sou · GMB36d3 · 1999-01-01 00:00:00 — I utredningens bakgrundstext till förslaget sägs att konsekvensanalysen ska göras av alla viktiga beslut. Eftersom det kan finnas olika uppfattningar om vilka beslut som är viktiga, med avseen- de på deras omfattning eller följder, är det av betydelse vem som har tolkningsföreträdet. Regeringen måste också visa på metoder för hur konsekvensanalysen skall bli en del av det dagliga arbetet. bedriver f.n. ett projekt där en metod har tagits fram som ska syfta till det som utredningen föreslår. SCB arbetar också med en me- tod "genderanalys" av statistik. Det är viktigt att denna kunskap sprids och att ytterligare metoder också utvecklas. De senaste årens nedskärningar har särskilt drabbat den offentliga sektorn och därmed framför allt kvinnorna. En granskning bör göras av hur kvinnornas situation påverkas. TCO vill uppmärksamma utredning om jämställdhetsas- pekter på fysisk planering och byggd miljö (ra pport 1996:4). Ett exempel på en positiv utredning, där hänsyn till kön givit tydliga utslag. har på regeringens uppdrag gjort utredningen. TCO vill påpeka att det måste finnas en väl utb yggd och kvalitativt god barnomsorg och att man måste ha rätt att behålla daghemsplatsen vid arbetslöshet. Förutsättningarna för arbetslösa att behålla daghems- platsen är enligt TCO olika i olika kommuner. ,ANDSORGANISATIONEN I 3VERIGE ,/ LO stöder utredningens förslag. Det är inte svårt att hitta en rad exem- pel i de senaste årens åtstramningspolitik på frånvaron av kon- sekvensanalyser, beträffande målen för jämställdhet. LOs kvinnor i offentlig sektor har drabbats dubbelt både som anställda och som bru- kare av välfärdens tjänster. Förslaget förtjänar att stödjas. Detta är ett krav som borde ställas på alla beslut inte bara ur jämställdhetssynpunkt. Om sådana generella regler införs är det angeläget att de också följs upp i ett senare skede. Alla konsekvenser kan inte upptäckas och bedömas på förhand. Denna åtgärd är positiv anser . Man kan dock tillägga att sådana analyser redan förekommer eller håller på att införas på åt- skilliga håll. universitets förslag är att regeringen skall se till att politiska beslut på och statlig nivå baseras på konskvensanalyser för kvinnor och för män. Motsvarande krav på granskning finns inom ra- men för SOU - systemet. Det borde vara en självklarhet att alltid stude- ra vilka följder politiska handlingsalternativ kan få inte bara med avse- ende på socioekonomiska grupper, inkomstkategorier, medborgargrup- per, hushållstyper, ålderskategorier etc. - utan också ur könsmässig synvinkel. Erfarenheter visar tyvärr att sådan granskning lätt blir plikt- skyldiga och nedprioriterad. Vi är tveksamma till att varje beslut som fattas av en eller statlig myndighet skall granskas ur jämställdhetssynvinkel. Det kan lätt få absurda konsekvenser i det praktiska utövandet. Att sådan gransk- ning behöver göras i många sammanhang är riktigt, men hur det skall utföras i praktiken behöver belysas ytterligare. I ett avslutande kapitel behandlar olika framti- da insatser för att sprida kunskap om kvinnors och mäns ekonomiska resurser. Här nämns också att Stiftelsen demi etablerades 1995 som ett resultat av betänkandet "Mäns föreställ- ningar om kvinnor och chefskap". Stiftelsens ändamålet är att ge kun- skap om organisations- och ledarskapsfrågor ur ett makt och könspers- pektiv. En fråga för framtiden är hur vi kan lära av varandra med syfte att uppnå ökad jämställdhet i samhället och arbetslivet. Ett sådant lä- rande vinner på att utveckling och erfarenhetsspridning kan ske över sektorgränserna i samhället. Vi behöver därmed hitta former för att sprida erfarenheter, skapa ökad dialog och reflektion kring de försök som har gjorts och görs inom olika samhällssektorer och av olika hu- vudmän. Vi behöver med andra ord skapa "bryggor" mellan olika delar av samhället. Det kan handla om nya samarbetsformer och kontaktvä- gar mellan exempelvis Stiftelsen och andra utvecklingsaktörer bland frivilligorganisationer, utbildningsanordnare, den statliga och övriga offentliga sektorn. Gemensamma insatser och enklare spridning av erfarenheter mellan sektorer kan öka möjligheterna att samla krafterna för att åstadkomma en snabbare utveckling mot ett jämställt samhälle och ett jämställt ar- betsliv. Det är inte bara "enkönade grupper som riskerar att bli enfaldi- ga" som utredningen mycket riktigt konstaterar. En bredare utblick och omvärldsanalys baserad på en mångfald i erfarenheter och samhäll- skompetens kan ge nya lösningar på gamla problem. 