skattehänseende. För juridiska personer (utom dödsbon) beräknas en vinst eller förlust vid avyttring av sådan egendom enligt reglerna i 24–31 §§ SIL. Vinsten eller förlusten räknas som intäkt resp. kostnad i näringsverksamhet. Enligt 24 § 1 mom. första stycket SIL utgörs omkostnadsbeloppet av summan av alla omkostnader för egendomen. Den särskilda be- stämmelsen för fastigheter i ANDRA MENINGEN skall ses mot bakgrund av att regleringen om återläggning av värdeminskningsavdrag i punkt 5 av anvisningarna till 22 § KL och 25 § 5 mom. SIL systematiskt gäller även i fråga om fastigheter som innehas av juridiska personer, trots att regleringen inte har någon materiell innebörd i detta fall. Utom för inventarier gäller PUNKT övriga tillgångar för vilka reg- lerna om räkenskapsenlig avskrivning och restvärdeavskrivning är tillämpliga (jfr punkterna 16 och 17 av anvisningarna till 23 § KL). Vidare omfattas t.ex. tillgångar i form av kunskap som svarar mot akti- verade utgifter för forsknings- och utvecklingsarbete m.m. (jfr 17 § andra stycket bokföringslagen (1976:125)). För upparbetad goodwill som svarar mot utgifter som dragits av löpande är det skattemässiga värdet noll. Vid tillämpning av skälighetsregeln i paragrafen kan interna avskriv- ningsplaner, om sådana finns, komma till användning. En annan möj- lighet är att göra en uppskattning grundad på den s.k. 20-regeln i punkt 13 sjunde stycket av anvisningarna till 23 § KL. Beträffande innebörden av VERKSAMHETSGREN, se avsnitt 4.2.2.2, under b, rubriken – enstaka tillgång. Bestämmelserna i paragraferna motiveras i, beträffande avsnitt 4.3.6, rubriken , avsnitt 4.2.2.2, b, rubriken – enstaka tillgång, 17–21 §§: avsnitten 4.2.2.2, c.1 och 4.3.6, rubriken , 22–27 §§: avsnitten 4.2.2.2, c.3, och 4.3.2-4.3.4, avsnitt 4.3.6, rubriken och bostadsrätter och avsnitt 4.2.2.2, d. Bestämmelserna i g kan belysas av följande exempel. Ett moder- bolag, M, har ett dotterbolag A som i sin tur har ett dotterbolag B. Egendom har överlåtits till underpris från B till A. Under det beskatt- ningsår, då överlåtelsen skedde, hade M rätt till avdrag för underskott. Koncernen har bestått , varför koncernbidrags- spärren i 8 § lagen (1993:1539) om avdrag för underskott av näringsverksamhet, 5!,, inte är tillämplig på underskottet hos M. Bestämmelserna i 17 och 18 §§ skall därför inte tillämpas. A har förvärvat B beskattningsåret före det aktuella beskatt- ningsåret. Underskottet i M härrör från tid före förvärvet. M har således omfattats av en ägarförändring enligt 4 § andra stycket UAL. Underskottet utgör gammalt underskott enligt 3 § fjärde stycket UAL. Enligt 8 § UAL är koncernbidragsspärren tillämp- lig på underskottet om A lämnar koncernbidrag till M och koncernbidraget motsvaras av koncernbidrag som A erhållit från B. Bestämmelserna i hindrar i detta fall att vederlaget vid underprisöverlåtelsen godtas. Bestämmelsen i g behövs på grund av att 3:12-reglerna tar sikte endast på aktier och andra andelar som ägs direkt av en fysisk person. Ett exempel illustrerar bestämmelsen Aktiekapitalet i ett aktiebolag, D, är fördelat på 100 aktier. 30 av dessa ägs av en passiv delägare. 70 av aktierna ägs av ett moderbolag, M. Av de 100 aktierna i moderbolaget ägs 80 av aktiva delägare och 20 av passiva delägare. Av aktier i D som ägs av M skall (0,8*70=) 56 anses kvalificerade på grund av bestämmelsen i paragrafen. Resultatet blir detsamma om M äger aktierna i D genom ett helägt aktiebolag eller ett helägt handelsbolag. Bestämmelsen i g kompletteras av bestämmelsen om skattskyldighet i 15 §. Av den senare bestämmelsen följer att uttagsbeskattning inte kan underlåtas vid en överlåtelse av en näringsfastighet eller motsvarande bostadsrätt till ett handelsbolag med en fysisk person som delägare. 