sou · GMB351d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Detta kan omräk- nat till helårsplatser à 756 poäng sägas vara cirka 260 platser . 146 – statsbidrag, krav och volym Den övervägande delen av Kunskapslyftsplatserna tillföll landets kommuner för utbildning på gymnasial nivå. Riksdagsbesluten inne- bar statlig finansiering för 96 300 utbildningsplatser inom den kom- munala vuxenutbildningen , och av dessa fick 5 000 platser användas för grundläggande vuxenutbildning. Riksdagsbesluten innebar också att statsbidraget för den särskilda vuxenutbildningssatsningen successivt skulle utökas 2000 omfatta 140 000 platser. Antalet tillgängliga platser inom den kommunala vuxenutbild- ningen kommer emellertid att utökas mer, eller åtminstone i snab- bare takt, än vad som tidigare beslutats. Regeringen har av- iserat att kommunerna vid behov får täckning – utöver tidigare fast- ställa ramar – för gymnasial vuxenutbildning som anordnas mellan 1998 enligt de regler som gäller för Kun- skapslyftet i övrigt. Detta gäller för en maximal volym om 4,5 pro- cent av den verksamhetsvolym som kommunerna tilldelats för 18- månadersperioden – inom Kunskaps- lyftet (se bilaga 1). (Skrivelse, ). De 10 000 riktade platserna, som folkhögskolorna fick sig tillde- lade inom 1997, kommer att kvarstå för både 1998 och kommande år. De tillgängliga utbildningsplatserna inom kvali- ficerad yrkesutbildning, KY, ökar däremot för att uppgå till 7 200 och 8 800 (Wal- lin, 1998). Eftersom statsbidraget till KY finns inom samma anslag som öv- riga Kunskapslyftsplatser kan platserna inom kvalificerad yrkesut- bildning räknas in när man talar om antalet platser inom Kunskaps- lyftet. I andra avseenden kan man dock se KY och som två separata utbildningssatsningar och den uppdelningen an- vänds fortsättningsvis här. Den kvalificerade yrkesutbildningen handhas av yrkesutbildning och en sär- skild arbetsgrupp inom (se avsnitt 5.5). Dessutom pågår särskilda utvärderingar av verksamheten inom KY. Detta gör att väljer att inte vidare diskutera KY i det- ta betänkande, men det kan finnas anledning att återkomma till rela- tionerna mellan KY och övrig vuxenutbildning . 7.1.1Fördelningsprinciper och fördelande myndigheter Det statsbidrag för kurser på gymnasienivå som tilldelats kommu- nerna för –1998 fördelades initialt mel- – statsbidrag, krav och volym 147 lan kommunerna på ett sådant sätt att de kommuner som har en stor del av landets arbetslösa med låg utbildning gynnades. Dessutom tog regeringen hänsyn till andelen yrkeskurser, allmänna kurser och orienteringskurser som kommunerna sagt sig vilja genomföra inom Kunskapslyftet1. Yrkeskurser gav därvid ett större bidrag per plats än allmänna kurser. De allmänna kurserna gav i sin tur ett större bi- drag per helårsplats om 756 verksamhetspoäng än orienteringskur- serna. Vid fördelningen av statsbidraget gjordes också en kvalitets- bedömning av kommunernas planer, så som de uttrycktes i deras an- sökningar. I samband med detta premierades kommuner som hade för avsikt att förnya sin vuxenutbildning. i –1998 skedde en viss omfördelning av medel mellan kommunerna. För kommuner som producerade betydligt mindre än en tredjedel av sin tilldelade volym gjordes en avräkning för en mindre del av den verksamhet som inte genomfördes. Dessa medel gick till kommuner med en stor andel av landets lågutbildade arbetslösa som genomfört en större verksamhet än planerat. Som nämnts har kommunerna också möjlighet att få statsbidrag till 5 000 helårplatser inom den grundläggande vuxenutbildningen . Kommunerna får ta del av dessa platser enligt ett turordningssystem. De kommuner som tidigare satsat relativt mycket på grundläggande vuxenutbildning och som har en hög andel arbetslösa, låg- utbildade och invandrare kommer högt på turordningslistan. När statsbidraget fördelades för grundläggande vuxenutbildning blev det i praktiken så att alla kommuner som ville ta del av bi- draget inom det tilldelade utrymmet också kunde göra det. De