3TATISTISKA #ENTRALBYR¥ 3#" Kartläggningar och analyser behöver göras inom olika politikområden, på central, regional och lokal nivå. Detta gäller bland annat utredning- ens förslag till ökad granskning av hur politiska beslut påverkar kvin- nor respektive män. Beslut som rör statlig och verksamhet skall föregås av en granskning av hur kvinnor och män påverkas. Enligt § 10 i statistikförordningen skall individbaserad officiell sta- tistik vara könsuppdelad, när inte särskilda skäl talar däremot. Detta ger goda möjligheter att ta fram och analysera könsuppdelad statistik inom olika områden. statistiska databaser erbjuder ett brett och djupt statistikmaterial. Nya databaser som möjliggör longitudinella studier på individnivå är också under uppb yggnad. SCB kan på upp- dragsbasis göra specialbearbetningar av befintlig statistik och genom- föra nya undersökningar. *¤MST¤LLDHETSOMBUDSMANNEN *¤M/ Under 1997-1998 har det material som JämO tagit del av haft mycket få konsekvensbeskrivningar med könsperspektiv. Större vikt måste läg- gas vid mainstreaming och ett större ansvar på utredare m.fl. att beakta detta direktiv. JämO anser att konsekvensbeskrivningar med könspers- pektiv också ska finnas till alla politiska beslut i alla politiskt styrda verksamheter och således genomsyra hela den offentliga verksamheten. instämmer i förslagen om konsekvensanalyser. Ett exempel från verksamhetsområde där sådana är angelägna är t.ex. kommunens fritids- och kulturpolitik där fritidsvane- studier kan användas för att analysera kommunala satsningar ur ett för- delningsperspektiv. Skillnaderna mellan formella rättigheter och praktiskt utfall är omfat- tande, inte minst när det gäller könsrelationer i den politiska sfären och i arbetslivet. Kvinnor och män befinner sig i olika positioner och har olika möjlighet att kunna ta till vara de formella rättigheterna. Institutet tillstyrker därför förslagen om konsekvensanalys rörande beslut som berör eller statlig verksamhet när det gäller ef- fekter för kvinnor och män. Här vill påpeka att i flera länder utförs obero- ende värderingar av statsbudgetens konsekvenser ur ett könsperspektiv i samband med dess offentliggörande. Ett initiativ på detta område är angeläget. Rådet instämmer i utredningens förslag om att alla beslut som berör offentlig verksamhet bör föregås av en konsekvensanalys med jäm- ställdhetsperspektiv. Utredningen föreslår att även beslut som berör eller statlig verksamhet föregås av en granskning av hur kvinnor och män påverkas, vilket rådet anser vara högst rimligt. Ett av utredningens förslag är att regeringen ska se till att politiska be- slut baseras på konsekvensanalyser, i det här fallet är det givetvis kon- sekvenser för kvinnor och män som åsyftas. Det borde vara en själv- klarhet att alltid beakta vilka följder politiska handlingsalternativ kan få inte bara med avseende på socioekonomiska grupper, inkomstkate- gorier, medborgargrupper, hushållstyper, ålderskategorier etc utan ock- så ur könsmässig synvinkel. måste sägas att på många områ- den är det ytterst vanskligt att avgöra vad politiska beslut kommer att leda till. Vetenskapen har ofta mycket begränsade möjligheter att ut- tala sig om framtida tillstånd. Förbundsstyrelsen biträder utredarens förslag. Det kan innebära ett bättre beslutsunderlag och i sig utgöra ett verktyg för att aktivt arbeta med s k mainstreaming i landstingens verksamheter. Den kunskap som erhållits via bl