sou · GMB347 · 1999-01-01 00:00:00 — -övriga uppgifter av betydelse såsom aktieslag, förbehåll och pantsätt- ning. 148 Ägarregister i fåmansbolag Utredningen ansluter sig till detta förslag. De uppgifter som måste registreras bör över huvud taget vara desamma som de som anges i 2 kap. 3 § aktiekontolagen, dvs. - förutom identifika- tionsuppgifter - dels sådana som vid pappersbaserad aktiehantering skall återges på aktiebrev, interimsbevis eller emissionsbevis, dels uppgifter om sådana rättsliga åtgärder som i det pappersbaserade systemet vanligen säkerställs genom att värdepapperet i fråga tas i förvar (t.ex. konkurs, utmätning och kvarstad). Enligt PRV:s remissyttrande bör övervägas om även köpeskillingen för en aktie skall antecknas. Utredningen avstyrker för sin del denna tanke dels eftersom den skulle vålla betydande praktiska komplikationer vid allehanda former av blandade vederlag, dels eftersom den - under förutsättning att regsitret skall vara offentligt - skulle innebära ett integritetsintrång som inte är tillräckligt motiverat. Däremot instämmer utredningen i att rutiner bör utvecklas för att motverka att icke existeran- de personer anges som ägare. En särskild fråga är hur det i det nya systemet skall styrkas att en aktieägare har tagit emot utdelning eller nya aktier vid fondemission eller utövat sin företrädesrätt att delta i emission. Till den frågan återkommer utredningen i det följande. 6.6Rättsverkan av registreringarna m.m. Utredningen förordar att de rättsverkningar som är knutna till innehavet av ett aktiebrev i ett bolag som inte har avstäm- ningsförbehåll i stället knyts till registreringen i PRV:s aktieägarre- gister enligt samma principer som gäller för avstäm- ningsbolag enligt 6 kap. aktiekontolagen. En registrering i PRV:s register bör få rättsverkan enligt samma principer som dem som gäller enligt 6 kap. aktiekontolagen. Det innebär att en registrering av ett förvärv kommer att motsvara det överlämnande av aktiebrevet med en sammanhängande överlåtelsekedja som normalt krävs för att en mot tredje man giltig överlåtelse skall ha skett i ett dokumentbaserat system. Motsvarande bör gälla vid pantsätt- ning. Enligt PRV:s remissyttrande bör det införas sanktionsåtgärder för fall då ett aktieförvärv inte anmäls för registrering. Utredningen är tveksam till behovet av sådana sanktioner. Incitamentet att anmäla en överlåtelse Ägarregister i fåmansbolag 149 ligger ju i att någon äganderättsövergång inte äger rum, förrän registre- ring har skett. har förvärvaren endast ett obligations- rättsligt anspråk på överlåtaren. Några sådana sanktioner förekommer inte heller inom ramen för det nuvarande papperslösa systemet. PRV har som en särskild fördel framhållit att övergången till ett registreringssystem kommer att öka rättssäkerheten ur sakrättslig synvinkel. Detta är enligt utredningens mening delvis riktigt. kan svårigheter uppstå i det fallet att aktier i ett fåmansbolag skall överlåtas och någon fullständig överlåtelsekedja inte tecknats på aktiebreven. Den presumtive förvärvaren kan då visserligen enligt 3 kap. 6 § första stycket aktiebolagslagen repliera på aktieboken, men denna kan ju tänkas vara ofullständig eller saknas. I ett kontobaserat system bortfaller denna olägenhet. Från andra synpunkter kan det nog hävdas att det vid överlåtelser uppkommer vissa problem med sakrättslig anknytning som saknar motsvarighet i det nuvarande systemet. Den nuvarande dokument- baserade ordningen säkerställer principen "leverans mot betalning" (delivery versus payment) i det att aktierna kan fysiskt överlämnas som säljaren får likviden. Denna möjlighet bortfaller i ett kontobaserat system om inte överlåtelsen hanteras av bank eller annan motsvarande inrättning, då ett i praktiken likvärdigt skydd torde kunna skapas. Eftersom PRV inte torde komma att tillämpa något likvidutväxlingssystem måste i denna del särskilt samråd ske med företrädare för bl.a. bankväsendet. Ett nära sammanhängande problem gäller skyddet mot