statsbidrag som fördelats på landets kommuner , har fördelats i enlighet med förslag som Delegationen för kun- skapslyftet lämnat till regeringen. Några av de viktigaste uppgifterna för Delegationen för har varit att föra en dialog med företrädare från kommunerna, att behandla kommunernas ansök- ningar om statsbidrag samt att föreslå regeringen hur statsbidragen skulle fördelas och senare omfördelas. Delegationen för kunskaps- lyftet har dessutom lämnat förslag till regeringen om fördelningen av statsbidrag till statens skola för vuxna i och . upphör Delegationen för och dess roll övertas av . När kommunerna söker statsbidrag för 1Som allmänna kurser räknas i detta sammanhang kurser i kärnämnen och alla andra ämnen på gymnasieskolans Naturvetenskapsprogram och Samhällsvetenskapsprogram. Som yrkeskurser räknas kurser i karaktärsämnen på de så kallade yrkesförberedande program- men i gymnasieskolan. Vilka kurser det är kan utläsas i den programhandledning för gym- nasieskolan och vuxenutbildningen som ger ut (, 1996d). 148 – statsbidrag, krav och volym 1999 kommer de därmed att vända sig till Skolver- ket. De 10 000 utbildningsplatserna inom som tillde- lats folkhögskolorna har fördelats på de olika skolorna av . Detta kommer att vara fallet även fortsättnings- vis. Statsbidraget till ska ge fler utbildningsplatser to- talt sett och för att få ta del av statsbidraget krävs därför att kommu- nerna och folkhögskolorna inte minskar sin ordinarie verksamhet. Inbyggt i statsbidragssystemet finns krav på att kommunerna fortsät- ter att ge utbildning motsvarande minst genomsnittet av den ordina- rie verksamheten , exklusive utbildning finansierad med särskilda statliga stöd. För platser över den nivån kan de få statsbidrag till ytterligare utbildning inom . En lik- nande konstruktion finns för folkhögskolorna. Hur statsbidragen fördelar sig mellan olika kommuner framgår i bilaga 1. Där finns också mer information om vilka överväganden som legat bakom fördelningen mellan kommunerna och vad kom- munerna ska prestera för statsbidragen. 7.1.2Statsbidragsnivåer för kommuner, SSV och folkhögskolorna Statens skolor för vuxna har inom fått för att prestera 756 verksamhetspoäng, där en verksamhetspoäng ut- görs av en gymnasiepoäng för kurser på gymnasial nivå. Som fram- går i tabell 7.1 är beloppet är lika stort som det belopp som kommu- nerna fått i bidrag per plats inom grundläggande vuxenutbildning . Där uppgår statsbidraget till per plats om 756 verk- samhetspoäng. En kommun får inom den grundläggande vuxenut- bildningen tillgodoräkna sig 21 verksamhetspoäng för en veckas heltidsstudier för en person. Med 36 veckors heltidsstudier för en person eller motsvarande utbildningsvolym uppnås 756 verksam- hetspoäng (36 * 21 = 756). – statsbidrag, krav och volym 149 Antal kronor per helårsplats i statsbidrag inom Antal kronor i statsbidrag Kommuner gymnasial nivå 1997-1998 32 090 per 756 vp Kommuner grundläggande nivå 1997-1998 30 000 per 756 vp alt 36 v Statens skolor för vuxna 1997-1998 30 000 per 756 vp Genomsnitt för allmänna kurser med endast basämne eller med profilämne 37 000 per ³ 33 v 1997 37 500 per ³ 33 v 1998 Genomsnitt när extra stöd 33 400 per ³ 33 v 1997 33 780 per ³ 33 v 1998 Anmärkning: vp = verksamhetspoäng. Det statsbidrag som kommunerna tilldelats för gymnasial vuxenut- bildning inom uppgår 1997 och 1998 till i genom- snitt per helårsplats om 756 verksamhetspoäng. I ta- bell 7.1 framgår att kommunerna i beräkningsgrunden för statsbi- drag fått för yrkeskurser, för allmänna kurser och för orienteringskurser. Detta gör att kom- muner som exempelvis satsat relativt mycket på yrkeskurser och re- lativt lite på orienteringskurser fått mer än andra i genomsnitt per helårsplats. Alla kommuner har dock tilldelats sitt statsbidrag som en klump- summa och har kunnat anordna den kurskombination de önskat med den kostnadsfördelning som de ansett lämpligast. Regeringen har valt att lämna statsbidraget på det sättet för att ge kommunerna