a Svenska Kommunförbundets JämKomprojekt och i det för och ge- mensamma projektet utgör exempel på hur man kan arbeta för en medveten genuskonsekvensanalys och förbättrade arbetsformer. instämmer i att statistik och kunskap syn- liggör och är en förutsättning för att analyser av politiska besluts ef- fekter för kvinnor och män ska vara möjliga. Att underlag för politiska beslut redovisar könsmässiga konsekvenser är i sin tur en grundläggan- de förutsättning för att arbeta politiskt i jämställd riktning. Det generella direktiv om konsekvensanalyser ur jämställdhetspers- pektiv som åläggs utredningar och kommittéer på statlig nivå har hit- tills inte visat sig ha det genomslag som förväntats. Trots stark styrning (med ett obligatoriskt åläggande) har således konsekvensanalyser ge- nomförts i begränsad omfattning. Förbundets erfarenheter på detta område härrör från JämKom- projektet, där medlen var andra än central styrning. Projektet byggde på kommunernas beslut och vilja att arbeta med jämställdhet i sina verk- samheter och en mycket viktig del av arbetet var att "lämna över" till kommunerna att själva driva och utforma sitt arbete, sina undersök- ningar och kartläggningar. Förbundets roll var att stötta detta arbete genom att föra över sakkunskap, metoder och erfarenheter. Detta inne- bar att de lokala JämKom-projekten kom att se mycket olika ut. Ge- mensamt var att samtliga arbetade med 3R-metoden. En viktig erfaren- het från projektet är att många uppgifter är möjliga att ta fram med existerande system i kommunerna, men dessa är inte till- räckligt utvecklade och uppgifterna tas inte heller fram rutinmässigt. saknas, dessutom forskningsbaserade kunskaper och mer sofistikerade instrument och metoder för att arbeta med jämställd- het i de kommunala verksamheterna. Bristen på kunskap och konkreta metoder kan tänkas vara ett större hinder än brist på styrning, vilket i så fall skulle kunna vara en förklaring till jämställdhetsdirektivets begrän- sade genomslag på statlig nivå. Man vet helt enkelt inte hur man ska gå tillväga och vad som ska analyseras. Utredningen är emellertid mycket oklar vad gäller själva åtgärderna. Det går inte att utläsa om utredaren tänker sig lagstiftning och i så fall på vilket sätt, eller om det är fråga om villkorade resurser från statens sida till kommunerna. Denna oklar- het gör det svårt att förhålla sig till förslaget. Utredaren konstaterar att det är både svårt och olämpligt att statligt styra kommunala beslut, men talar om att staten bör påverka normer och regelverk i landsting och kommuner. Förbundet kan instämma i målet och nödvändigheten av konsekvensanalyser, men ställer sig frågande till vilka medlen bör vara och vilka medel som åsyftas av utredningen. Det är viktigt att värna den lokala demokratin och självstyret och för att arbetet ska vara lång- siktigt är det viktigt att det bygger på den lokala demokratiska viljan, på lokala förutsättningar och bärs av den kommunala strukturen. Cen- tral styrning leder inte nödvändigtvis i önskad riktning. Det vittnar er- farenheter från andra områden om - utredaren konstaterar detta själv i samband med jämställdhetsmärkning. Statens roll i att utveckla statistik, metoder och analyser är emeller- tid viktig också för kommunernas möjligheter att arbeta med jämställd- het. Här finns fortfarande mycket arbete kvar att göra av utredningar, departement och myndigheter i staten. Blir staten bättre på sina analy- ser, kan det vara till hjälp för kommunerna att göra lokala jämställdhet- sanalyser. ,¤NSSTYRELSEN I ( Statliga utredningar och kommittéer har uppdraget att granska vilka effekter deras förslag kan få för kvinnor och män. Hal- lands län föreslår att detta skall gälla även för verksamhet. Att i förväg granska konsekvenserna av olika åtgärder för kvinnor och män är viktigt. Förslaget tillstyrks därför. Ett sådant krav skulle med fördel kunna ställas på allt förändringsarbete som rör människor, såväl i offentlig som privat verksamhet. ,¤NSSTYRELSEN