16.2Förslaget till lag om uppskov med beskattningen vid andelsbyten Definitionen av andelsbyte ansluter till definitionen av internationellt andelsbyte i 6 § lagen (1994:1854) om inkomstbeskattningen vid gräns- överskridande omstruktureringar inom EG (IGOL). I motsats till definitionen i IGOL avser dock definitionen i den aktuella paragrafen varje avyttrad andel för sig. Av enkelhetsskäl har definitionen språkligt utformats för fallet att vederlaget för en avyttrad andel utgörs av två eller flera hela andelar i det köpande företaget (jämte eventuell kontant ersättning). Definitionen skall emellertid läsas så att den omfattar även fallen att ersättningen består av en enda andel i det köpande företaget eller av en bråkdel av en andel som kan vara större eller mindre än ett. Således omfattas t.ex. fallet att tre andelar i det köpande företaget erhålls som vederlag för två avyttrade andelar. Beträffande förhållandet att uppskov medges efter yrkande, se ingressen till avsnitt 5.2.2. Av det förhållandet att uppskov medges vid tillämpning av KL och SIL följer att begrepp i andelsbyteslagen som finns i de förstnämnda lagarna har samma innebörd som där om inte annat framgår. Begreppet andel omfattar endast rena delägarrätter till kapitalet i företaget. Konvertibler och liknande värdepapper faller således utanför. Villkoret att ersättning skall utgå i form av andelar i det köpande företaget innebär att de mottagna andelarna skall utgöra full ersättning, dvs. de mottagna andelarna skall vara lika mycket värda som den avyttrade andelen. Avyttrar t.ex. ett moderföretag 100 andelar som är värda 100 till ett dotterföretag mot ersättning av 25 andelar som är värda 25, föreligger en sammansatt transaktion. Endast 25 andelar har avyttrats genom ett andelsbyte (se avsnitt 5.2.4.2). Bestämmelserna i paragrafen motiveras i avsnitt 11.2. Bestämmelserna i paragrafen motiveras i, beträffande 3:avsnitt 5.2.4.12, under rubriken andelar i få- mansföretag, 6 och 7: avsnitt 5.2.2.8. Vid bedömning av om huvudsaklighetsvillkoret i PUNKT uppfylls bör hänsyn främst tas till storleken av intäkterna. Bestämmelsen i F¶RSTA STYCKET behövs för att andelsbytesreglerna skall kunna tillämpas vid fusion och fission (jfr avsnitt 6.5.1). Stycket skall jämföras med 24 § 2 mom. första stycket 3 och sista stycket SIL. Enligt dessa lagrum skall vid en fusion eller fission andra andelsägare i det överlåtande företaget än det övertagande företaget anses ha avyttrat sina andelar i det överlåtande företaget. Bestämmelsen i ANDRA STYCKET behövs på grund av att andelarna i ett överlåtande företag vid en fusion eller fission – dvs. det överlåtna före- taget med terminologin i 3 § 5 – utslocknar genom fusionen eller fissio- nen. I frånvaro av bestämmelsen kan således villkoret inte uppfyllas. Genom bestämmelsen i paragrafen kan avgöras om ett utländskt företag är hemmahörande i ett eller ej, däremot inte om det är hemma- hörande i ett visst . Det senare behövs inte vid tillämpning av 3 § 2 c. (Jfr 6 § fusionslagen.) Bestämmelserna i paragraferna motiveras i avsnitt 5.2.3. Erhålls t.ex. tre andelar i det köpande företaget som vederlag för två avyttrade andelar, kommer uppskovsbelopp enligt 7 eller 9 § för en mottagen andel att utgöras av två tredjedelar av det eller de belopp avseende varje avyttrad andel som skall fördelas. Det följer av allmänna principer att uppskovsbelopp skall fastställas vid taxeringen utan att detta behöver särskilt regleras. Bestämmelsen i F¶RSTA MENINGEN motiveras i avsnitt 5.2.4.10. Enligt punkt 1 a sjunde stycket 2 av anvisningarna till 22 § KL skall, med visst undantag, uttagsbeskattning inte ske vid uttag av aktier som delats ut enligt reglerna om i 3 § 7 a mom. SIL eller skiftats ut enligt de liknande reglerna för ekonomiska föreningar i 3 § 8 mom. tredje stycket SIL. Utgör de utdelade aktierna mottagna andelar, bör uppskovsbelopp tas upp till beskattning, trots att uttagsbeskattning inte sker (se beträffande avsnitt 5.2.4.6, slutet). Bestämmelsen i ANDRA MENINGEN medför detta resultat. Det finns inte någon allmän bestämmelse om att en andel i ett över- låtande företag vid en fusion eller fission som innehas av det över- tagande företaget skall anses avyttrad genom fusionen