stor frihet att ta hänsyn till de lokala förutsättningarna för vuxenutbild- ningen. En dyr kurs inom ett område har kunnat uppvägas av en bil- ligare kurs inom samma eller ett annat område. Om en kommun änd- rat den kombination av kurser som den fått bidrag för har de krav som ställs på presterad volym ändrats enligt särskilda omräknings- faktorer. Det är inte bara fördelningen mellan olika kurstyper som gjort att kommunerna fått olika stort statsbidrag per volymenhet. Samman- lagt av det totala statsbidraget fördelades initialt på kom- munerna i förhållande till deras ambitioner när det gäller exempelvis 150 – statsbidrag, krav och volym rekrytering, vägledning och utveckling av vuxenutbildningen. Detta gör att två kommuner med samma volym och kurskombination kan ha fått olika stora statsbidrag om ambitionsnivåerna för strukturerna kring utbildningen skilt sig åt. Kring genomsnittsbidraget om per 756 poäng finns således en variation som både beror på kurstyper och olika kvalitati- va ambitioner1. Medianen för kommunernas respektive statsbidrag per 756 poäng i är och av kommunerna har ett statsbidrag per plats som ligger inom intervallet 28 000 – . För att den totala kostnaden för i en kommun ska hålla sig inom statsbidraget måste själva kurskostnaden i genomsnitt understiga det kommunen fått i statsbidrag per plats. Detta är nöd- vändigt för att kostnaderna för administration, vägledning, utveck- ling med mera också ska kunna rymmas inom bidraget. Se bilaga 1 för mer information om statsbidragen till kommunerna. (Delegatio- nen för , 1997b, 1997c, 1997d, 1997e) Folkhögskolorna har fått mer per studieplats än kommunerna och SSV (se tabell 7.1). Statsbidraget till folkhögskolornas 10 000 plat- ser inom uppgick till på helårsbasis, och skedde en uppräkning till . fördelade ut dessa anslag på 332 227 del- tagarveckor 1997 och 1998. En deltagar- vecka är en veckas studier för en person eller motsvarande utbild- ningsvolym. (, 1997d). Folkhögskolorna har därmed fått 37 000 respektive i genomsnitt per helårsplats om minst 2. Antalet kronor per plats har dock varierat mellan skolorna. Under båda åren har av statsbidraget för extra studieplatser inom Kun- skapslyftet avsatts för folkhögskolors extra kostnader för deltagare med sociala, språkliga och fysiska handikapp. till 1997 och 1998 (Folkbild- ningsrådet, 1997d). Detta innebär att statsbidraget per helårsplats för en icke-handikappad person (enligt samma definition) kan sägas ha uppgått till 1997 och 1998. 1Det finns också annat bakom variationen i statsbidrag per helårsplats (se bilaga 1). 2Folkbildningsrådet har krävt att minst 332 1997 respektive ska komma till stånd. Dessa tal dividerat med 10 000 platser ger 33,22 respektive per plats. Inget säger dock att en kurs ska vara just . Som krav finns att kurserna inom ska vara minst långa. – statsbidrag, krav och volym 151 Regering och riksdag har många mål med projektet . Vid sidan av tillväxtmål, sysselsättningsmål och fördelningspolitis- ka mål finns som nämnts också ambitionen att ska utveckla vuxenutbildningens organisationsformer i kommunerna. I avsnitt 3.2 beskrevs vad regeringen och kräver att kom- munerna ska åstadkomma när det gäller kvalitativa faktorer inom . En del av detta kan kortfattat beskrivas så här: kommunmedborgarnas utbildningsbehov och önskemål invente- ras, den lokala arbetsmarknadens utbildningsbehov och kompetensbe- hov inventeras, information och uppsökande verksamhet riktas till målgrupperna, individuell studievägledning erbjuds alla som efterfrågar utbild- ning, individuell studieplan upprättas för alla studerande, utbildningssatsningen följs upp och utvärderas och prövning sker för den som vill skaffa sig ett formellt betyg utan att ha gått en kurs. Som övergripande krav finns följande: den enskilda individens önskemål, behov och förutsättningar ska vara styrande och flexibilitet, kvalitet och nytänkande ska prägla utbildningens ut- formning, inriktning och innehåll. 