dubbel- överlåtelse. Köparen av pappersaktier har i princip ett sådant skydd när han fått aktierna i sin hand. Motsvarande skydd gäller inte utan vi- dare i ett system som bygger på registreringar, eftersom registreringen inte kommer att kunna ske i sammanhang med överlåtelsen. Utredningen återkommer till denna fråga. I detta sammanhang bör också nämnas en speciell komplikation som sammanhänger med att förvärvaren av aktierna i ett fåmansföretag ofta i omedelbar anslutning till aktiernas övertagande ombesörjer att bolagsstämma hålls och att ny styrelse utses. Om ett ägarregister i enlighet med vad som här förutsatts konstrueras så att äganderätten övergår först vid registreringen, synes ett sådant förfarande inte bli möjligt, eftersom förvärvaren inte får rösträtt på bolagsstämman förrän han blivit aktieägare. Innan så har skett behåller tidigare ägare rösträt- ten. Det nuvarande associationsrättsliga regelsystemet medger knappast att bolagsstämma hålls av blivande aktieägare med förbehåll för att den erhåller giltighet först sedan äganderätten övergått. Situationen kan emellertid hanteras genom att säljaren utställer fullmakt eller genom att, 150 Ägarregister i fåmansbolag när så anses möjligt, bolagsstämman uppskjuts till dess att besked erhålls om att aktieförvärvet har registrerats. De problem som i all korthet har antytts bör ägnas särskild uppmärksamhet i det fortsatta arbetet. Utredningen förordar att uppgifterna i PRV:s aktieägarregister blir offentliga. Innehållet i en utskrift av aktieboken bör dock begränsas till att avse endast aktieposter som svarar mot minst en viss angiven andel av bolagets registrerade aktiekapital. Denna begränsningsregel bör ha generell räckvidd och alltså omfatta även bolag med avstäm- ningsförbehåll. Det finns enligt utredningens uppfattning anledning att under det fortsatta beredningsarbetet överväga ett förtydligande av de regler som gäller för VPC:s uppgiftslämnande beträffande annat än ägarförhållanden. skall enligt nuvarande ordning hållas tillgängliga för envar (3 kap. 13 § aktiebolagslagen). Om aktieboken förs med hjälp av ADB eller på annat liknande sätt gäller dock att den utskrift av boken som bolaget är skyldigt att tillhandahålla får vara upp till . Det torde få förutsättas att aktieboken i det nya systemet kommer att fortlöpande kunna tillhandahållas genom PRV:s försorg. Med denna utgångspunkt saknas skäl att det nya registret ej skulle vara offentligt med avseende på uppgifter om aktieägare. Från utredningens synpunkter skulle det vara en fördel om registret kunde vara helt och hållet offentligt. Utredningen har svårt att se annat än att detta måste vara möjligt. Den enda typen av uppgifter där viss tvekan kan råda gäller pantsättningar. Enligt 3 kap. 13 § första stycket aktiebolagslagen gäller i fråga om avstämningsbolag som har mer än en aktieägare att en utskrift av aktieboken inte skall avse aktieägare som har mindre än femhundra aktier i bolaget. Skälet till detta är att varken samhället eller allmänheten anses ha något berättigat intresse av att få reda på namnen på de personer som har småposter och saknar möjlighet att påverka bolagets förvaltning (prop. 1970:99 s. 60). Denna föreskrift har varit livligt omdiskuterad, eftersom den gäller oavsett vilken andel av bolags- förmögenheten eller röstetalet som femhundra aktier representerar. Ägarregister i fåmansbolag 151 aktiebolag med femhundra aktier som har mer än en ägare kan således helt möklägga sin aktiebok, om det gör sig till avstämningsbolag (jfr , Aktiebolagslagen, vid 3:13.04 samt , Aktiebolags- rätt, 15 uppl s. 153). Detsamma gäller ett bolag med flera aktier, under förutsättning att ingen av ägarna har mer än femhundra aktier. Med den här förutsatta ordningen bör föreskriften inte behållas i sin nuvarande utformning. En utväg skulle kunna vara att begränsa dess räckvidd till publika bolag, men då uppkommer en motsvarande möjlighet för ett aktiebolag att hemlighålla aktieboken genom att förklara sig