I –REBRO L¤N vill poängtera vikten av detta förslag. ,¤NSSTYRELSEN I .ORRBOTTENS L¤N Det är utomordentligt angeläget att föreslagna konsekvensanalyser ge- nomförs över sådana beslut som berör och statlig verksam- het och de olika effekter de får för kvinnor och män. Det är också vä- sentligt att denna sorts kunskap förbättras på regional nivå anser Norr- bottens län. Vi tycker ett sådant förfarande bör vara re- gel, precis som miljökonsekvenser ska redovisas i ärenden där det är relevant. Själva tillämpningen anser vi kommunerna själva ska få ut- forma. En sådan process i kommunerna kan vara nog så viktig som en mekanisk uppifrånmetod. Verksamheterna och besluten är också av så olika karaktär, att det krävs ingående tankeprocesser för varje område. En kommun hanterar t ex barnomsorg, räddningstjänst, b ygglov, färd- tjänst, renhållning. Det viktiga är att medborgarna kan känna tryggheten att beslut inom varje verksamhet faktiskt föregås av jäm- ställdhetsanalys. liksom andra kommuners - viktigaste uppgift är att se till kommuninvånarnas behov och på bästa sätt förvalta det "gemensamma kapitalet". Alla beslut bör därför analyseras utifrån en mängd olika perspektiv där könsperspektivet endast utgör en del. Att hitta metoder och tekniker som på ett relativt enkelt sätt gör det möjligt att analysera hur olika grupper, män, kvinnor, barn, äldre, in- vandrare, handikappade e t c påverkas av kommunala beslut är viktigt. pågår inom en del av organisationen i kom- mun ett arbete med syfte att prova en modell/teknik för att fånga och belysa olika beslut utifrån såväl ett manligt som kvinnligt perspektiv (mainstreaming). Även om erfarenheterna från projektet är relativt begränsade har vi kunnat notera att metoden är tids- och re- surskrävande. Att utveckla enkla och effektiva metoder som gör det möjligt att analysera frågor och beslut utifrån en mängd olika perspek- tiv är därför angeläget. *¤MST¤LLDHETSARBETARES &¶RENING *! vill att regeringen efterlyser/kräver könsuppdelad statis- tik på fördelningen av statsbidragen till kommunerna. Om resultatet av en sådan redovisning är ojämställt kan det utgöra utgångspunkt för dis- kussioner om att minska bidraget. Om resultatet är jämställt kan det leda till ökat bidrag och därmed stimulera kommunen/andra kommuner att öka sina ansträngningar mot kvalitativ jämställdhet. anser att ekonomiska incitament är en viktig drivkraft i allt jämställd- hetsarbete. Vidare anser föreningen att jämställdhetsexperter, i likhet med län- sexperter för jämställdhet, inrättas även på central nivå t ex på statliga myndigheter, i syfte att få till stånd konsekvensanalyser och för att myndighetens anslag ska komma kvinnor respektive män till del i samma utsträckning. Föreningen anser även att jämställdhetsexperternas ställning i länen stärks t ex genom att i regleringsbrev till länsstyrelserna ange andelar av förvaltningsanslaget som ska disponeras av jämställdhetsexperten, samt ange andelar av utvecklingsmedel för olika exper- tområden som ska tillfalla respektive kön. Jämställdhetsexperten bör även ha ett tillsynsansvar i likhet med andra expertområden på länssty- relsen. Statens och kommunernas främsta uppgift är att, så rättvist som möjligt, använda och fördela våra gemensamma medel. Av det skälet föreslår vi, enligt tysk modell, att en person i ledande ställning i sin meritförteckning skall ange vilka jämställdhetsinsatser som vederbö- rande gjort på sin arbetsplats och effekterna därav under hans/ hennes ledning. Statliga kommittéer och utredningar skall i förväg bedöma vilka effekter deras förslag kan få för kvinnor och män inom både nä- ringslivet och offentliga sektorn. Utredningen föreslår att granskningen utvidgas till att gälla även kommuner. konstaterar att det redan i Steg på väg... SOU 1979:56 finns krav på konsekvensanalyser men att det formulerades annorlunda: "Kommunernas planering av bostäder, trafik, service, sys- selsättning, fritid m. m. måste utgå från det övergripande målet jäm- ställdhet