1995/96:222) Som framgår i avsnitt 3.2 har regeringen och också en del önskemål om vad kommunerna borde beakta i sina lokala pro- jekt. Delegationen för har varit mycket aktiv när det gäller att förmedla regeringens krav och önskemål till dem som leder i kommunerna och Delegationen har också på olika sätt stöttat det lokala utvecklingsarbetet. Sedan inbjudan att delta i gick ut till landets kommuner har kommunerna arbetat med dessa krav och önskemål med varie- rande ambitionsnivå och delvis olika inriktningar. Kommunerna har utöver regeringens mål själva utformat lokala mål och strategier för sina projekt i samband med att de ansökte om statsbidrag inom . Eftersom kommunerna haft frihet 152 – statsbidrag, krav och volym att uppfylla regeringens och krav på det sätt som de själva funnit lämpligast och dessutom satt upp egna mål har Kunskapslyfts- projekten runt om i landet olika karaktär. Det handlar dock alltid om att skapa mer vuxenutbildning under nya, flexibla organisationsfor- mer. För att se till att kommunerna verkligen utvecklar vuxenutbild- ningen i den riktning de sagt sig vilja göra i sin ansökan ställs inte bara kvantitativa, utan också kvalitativa, krav i samband med stats- bidraget. För att få utnyttja statsbidragen för utbildning på gymnasial nivå krävs att kommunen genomför insatser av kvalitativ natur i hu- vudsak i enlighet med vad som beskrivits i kommunens ansökan om statsbidrag. I kapitel ges en översiktlig bild av hur Kunskaps- lyftet utvecklat sig under projektets första halvår av tio när de gäller de kvalitativa faktorerna. 7.3Genomförd ökning av antal har inneburit att utbildningsvolymerna förändrats inom berörda skolformer i jämförelse . I detta avsnitt beskrivs hur volymerna förändrats inom den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå respek- tive grundläggande nivå, inom folkhögskolorna och SSV i tur och ordning. 7.3.1Kraftig volymökning på gymnasial nivå inom vuxenutbildning Den största volymförändringen har skett inom den kommunala vux- enutbildningen på gymnasial nivå. Där har antalet utnyttjade helårs- platser ökat kraftigt vilket framgår av tabell 7.2. Denna ökning har åtföljts av motsvarande ökning av antalet studerande. Hur antalet in- divider i utbildning förändrats beskrivs dock inte här utan i kapitel 9. – statsbidrag, krav och volym 153 Förändring av antalet genomförda helårsplatser på gymna- sial nivå inom den kommunala vuxenutbildningen i jämförelse med genomsnittlig utbildningsvolym under studieåren /94 – 1995/96. Totalt antal genomförda platser Av fastställd basorganisation, framräknad som genomsnitt för kommunalt finansierad utbildning perioden /94 -1995/96 Ökning utöver basorganisation enligt ovan Statligt finansierade kurser för arbetslösa, genomsnitt 1993/94 – 1995/96 Ökning utöver kurser för arbetslösa + basorg. enligt ovan, dvs utökning ut- över genomsnittlig total utbildningsvolym perioden /94 – 1995/96 Anmärkning: Definitionen av en helårsplats är inte över tiden. Se bilaga 1 för information om begrepp och definitioner. Källor: , 1996. Uppdrag till angående omfattningen av gymnasial vuxenutbildning i kommunerna, Dnr 1996:1725. Delegationen för , 1998. Antal genomförda platser . Helårsplatser enl definition . Reviderade basorgani- sationer Grvux och Gyvux juni-97. För att inte krångla till redan komplicerade begrepp ytterligare har de helårsbegrepp som legat närmast till hands för respektive begrepp och tidsperiod använts i tabellen. Det gör att definitionen av en hel- årsplats inte är och statistiken i tabell 7.2 bör tolkas med detta i åtanke. Se bilaga 1 för mer information om begrepp och defi- nitioner. För att säkerställa att inte ersätter kommunalt fi- nansierad utbildning har räknat fram en så kallad basor- ganisation som kommunerna måste tillhandahålla för egna medel innan de kan ta de statliga stöden inom i anspråk. för gymnasial nivå är framräknad som den vux- enutbildning som kommunerna själva finansierat i genomsnitt åren 1993/94 – 1995/96 och den uppgår på aggregerad nivå till cirka 36 900 helårplatser (, 1997j). Varje helårsplats utgörs i beräkningen av lärarledd undervisning för en per- son eller motsvarande, det vill säga det helårsbegrepp som användes tidigare. För volymen har en helårsplats istället beräknats som 756 verksamhetspoäng. Som framgår i tabell 7.2 upp- gick utbildningsvolymen inom den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå till 135 600 helårsplatser om 756 verksamhetspo- äng . Utbildningsvolymen var därmed 98 700 helårsplatser större än den genomsnittliga kommunalt finansierade volymen /94 – 1995/96 (135 600 – 36 900 = 98 700). 