vara publikt. Som förut har anmärkts förutsätter detta i princip endast att aktiekapitalet är . I utredningens promemoria ifrågasätts om inte regeln om att små- poster inte skall tas med i utskrifter av aktieböckerna helt enkelt skulle kunna avskaffas. Med den grundläggande utgångspunkten att aktieböck- erna skall vara offentliga väger enligt utredningens mening inte det integritetsintresse som föranlett att föreskriften införts så särdeles tungt. I stora bolag blir emellertid aktieböckerna då mycket omfattande. En annan utväg kan därför enligt promemorian vara att behålla en be- gränsning men relatera den till aktiekapitalet i bolaget. Exempelvis skulle föreskriften kunna få det innehållet att en utskrift inte skall innehålla uppgift om en aktieägare vars aktieinnehav svarar mot - förslagsvis - mindre än en tiotusendel av aktiebolagets registrerade aktiekapital. Utredningen förordar sistnämnda lösning. Det förslag om redovisning och aktiekapital i euro som lagts fram i betänkandet SOU 1997:181 medför inte några komplikationer för ett genomförande av en sådan lösning. Om PRV:s ägarregister således blir offentligt, finns det anledning att överväga ett förtydligande av de regler som gäller för VPC:s upp- giftslämnande när det gäller andra förhållanden än ägaruppgifter. De brottsbekämpande myndigheterna kan emellertid tänkas ha behov av att få uppgifter inte bara om aktieägare utan även om ett avstämnings- registers innehåll i övrigt i den utsträckning det har anknytning till misstänkt brottslighet. Uttryckliga regler om VPC:s uppgiftslämnande för sådant ändamål finns bara i fråga om insiderbrottslig- het (se 5 kap. 5 § aktiekontolagen i dess efter gällande lydelse). Beträffande annan brottslighet torde, på samma sätt som anses gälla för bankväsendet, VPC utan hinder av sekretessregeln i 5 kap. 4 § aktiekontolagen kunna lämna ut uppgifter under förut- sättning att en begäran framställs skriftligen av en tjänsteman i ansvarig ställning och motiveras (se SOU 1994:68 s. 58 med där intagen hänvisning till , Banksekretessen, 5 uppl. s. 48). Det är emellertid självfallet en fördel om uppgiftsskyldigheten regleras uttryckligt, varvid 152 Ägarregister i fåmansbolag det kan finnas skäl att bygga vidare på den lösning som valts i 5 kap. 5 § i fråga om insiderbrott. Denna fråga liksom andra praktiska spörsmål kring insynen bör övervägas närmare under det fortsatta arbetet. Utredningen förordar att motsvarande skadeståndsansvar som gäller för VPC och kontoförande institut enligt 7 kap. aktiekontolagen skall gälla för staten i ett system där PRV svarar för registreringarna. Regler om rätt för den enskilde att erhålla ersättning av VPC finns i 7 kap. aktiekontolagen. Bestämmelsen i 1 §, som tidigare generellt tog sikte på fall då den urspunglige ägaren berövats sin rätt till följd av godtrosförvärv, har numera begränsats till ett speciellt fall, nämligen när förfalskning har förekommit. Bakgrunden är att det ansetts tveksamt om rätte ägaren till en aktie gentemot godtroende förvärvare kan göra gällande att överlåtelsehandlingen förfalskats. Bestämmelsen i 7 kap. 2 § aktiekontolagen avser ett mera centralt fall nämligen då skada har uppstått till följd av en oriktig eller missvisande uppgift i ett avstäm- ningsregister eller i annat fall genom fel i samband med uppläggning eller förande av ett sådant register. För en sådan skada svarar VPC eller, om felaktigheten kan hänföras till ett kontoförande institut, institutet. Detta gäller oberoende av om vederbörande organ förfarit klandervärt. Skadeståndsansvar föreligger dock inte, om VPC respektive institutet visar att felaktigheten beror på en omständighet utanför dess kontroll vars följder centralen eller institutet inte skäligen kunde ha undvikit eller övervunnit. Vad som har sagts gäller på motsvarande sätt, om felaktigheten beror på någon som har anlitats av centralen respektive institutet. Vissa justeringar av dessa regler föreslås i den förut nämnda departementspromemorian Ds 