eller fissionen (jfr 24 § 2 mom. första stycket 3 och sista stycket SIL). Utgör en sådan andel mottagen andel vid ett andelsbyte, bör emellertid fusionen eller fissionen medföra att uppskovsbelopp tas upp till beskattning. Bestämmelsen i paragrafen medför detta resultat. Bestämmelserna i paragraferna motiveras i, beträffande avsnitt 5.2.4.12, under rubriken andelar i 21 och 22 §§: avsnitt 5.2.4.12, under . Vid tillämpning av g F¶RSTA STYCKET har det som sägs i kommentaren till 6-9 §§ motsvarande tillämpning. Bestämmelserna i g har utformats efter mönster av 4 § lagen (1995:575) mot skatteflykt. Bestämmelserna i paragrafen har utformats efter mönster av 25 § andra och tredje styckena IGOL. 16.3Förslaget till lag om uppskov med beskattningen vid fusioner, fissioner och verksamhetsöverlåtelser Bestämmelserna i fusionslagen ersätter de nuvarande bestämmelserna om fusion i 2 § 4 mom. SIL och bestämmelserna om internationella fusioner, internationella fissioner och internationella verksamhetsöver- låtelser i IGOL. I likhet med vad som gäller enligt de nuvarande bestämmelserna är uppskov obligatoriskt vid fusion och fission om villkoren för uppskov uppfylls. Av 22 § andra stycket framgår att uppskov är frivilligt vid verksamhetsöverlåtelse. Av det förhållandet att uppskov medges vid tillämpning av bl.a. KL och SIL följer att begrepp i fusionslagen som finns i de förstnämnda lagarna har samma innebörd som där om inte annat framgår. Beträffande beskattningen av andra andelsägare i det överlåtande företaget vid fusioner och fissioner än det övertagande företaget, se av- snitt 6.5. Definitionerna i paragraferna motiveras i, beträffande avsnitt 6.1.2 och kap. 7. Villkoret i g F¶RSTA STYCKET att ersättning skall lämnas i form av andelar i det köpande företaget jämte eventuellt övertagande av ansvaret för förpliktelser innebär att detta skall utgöra full ersättning. Är ersättningen mindre värd än de överlåtna tillgångarna, föreligger en sammansatt transaktion. Det som sägs beträffande partiella andelsbyten i avsnitt 5.2.4.2 och i kommentaren till 1 § andelsbyteslagen har motsvarande tillämpning. Definitionen i paragrafen är med redaktionella ändringar hämtad från 2 § andra stycket IGOL. I fråga om absorption och kombination enligt aktiebolagslagen (1975:1385), ! ",, gäller enligt 14 kap. 20 § den lagen att ett överlåtande bolag är upplöst när anmälan enligt 14 kap. 19 § samma lag har registrerats. Liknande bestämmelser finns för andra typer av fusion. Bestämmelserna i paragraferna motiveras i, beträffande 9 och 10 §§: avsnitt 6.3, 11 och 12 §§: 6.2.3 samt 13 §: avsnitt 6.4, under . Kontinuiteten enligt OCH gg omfattar endast verksamhet för vilken det överlåtande företaget beskattats och för vilken det över- tagande företaget kommer att beskattas. Man kan tänka sig i huvudsak följande fall: 1.Det överlåtande företaget är svenskt och det övertagande före- taget är utländskt: verksamheten bedrivs i av det över- låtande företaget och kommer att bedrivas här vid ett fast driftställe av det övertagande företaget. 2.Båda företagen är svenska: a. verksamheten bedrivs och kommer att bedrivas i ; b. verksamheten bedrivs och kommer att bedrivas i ett annat land, inkomsten undantas inte från be- skattning här genom ett dubbelbeskattningsavtal. 3.Båda företagen är utländska: verksamheten bedrivs och kommer att bedrivas vid ett fast driftställe i . Kontinuiteten innebär bl.a. att övertagande sker av rätt till avdrag för underskott i förvärvskälla och till kvarstående avdrag för reaförlust enligt 2 § 14 mom. första stycket SIL, av uppskov enligt koncernregeln och enligt andelsbyteslagen samt av rätt till avdrag för sådana kvar- stående underskott hos kommanditdelägare och vissa andra delägare i handelsbolag som regleras i 18 § KL och hos delägare i vissa utländska juridiska personer som regleras i 2 § 15 mom. I fråga om övertagande av underskott vid fusion eller fission mellan ekonomiska föreningar krävs inte – i motsats till vad som gäller vid fu- sion