154 – statsbidrag, krav och volym SOU 1998:51 Under läsåren 1993/94 – 1995/96 utgjordes utbildningsvolymen dock inte bara av kommunernas basorganisationer. Det fanns dess- utom i genomsnitt 28 800 statligt finansierade utbildningsplatser för arbetslösa inom den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå (, 1996e). I tabell 7.2 framgår på den nedersta raden hur antalet helårsplatser ökat i jämförelse med den genomsnittliga totalvolymen under den föregående statliga satsningen de aktuella åren. Den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå har således ökat med 69 900 platser i jämförelse med den genomsnittliga totala utbildningsvolymen på gymnasial nivå un- der läsåren 1993/94 – 1995/96. Jämför man istället omfattningen med volymen utbildning under studieåret närmast före är ökningen inte lika stor. Omfattningen av kurser för arbetslösa utökades från och och var som störst studieåret innan tog vid. 7.3.2Volymförändring på grundläggande nivå inom vuxenutbildning För grundläggande vuxenutbildning inom kommunerna har en sam- manlagd volym om 16 000 helårsplatser à 756 verksamhetspoäng rapporterats för i mätningen (1997f). Liksom för den gymnasiala vuxenutbildningen finns för grund- läggande nivå en basorganisation framräknad av . Den kommunalt finansierade utbildningen på grundläggande nivå upp- gick till sammanlagt 26 200 helårsplatser i genomsnitt under studie- åren 1993/94 – 1996/97. Inga statligt finansierade kurser för arbets- lösa fanns på denna nivå och dessa 26 200 platser kan således sägas utgöra basorganisationen för grundläggande vuxenutbildning. En helårsplats är i sammanhanget beräknad som lärar- ledd undervisning för en person eller motsvarande. (, 1997j) Vid en jämförelse mellan basorganisationen och volymen verkar det som om utbildningen på grundläggande nivå mins- kat. uppgick utbildningsvolymen till 10 200 hel- årsplatser färre än den genomsnittliga utbildningsvolymen de fyra studieåren närmast före (16 000 – 26 200 = -10 200). Att så verkligen skulle vara fallet förefaller dock osannolikt. Mer rimligt är att tro att de 5 000 tillgängliga statligt finansierade utbild- ningsplatserna på grundläggande nivå inom skulle öka den sammanlagda volymen. Det finns i statsbidragssystemet – statsbidrag, krav och volym 155 krav på de kommuner som vill utnyttja stödet inom att de först och främst måste utöka den utbildning som de själva står för innan de kan komma ifråga för statsbidrag inom . Statsbidrag har endast utgått för utbildning utöver av en kommuns fastställda basorganisation på grundläggande nivå (se bi- laga 1). Cirka 3 900 av de 5 000 platserna utnyttjades och dessa delades av 112 kommuner. Detta innebär att 112 kommuner ökade sin egen volym och därefter ökade utbildningsvolymen ytterligare för de statsbidrag de erhållit. Det har dock inte funnits några volymkrav på de kommuner som inte har fått statsbidrag. Teoretiskt sett skulle det kunna vara så att dessa kommu- ner minskat sin vuxenutbildning på grundläggande nivå så mycket att den totalt sett minskat i landet med i storleksordningen 10 000 platser, dvs . Förmodligen är dock den redovisade minskningen inte är reell, utan ett resultat bristfällig registrering. En viktig indikation på att statistiken är felaktig är att antalet studerande minskat mycket lite i jämförelse med det genomsnittliga antalet stu- derande . Om de som studerar har ungefär samma