1997:76. Ersättningsregler av samma innebörd bör självfallet gälla för staten i ett system där PRV svarar för registreringarna. Utredningen har övervägt frågan om staten bör åläggas ett utökat ansvar närmast med tanke på de delvis nya problem som har beskrivits i avsnitt 6.6 och som sammanhänger med att det inte på samma sätt som i ett pappersbaserat system går att åstadkomma likvid mot leverans och skydd mot dubbel- överlåtelse. Dessa problem är inte lika påtagliga vid tillämpningen av aktiekontolagen dels eftersom den huvudsakligen avser fungibla värdepapper, dels med hänsyn till att alla överlåtelser och pantsättningar enligt den lagen sker genom kontoförande institut, som på maskinell väg Ägarregister i fåmansbolag 153 verkställer förhandsregistrering i s.k. daglig journal. Frågan blir enligt utredningens mening beroende på utfallet av det samråd mellan PRV och bankväsendet angående likvidutväxlingsrutiner i ett nytt system som har förutsatts i det föregående. Utredningen gör bedömningen att någon motsvarighet till institutet förvaltarregistrering i den utformning detta har i aktiekontolagen inte bör införas i det här förordade systemet för ägarregistrering. Förvaltarregistrering i aktiekontolagens mening innebär en förvaltare - som regel en bank eller ett värdepappersinstitut - införs på aktiekonto i stället för ägaren. Ägaren är därvid registrerad hos förvaltaren. Eftersom införandet av ett ägarregister framför allt syftar till att öka möjligheten till insyn bör enligt promemorian någon motsvarighet till förvaltarregistrering i den utformning detta institut har inte införas. Insynen i fråga om fåmansbolag skulle nämligen i så fall kunna försämras, eftersom aktieboken inte alltid skulle ge uppgift om ägarna även om den förts på korrekt sätt. Detta ställningstagande i promemorian har lämnats utan erinran vid remissbehandlingen och utredningen vidhåller sin uppfattning. är det angeläget att man inte onödigtvis hindrar en ordning som innebär att aktierna på samma sätt som är möjligt i det pappers- baserade systemet förvaltas av bank eller värdepappersinstitut. Inom ramen för VPC:s system har den ordningen tillämpats att värdepapper- sinstitutet låter öppna individuellt konto för placeraren och låter registrera ett förbud för denne att utan samtycke av institutet förfoga över aktierna som VPC anmodas att göra aviseringarna till institutet (se SOU 1994:68 s. 53). En sådan eller någon liknande ordning bör kunna tillämpas i PRV:s system. Även denna fråga bör tas upp vid det samråd mellan PRV och bankerna som förutsatts i det föregående. Med hänsyn till att bolagen i enlighet med vad som förut har sagts kommer att få rätt att välja mellan PRV och VPC, och eventuella konkurrerande institut, som kontohållare, anser utredningen det mest följdriktigt att möjligheten att låta förvaltarregistrera sina aktier enligt aktiekontolagen i fortsättningen reserveras för aktier i publika bolag. 154 Ägarregister i fåmansbolag Utredningen förordar att en övergångstid får förflyta från antagandet av ny lagstiftning om ägarregistrering till dess att denna börjar tillämpas. Vid övergångtidens slut bör aktierna i samtliga bolag som då saknar avstämningsförbehåll genom lagen bli registerbaserade. Utredningen anser vidare att det bör vara en förutsättning att ett aktiebrev i ett befintligt bolag företes för att innehavaren skall kunna registreras som ägare. Det system som här skisserats kan utan några mera betydande svårig- heter införas för sådana bolag som bildas efter ikraftträdandet av en ny lagstiftning. För att man fullt ut skall nå fördelarna med en nyordning bör dock enligt promemorian ett nytt system helst omfatta även befintliga bolag. Man får annars räkna med att en hel del befintliga bolag som saknar avstämningsförbehåll kommer att bestå och därmed bli oåtkomliga för den insyn som registreringen är avsedd att skapa. Att låta ett nytt system omfatta även de vid ikraftträ- dandet befintliga bolagen har enligt promemorian även andra