mellan könen" Jämställdhetskommitteer bör inrättas i alla kommuner och landsting med uppgift att bevaka samhällsplaneringen. Kommittéerna måste få riktlinjer och utbildning för sitt arbete". anser att det krävs utbildning för att kunna göra kon- sekvensanalyser och att det är viktigt att i förväg försöka ta reda på vil- ka konsekvenser olika förslag kan få för kvinnor och män. Detta krav bör ställas på allt förändringsarbete. Det gäller såväl i statlig verksam- het, kommuner och landsting som i näringslivet. För att få effekt krävs att beslutsfattare får grundläggande jämställdhetsutbildning t ex via JämKomprojekt, som håller på att dokumente- ras. Pedagogiska och enkla instrument bör tas fram, i likhet med Jäm- ställdhets-Reflexen. *¤MST¤LLDHETSEXPERTERNA I 6¤STRA '¶TALAND Att i förväg försöka ta reda på vilka konsekvenser olika förslag kan få för kvinnor och män är viktigt. Vi stöder till fullo detta förslag. Detta krav bör ställas på allt förändringsarbete, som berör människor. Det gäller såväl i kommuner och landsting som i privat verksamhet. För att få effekt krävs att beslutsfattare får grundläggande jämställdhetsutbild- ning. Sådan kan man bl a få via JämKomprojekt, som håller på att dokumenteras. Pedagogiska och enkla instrument bör tas fram, t ex Jämställdhets-Reflexen. .ATIONELLT 2ESURS#ENTRUM .2# Statens och kommunernas främsta uppgift är att, så rättvist som möj- ligt, använda och fördela våra gemensamma medel. Av det skälet före- slår vi, enligt tysk modell, att en person i ledande ställning i sin merit- förteckning skall ange vilka jämställdhetsinsatser som vederbörande gjort på sin arbetsplats och effekterna därav under hans/hennes ledning. Statliga kommittéer och utredningar skall i förväg bedöma vilka effek- ter deras förslag kan få för kvinnor och män. Utredningen föreslår att granskningen utvidgas till att gälla även kommuner. NRC anser att det är viktigt att i förväg försöka ta reda på vilka konsekvenser olika förslag kan få för kvinnor och män. Detta krav bör ställas på allt förändringsarbete. Det gäller såväl i kommuner, landsting och statliga verk och myndigheter som i privat verksamhet. För att kunna genomföra och få effekt krävs att beslutsfattare får grundläggande jämställdhetsutbildning t ex via JämKomprojekt, som håller på att dokumenteras. Pedagogiska och enkla instrument bör tas fram i likhet med Jäm- ställdhets-Reflexen. NRC anser dessutom att ekonomiska incitament är en viktig och nödvändig drivkraft i allt jämställdhetsarbete. .2# F¶RESL¥R D¤RF¶R -att regeringen efterlyser/kräver könsuppdelad statistik på fördel- ningen av statsbidragen till kommunerna. Om resultatet av en sådan redovisning är ojämställt kan det utgöra utgångspunkt för diskussioner om att minska bidraget. Om resultatet är jämställt kan det leda till ökat bidrag och därmed stimulera kommunen/andra kommuner att öka sina ansträngningar mot kvalitativ jämställdhet. -att jämställdhetsexperternas ställning i länen stärks t ex genom att i regleringsbrev till länsstyrelserna ange andelar av länsstyrelsernas ut- vecklingsmedel inom olika expertområden som ska tillfalla respektive kön. Jämställdhetsexperten bör även ha ett tillsynsansvar i likhet med andra experter på . -att jämställdhetsexperter, i likhet med länsexperter för jämställd- het, inrättas även på myndigheter bl a i syfte att få till stånd kon- sekvensanalyser och för att myndighetens anslag ska komma kvinnor respektive män till del i samma utsträckning. finns beslut om att samtliga beredningar och frågor som tas upp i kommun politiskt ska belysas ur ett jämställdhetspers- pektiv. Vår bedömning är att om vi lyckas få med alla nämnder och styrelser i detta arbete kommer även de ekonomiska maktfrågorna att lyftas fram på ett avgörande sätt. Jämställdheten kommer inte att förbli en sektoriserad fråga som hanteras av särskilt utvalda personer. De frå- gor som är politiskt aktuella och högprioriterade i kom- mun är : a) att öka andelen heltidssysselsatta kvinnor inom skola