stu- dietakt som tidigare studerande haft borde antalet helårsplatser inte ha minskat eller minskat högst marginellt. När slutliga data för bearbetats av blir det förhoppningsvis möjligt att faststäl- la den verkliga förändringen av antalet utbildningsplatser. arrangerade folkhögskolorna sammanlagt 1 som långa allmänna och särskilda kurser, korta kur- ser, folkhögskoleledda cirklar och kurser inom särskild utbildnings- insats (se tabell 7.3). Den så kallade särskilda utbildningsinsatsen svarade för drygt 318 000 av dessa deltagarveckor. Fram till och med utgjordes den särskilda ut- bildningsinsatsen av kurser för arbetslösa. Folkhögskolorna fick statliga stöd för att anordna 10 000 utbildningsplatser beräknat per helår inom satsningen kurser för arbetslösa. övergick statsbidraget till dessa 10 000 utbildningsplatser till att vara utbildningsplatser inom ram. I samband med det fick skolorna en viss minskning av stödet per plats. 156 – statsbidrag, krav och volym Antal deltagarveckor för folkhögskolorna 1997 och 1995/96 (12 mån) inom långa och korta kurser, folkhögskoleledda cirklar samt särskild utbildningsinsats Långa, korta kurser Källa: , 1998, Årsredovisning 1997 , . I folkhögskolesammanhang brukar helårsstudier anses pågå inklusive lov . En helårsplats kan därför anses bestå av . Omräknat till antal helårsplatser uppgick antalet helårsplatser som tillhandahölls inom den särskilda utbildningsinsatsen till 9 950 stycken 1. Under /96 utgjorde volymen inom den särskilda utbild- ningsinsatsen eller, annorlunda uttryckt, 11 004 helårsplatser . anger att det minskade antalet deltagarveckor för det särskilda statsbidraget bland annat har att göra med att sko- lorna fått en alltmer ansträngd ekonomi. Skolor som tidigare genom- fört en större verksamhet än vad som krävts har minskat sina vo- lymer ned till de miniminivåer som angivits av . (, 1998a) Det är inte bara verksamheten inom det särskilda anslaget som har minskat, det har dessutom skett en mindre minskning av antalet del- tagarveckor för det ordinarie statsbidraget (se tabell 7.3). Samman- taget för ordinarie verksamhet och särskild utbildningsinsats har vo- lymen minskats med , eller 1 513 helårsplatser . Liksom för kommunerna finns för folkhögskolorna krav på att särskilt finansierad verksamhet inte ska ersätta utbildning som an- nars skulle ha kommit till stånd. Detta krav fanns under den föregå- ende satsningen på kurser för arbetslösa och det finns också inom : Statsbidraget till en folkhögskola skall minskas, 1För att ge jämförbarhet med tabell 7.1 skulle en beräkning på kunna göras. Hälften av 1997 utgjordes dock den särskilda utbildningsinsatsen (se tabell 7.3) av kurser för arbetslösa. Detta gör att det i vilket fall som helst inte går att säga om 10 000 platser per helår kommit tillstånd inom och en sådan beräkning är därför ointressant det aktuella året. – statsbidrag, krav och volym 157 om omfattningen av den ordinarie verksamheten där blir väsentligt lägre än den ordinarie utbildning som anordnades under föregående budgetår och som inte finansierades med särskilt bidrag (SFS 1996:1397 9 §). Detta torde innebära att den ordinarie verksamhets- volym som finansierats via folkbildningsanslaget 1997 inte får vara väsentligt lägre den ordinarie verksamhetsvolymen under /96. /96 ingår i det senast avslutade budgetåret innan (1995/96 18 mån). har i sin kontrollfunktion gentemot skolorna inte valt att jämföra de realiserade volymerna med volymerna under /96. I stället har man valt att använda sig av så kallade ingångsvärden som finns fastställda för varje skola. Ingångsvärdet är det antal deltagarveckor som en skola borde kunna prestera för det ordinarie statsbidraget. Värdena räknades fram 1991 och har sedan justerats emellanåt när förutsättningarna ändrats. har krävt av skolorna att av ingångsvärdena måste produceras inom ramen för det vanliga anslaget. sänkte man dock kravet till med hänvisning till långsiktiga kvalitetsaspekter (Folkbildningsrå- det, 1998a).