fördelar, eftersom man eljest måste arbeta med två parallella system. Samtliga remissinstanser som gått in på frågan har instämt i att en ny ordning bör gälla även för befintliga bolag och utredningen vidhåller denna uppfattning. Den övergångsproblematik som därmed uppkommer är emellertid utan tvekan den besvärligaste frågan vid en reform av aktuellt slag. Övergångsfrågorna var föremål för betydande diskussion även vid till- komsten av det nuvarande kontobaserade systemet (se bl.a. prop. 1988/89: 152 s. 169 ff.). Två skilda principlösningar diskuterades i det sammanhanget. Enligt den ena lösningen skulle aktiebreven företes och makuleras för att innehavaren skulle bli registrerad på aktiekonto; intill dess att så skedde skulle aktiebrevet behålla sin tidigare rättsliga status. Företeende skulle vara nödvändigt om innehavaren ville förfoga över aktien genom t.ex. överlåtelse eller pantsättning. Den andra modellen -som slutligen valdes - innebar att aktiebreven vid den nya lagstiftningens ikraftträdan- de och utan föregående makuleringsförfarande upphörde att vara bärare av aktierätt. Detta gällde dock bara aktiebolag som vid ikraftträdandet var avstämningsbolag enligt lagstiftningen om förenklad aktiehantering. I fråga om kupongaktiebolag som övergår till att bli avstämningsbolag efter den nya lagstiftningens ikraftträdande innebär övergångsreglerna att aktiebrevet måste företes, för att innehavaren skall Ägarregister i fåmansbolag 155 få registreras som aktieägare på ett aktiekonto. för kupongbolag har nämligen ansetts alltför otillförlitliga för att tillåta ett direkt överförande av uppgifter från aktieböckerna till aktiekonton (prop. 1988/89:152 s. 92). Bestämmelser om detta finns i 4 och 5 §§ lagen (1989:828) om införande av aktiekontolagen. Med hänsyn till att utredningen numera förordar att PRV skall vara självständigt registreringsorgan för de bolag som saknar avstämningsför- behåll skiljer sig förutsättningarna något från dem som angetts i utredningens promemoria. Med denna utgångspunkt föreslår utredningen att en övergångstid får förflyta från antagandet av en ny lagstiftning till dess att denna skall börja tillämpas. bör anmälan hos PRV kunna göras beträffande de befintliga bolagen. Vid övergångsperiodens slut bör aktierna i alla bolag som då saknar avstämningsförbehåll genom lagen bli registerbaserade. I enlighet med vad som förordats i promemorian och som PRV synes ha tillstyrkt bör gälla att aktiebreven måste företes för att innehavaren skall föras över på aktiekonto. I den mån ett aktiebrev inte har företetts kan någon innehavare inte registreras. bör då behålla sin giltighet, men det bör inte med sakrättslig verkan kunna överlåtas eller pantsättas. För att innehavaren skall kunna förfoga över aktien måste en registrering äga rum. Som påpekats i promemorian är denna ordning förenad med flera olägenheter från praktisk synpunkt. För det första finns naturligtvis en viss risk för rättsförluster, om t.ex. en överlåtelse sker genom att ett aktiebrev överlämnas efter det att ett nytt system har börjat tillämpas. En sådan överlåtelse skulle som konstaterades sakna sakrättslig giltighet. Det bör dock anmärkas att sådana olägenheter befarades även vid aktiekontolagens tillkomst men att de i praktiken såvitt känt helt och hållet uteblivit. För det andra är det förenat med åtskilligt praktiskt bestyr att aktiebreven måste företes för att registrering på aktiekonto skall kunna äga rum. Det rör sig ju här om över 270.000 bolag och inte, som , om enstaka bolag som från tid till annan övergår till att bli avstämingsbolag. För det tredje kommer inte ett ägarregister att bli komplett förrän kanske , eftersom det kan finnas kvar dokumentbaserade aktier som inte registrerats. Från de angivna synpunkterna skulle det vara en fördel om bolagen vid övergång till det kontobaserade systemet endast behövde redovisa aktiebokens innehåll till grund för uppläggandet av ett ägarregister. Mot en sådan ordning talar dock avgörande