enligt nuvarande regler – att föreningarna är kooperativa i beskatt- ningshänseende (jfr avsnitt 6.4, under . I avsnitt 6.4, under rubriken , föreslås att beloppsspärren vid fusion i nuvarande 7 § femte stycket UAL förs över till de enhetliga reglerna. Beloppsspärren har tagits in i den aktuella paragrafen. Den allmänna beloppsspärren i 7 § första stycket UAL utgår från den nya ägarens eller de nya ägarnas kostnad för att erhålla det be- stämmande inflytandet över förlustföretaget. Enligt nuvarande 7 § femte stycket UAL avses vid fusion med kostnad fusionsvederlaget. Som kostnad vid fusion eller fission bör emellertid avses även utgifter som det övertagande företaget haft för förvärv av andelar i det över- låtande företaget. Vid fission bör med kostnad avses summan av fissionsvederlagen och kostnader av det nämnda slaget som de över- tagande företagen haft. &¶RSTA STYCKET ANDRA OCH TREDJE MENINGARNA har utformats i enlighet med det anförda. !NDRA STYCKET har utformats med hänsyn till följande överväganden. Enligt nuvarande 7 § femte stycket UAL gäller beloppsspärren vid fu- sion enligt 11 kap. 1 § bankaktiebolagslagen (1987:618) och 15 a kap. 1 § försäkringsrörelselagen (1982:713). omfattades även fu- sioner enligt 12 kap. 1 och 3 §§ lagen (1987:667) om ekonomiska före- ningar samt enligt 7 kap. 1 och 2 §§ sparbankslagen (1987:619). fusioner har emellertid undantagits genom lagstiftning (prop. 1993/94:234). Beloppsspärren bör i princip gälla generellt vid fusion och fission utom när ett helägt dotterföretag går upp i sitt moderföretag. De fusioner som undantogs bör emellertid alltjämt undantas. De skäl som talar för dessa undantag talar även för att fusioner enligt 10 kap. 1 och 2 §§ lagen (1995:1570) om medlemsbanker undantas. Utlöstes inte beloppsspärren när det bestämmande inflytandet uppkom, saknas anledning till att den skall utlösas av fusionen eller fissionen. Bestämmelsen i TREDJE STYCKET skall ses mot denna bakgrund. &¶RSTA STYCKET har samma innebörd som aktuella delar av nuvarande 12 § andra stycket UAL. !NDRA STYCKET har samma innebörd som nuvarande 12 § fjärde stycket andra meningen UAL. 4REDJE STYCKET har samma innebörd som aktuella delar av nuvarande 3 § fjärde stycket UAL. &¶RSTA STYCKET motsvarar nuvarande 12 § tredje stycket första meningen UAL. Den springande punkten är inte att det överlåtande och det över- tagande företaget ingick i samma koncern före fusionen eller fissionen (jfr den gällande bestämmelsen) utan att koncernbidrag har kunnat lämnas mellan företagen med verkan vid beskattningen. Första stycket har utformats i enlighet härmed. Orden "med verkan vid beskattningen" uttrycker att koncernbidraget skall medföra rätt till avdrag hos det läm- nande företaget och beskattas hos det mottagande företaget. Paragrafen har samma innebörd som 12 § tredje stycket andra meningen UAL. Paragrafen har samma innebörd som nuvarande 2 § 4 mom. åttonde stycket andra meningen SIL. Paragrafen motsvarar 17 § andra stycket och 18 § IGOL. I enlighet med förslagen i avsnitt 6.6 har den ändringen gjorts att även avdrag för underskott i förvärvskälla och för kvarstående reaförlust får övertas. Begreppet nettovärde har preciserats. En förpliktelse som inte har re- dovisats eller som har redovisats inom linjen har inget skattemässigt värde och påverkar således inte nettovärdet. Bestämmelsen i paragrafen har tagits in för tydlighets skull. Paragrafen motsvarar 14 § IGOL. Ändringar har gjorts som motiveras i avsnitt 6.7. En förutsättning för att bestämmelserna i paragrafen skall aktualiseras är att inkomsten från den utländska verksamheten inte är undantagen från beskattning i enligt dubbelbeskattningsavtal. I 14 § andra stycket första meningen IGOL finns en bestämmelse om att det övertagande företaget får beskattas. En sådan bestämmelse behövs inte i den aktuella paragrafen, eftersom den överförda verksamheten inte omfattas av kontinuiteten enligt 11 och 12 §§. Verksamhetsöverlåtelser behandlas i kap. 7. Villkoren i F¶RSTA STYCKET