och omsorg och därigenom även öka personalrörligheten, b) att fortsätta med satsningen på IT-utvecklingen inom alla kommunens enheter, c) att fortsätta utveckla mentorsprogram för våra kvinnliga chefer, samt d) att förfina dagens personalekonomiska redovisning. &REDRIKA "REMER &¶RBUNDET FBF anser att konsekvensanalyser ur ett jämställdhetsperspektivet skall vara en självklarhet i statliga och kommunala utredningar. Kon- sekvensanalyser ska utföras på alla nivåer och innan reformer genom- förs. Därför stöder FBF förslaget. FBF vill understryka att det är myck- et viktigt att konsekvensanalyserna utförs på ett kompetent och struktu- rerat sätt. har ett stort antal reformer genomförts inom skatte- och transfereringssystemen utan att jämställdhetsaspekten har belysts. FBF anser att ett helhetsperspektiv saknas på vilka effekter detta har fått eller kommer att få på familjers ekonomi. Den av utreda- ren föreslagna utredningen , skulle kunna få till uppgift genom- föra en sådan översyn. Utredaren föreslår att jämställdhetsmärkning av företag och organisa- tioner införs i . Försöksverksamheten och den förstudie, som satt igång, kan tillsammans med de principer som utredaren skissat i denna utredning, ge underlag för be- slutet. Ungefär en femtedel av 30 instanser som kommenterat förslaget är di- rekt negativa till förslaget, däribland och . Öv- riga är antingen positiva till förslaget, däribland LO, eller anser att den då pågående förstudien bör avvaktas innan ställning i frågan tas. 3VERIGES !KADEMIKERS #ENTRALORGANISATION 3!#/ är inte beredd att nu tillstyrka förslaget till jämställdhetsmärk- ning. Det kommer förmodligen att bli svårt att finna entydiga kriterier för den föreslagna certifieringen. Den försöksverksamhet som pågår med stöd av bör avvaktas. Tanken som förs fram att krav kan ställas på att offentlig upphandling bör ske hos företag som är jämställda strider mot upphandlingsförordningen. Att inte kunna upphandla det lägsta anbudet på grund av att leverantören inte uppfyller jämställdhetscertifiering skulle i sin tur kräva någon slags ekonomisk kompensation till beställaren, t ex statliga bidrag mot- svarande skillnaden mellan lägsta anbud och det jämställda företagets anbud. Det skulle bli krångligt och skapa andra problem. 4J¤NSTEM¤NNENS #ENTRALORGANISATION 4#/ TCO ser förslaget om jämställdhetsmärkning av företag och organisa- tioner som ett sätt att få den enskilde att ta ansvar för jämställdhet i likhet med exempelvis miljöfrågorna och tillstyrker förslaget. Jäm- ställdhetsmärkning av företag, organisationer och regioner i skulle kunna fungera som en uppmuntran till dem som får betyget god- känt. Om ett tillräckligt antal företag och organisationer som gått i brä- schen i andra sammanhang väljer att utnyttja den goodwill som en jäm- ställdhetsmärkning skulle kunna innebära finns det möjlighet att andra skulle kunna följa efter. I arbetet med att uppnå jämställdhet måste flera olika metoder an- vändas. TCO har egen erfarenhet på miljömärkningens område genom märkning av bildskärmar . Vår erfarenhet är att bildskärmar av har en mycket hög prestanda både ur teknisk och miljömässig hänsyn. Till detta har TCOs arbete med miljömärkningen avsevärt bi- dragit. Formerna för arbetet och kriterierna för jämställdhetsmärkningen kräver noggranna överväganden. Det är viktigt att kriterierna blir få och tydliga. TCO vill förorda att jämställdhetsmärkningen inleds på områ- den som berör många människor och där det finns konkurrens mellan företag och organisationer så att den enskilde har valmöjlighet. Ett sätt skulle kunna vara att företagen får söka ackreditering hos ett utomstående organ och att detta ingår i företagets övriga kvalitetsarbe- te. Om detta arbete ingick i företagets övriga kvalitetsarbete skulle det kunna bli en konkurrensfördel att vara jämställdhetsmärkt.Vid införan- de av eventuell jämställdhetsmärkning bör denna samordnas med andra kvalitetsmärkningar. Jämställdhetsplanerna är även här ett viktigt instrument.