rättssäkerhetsskäl, eftersom det är mycket svårt - i praktiken omöjligt - att få garantier för att alla de aktieböcker som det här är fråga om skulle vara rättvisande. Inte heller synes det vara möjligt att, som PRV är inne på i sitt remissyttrande, 156 Ägarregister i fåmansbolag ålägga de vid ikraftträdandetidpunkten befintliga bolagen skyldighet att anmäla hos PRV vilka som äger aktier i bolagen. I många fall saknar bolagen fullständig kännedom om detta, och under alla omständigheter torde det innebära en betydande risk för rättsförluster, om bolagens anmälningar skulle bli avgörande för äganderättsfrågan. I de fall då aktiebrev har utfärdats i ett befintligt bolag bör registrering av aktieäga- ren aldrig få ske med mindre än att aktiebrevet företes. Utredningen anser emellertid att man bör kunna tillämpa en ordning enligt vilken insändandet av aktiebreven till PRV i första hand sker genom bolagens försorg, så att inte varje enskild aktieägare skall behöva sända in aktiebreven. För att de aktieägare som lämnar in sina aktier till bolagen för sådan åtgärd skall bli bibehållna vid sin rätt bör det finnas formulär till kvittenser som skall kunna åberopas hos PRV i det fall att bolaget skulle göra en felaktig eller ofullständig anmälan. Det torde stå klart att ett uppdämt behov av dödning av förkomna aktiebrev föreligger och att mortifikationsåtgärder i förhållandevis stor omfattning kan komma att begäras i anslutning till ett ikraftträdande. Här bör vidare pekas på den möjlighet till preklusion av aktierätten som regleras i 3 kap. 11 § aktiebolagslagen och som innebär att bolaget kan anmana en aktieägare att förete aktien vid påföljd av aktiens förlust. Sker inte detta får aktien säljas, varvid ägaren har rätt att utbekomma köpeskillingen. En motsvarande regel på det nu aktuella området blir dock svår att tillämpa med hänsyn till att det här inte rör sig om marknadsnoterade aktier. Självfallet gäller vidare att aktieboken måste ligga till grund för registreringen i de fall då några aktiebrev inte har utfärdats. Utredningen förordar att det av PRV administrerade registrerings- systemet och rättsverkningarna av registrering i detta system regleras i aktiebolagslagen. Det system som utredningen förordat innebär att aktier i dokumentform helt avskaffas. Huvuregeln skulle bli att ett aktieinnehav manifesteras genom registrering hos PRV. För bolag med avstämningsförbehåll kommer registreringen i stället att ske hos VPC eller -sedan VPC:s verksamhet öppnats för konkurrens - annat motsvarande organ. Ägarregister i fåmansbolag 157 Från dessa utgångspunkter förordar utredningen - med avvikelse från vad som uttalats i promemorian - att det av PRV administrerade registreringssystemet och rättsverkningarna därav regleras i aktie- bolagslagen. Det medför ingripande förändringar i nämnda lag särskilt i fråga om 3 kap., som måste revideras i sin helhet. Vid regleringen bör enligt utredningens mening aktiekontolagens nuvarande regelsystem så långt möjligt tjäna som förebild. Aktiekontolagen eller - vid ett genomförande av förslaget i departe- mentspromemorian Ds 1997:76 - lagen om kontoföring av finansiella instrument bör emellertid finnas kvar och reglera registreringarna för de bolag som har antagit vad som betecknas som avstämningsförbe- håll. Som och har anfört vid remissbehandlingen bör därvid en förenkling eftersträvas, så att grundläggande bestämmelser om registreringens rättsverkningar blir likformigt tillämpliga på alla bolag. Termen avstämningsförbehåll innebär ett i bolagsordningen intaget förbehåll av innebörd att den som på fastställd avstämningsdag är införd i aktieboken (eller i särskild förteckning avseende vissa panthavare med flera) skall anses behörig att ta emot utdelning och nya aktier vid fondemission samt att utöva aktieägares företrädesrätt att delta i emission (3 kap. 8 § aktiebolagslagen). I det fortsatta arbetet bör särskilt utredas hur motsvarande behörighet skall regleras för de aktieägare som är registrerade hos PRV.