motsvarar villkoren i 9 § första stycket 1 och 2. En skillnad är att villkoren om skattskyldighet i den aktuella paragrafen gäller all inkomst av den överlåtna verksamheten eller verk- samhetsgrenen. Av enkelhetsskäl har inte fallet med partiell skattskyl- dighet reglerats. Uppskov medges således inte om en viss del av den överlåtna verksamheten är undantagen från beskattning på grund av ett dubbelbeskattningsavtal. Vid tillämpning av skälighetsregeln i andra stycket kan interna avskriv- ningsplaner, om sådana finns, komma till användning. En annan möj- lighet är att göra en uppskattning grundad på den s.k. 20-regeln i punkt 13 sjunde stycket av anvisningarna till 23 § KL. I 19 § fjärde stycket IGOL finns en bestämmelse av innebörd att uttagsbeskattning inte skall ske vid en internationell verksam- hetsöverlåtelse. Enligt definitionen av verksamhetsöverlåtelse i 4 § skall ersättning lämnas i form av andelar i det köpande företaget. Detta är att förstå så att full ersättning skall lämnas. Understiger ersättningen värdet av den överlåtna verksamheten eller verksamhetsgrenen, uppfylls därför inte villkoret att samtliga tillgångar i en verksamhet eller verksamhetsgren skall avyttras mot vederlag i form av andelar i det köpande företaget, varför någon verksamhetsöverlåtelse inte föreligger. Någon bestämmelse om att uttagsbeskattning inte skall ske behövs därför inte. Se kommentaren till 27 §. Lösningarna ansluter till lösningarna i 23 och 24 §§. Vad gäller lager- tillgångar och inventarier m.m. erhålls kontinuitet genom att överlåtel- sen behandlas som ett köp till skattemässiga värden. I fråga om rea- vinsttillgångar sker ingen beskattningsåtgärd hos det säljande företaget, utan det köpande företaget inträder i det säljande företagets skatte- mässiga situation. Detta innebär bl.a. att vid avyttring av en övertagen fastighet det företag som vid verksamhetsöverlåtelsen utgjorde köpande företag skall anses ha gjort de värdeminskningsavdrag och liknande avdrag som gjorts av det vid verksamhetsöverlåtelsen säljande Lösningarna överensstämmer med dem i IGOL. Övertagande av perio- diseringsfonder och ersättningsfonder är frivilligt medan övertagande av reserveringar för framtida utgifter är obligatoriskt. Av 9 andra stycket och 20 § första stycket IGOL följer att vid en inter- nationell verksamhetsöverlåtelse rätt till avdrag för underskott i för- värvskälla och till kvarstående avdrag för reaförlust får övertas om det säljande företaget är ett bankaktiebolag eller ett försäkringsaktiebolag. Det kan inte anses motiverat att avdrag av det aktuella slaget övertas vid en verksamhetsöverlåtelse. Av art. 5 och 9 i fusionsdirektivet följer att inte är förpliktat att ha regler om sådant övertagande vid gränsöverskridande verksamhetsöverlåtelser om regler av detta slag inte gäller vid verksamhetsöverlåtelser mellan svenska företag. Lösningarna överensstämmer med dem i IGOL. I g har dock inte tagits in någon regel som hindrar avdrag för en förlust hos det säljande företaget på grund av verksamhetsöverlåtelsen. 16.4Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Utredningen har inte systematiskt undersökt om konsekvensändringar behöver göras i lagrum i KL eller andra författningar. 0UNKT AV ANVISNINGARNA TILL g Genom den nya TREDJE MENINGEN i TREDJE STYCKET blir koncernregeln tillämplig på fysiska personer som är delägare i ett handelsbolag, vilket avyttrar aktier eller andra andelar med vinst till ett företag som ingår i samma koncern som handelsbolaget (se avsnitt 9). .UVARANDE FJ¤RDE OCH FEMTE STYCKENA har flyttats till punkt 1 a. .UVARANDE SJ¤TTE OCH SJUNDE STYCKENA har flyttats till punkt 1 b. 0UNKT A AV ANVISNINGARNA TILL g &¶RSTA STYCKET motsvarar nuvarande punkt 1 fjärde stycket första meningen. Lydelsen har anpassats till att en definition av uttag har tagits in i tredje och fjärde styckena. Enligt den justerade lydelsen skall uttag av en tillgång behandlas som om tillgången avyttrats mot en ersättning som motsvarar marknadsvärdet.