sou · GMB3137d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Här redogörs också för miljöfrågor - nas etablering i samhällsdebatten och vilken roll katastrofer har haft för miljörörelsernas mobilisering och miljölag - stiftning. En annan bakgrundsteckning skildrar formandet av väg- och vattenbyggarnas självbild och deras förhållande till miljöfrågorna. Huvuddelen av studien behandlar Projekt från början fram till det att bygget stoppades. Inledningsvis redogörs det för det stora satsningar på infrastruktur, därefter beskrivs förundersökningarna och ansökningar inför bygget. En tonvikt i studien kommer att läggas på hur miljöfrågorna behandlades i samband med det s.k. mellanpåslaget. Mellanpåslaget beskrivs i utredningen som en förhandling om miljön. Denna förhandling handlade dels om hur mil - jölagarna skulle tolkas och vad som definierades som ett miljöingrepp, dels om hur olika riksintressen och miljöproblem vägdes mot varandra och slutligen om maktförhållanden och ekonomi. Vidare kommer proble - men med vattenläckage, ansökningar om nya vattendomar och använd - ningen av tätningsmedlet att belysas. Avslutningsvis redo görs för slutsatser och några lärdomar presenteras. Vad är det andra värt? För att kunna besvara frågan: vad är det andra värt?, måste det redas ut vilka värden som är knutna till naturen och miljön. Ur ett historiskt perspektiv framkommer tydligt att det under olika tider har skiftat och förändrats vad i naturen som anses värdefullt. 7 I det moderna industri - samhället utvecklades en natursyn som byggde på vetenskapligt tänkande där naturen uppfattades som rent materiell och styrd av natur - lagar. 1700-talets upplysnings- och kameralistiska tänkande är typiskt för denna natursyn. Naturen sågs som en mänsklig tillgång som måste bearbetas och förädlas. Hanteringen av naturresurserna skulle förbättras med hjälp av bokföring och potentiella resurser skulle inventeras. Denna natursyn utgick från människan och naturen fick sitt värde genom den nytta eller det ekonomiska värde den fick i samhället. Det fanns också en hushållningstanke i detta synsätt som byggde på ett framförhållande perspektiv där naturresurserna på ett rationellt måste bevaras för framtida behov. Detta motiv för naturskydd har varit det avgjort mest betydelsefulla ända fram . Som en reaktion mot det framväxande industrisamhället uppstod emellertid andra hälft det moderna naturskyddet som legitimerade naturbevarande utifrån andra värderingsgrunder. 8 Ett motiv utgick från djurskyddsföreningarna som betonade människans moraliska ansvar att i ett civiliserat samhälle även skydda och värna om djur och fåglar. En annan grund för naturbevarande byggde på ett mer vetenskapligt och storslaget nationalistiskt motiv. Naturen sågs som något avskilt från det människoskapade, något oföränderligt och genu int. Industrisamhällets expansion hotade de sista resterna av denna orörda 7Sverker och , Jorden en ö: En global miljöhistoria (, 1998), och , Naturkontraktet: Om naturumgängets idéhistoria (, 1991). 8Bosse , Från rikspark till bygdemuseum: Om djurskydds-, natur - skydds-, och hembygdsrörelserna i sekelskiftets , Naturligtvis: Upp- satser om natur och samhälle tillägnade (, 1981). Vad är det andra värt? natur, vilken behövde skyddas från ekonomiska intressen. svenska nationalparkerna som inrättades 1909 skulle fungera som vetenskapliga referensområden, där vetenskapsmän kunde studera den ursprungliga naturen, och som exempel på storslagen svensk natur. Genom att dessa områden skyddades kunde man också sanktio nera exploatering av andra områden. På så sätt kom således national parkerna att legitimera moderniseringsprocessen. De vetenskapliga motiven har fortsatt att dominera som grund för naturbevarande och olika sorters naturvetenskapsmän och naturentusiaster har fungerat som naturens ombudsmän, dvs. fört naturens talan i samhället. 10 Dessa experter har med veten skapliga metoder försökt identifiera och upptäcka objektiva egen skaper hos naturen som kan ligga till grund för bevarande. blivit ett kunskapsproblem i stället för ett värderings problem där specialister inventerar och rangordnar olika landskap efter grad av vetenskapliga motiv som framförts för naturbevarande kan man se en Betoningen på den ursprungliga naturen ersattes evolutionär syn där i stället den representa tiva betraktelsesättet dominerade lyftes helhetsperspektivet fram och man försökte bevara så orörda områden som möjligt. decenniet har biologisk mångfald blivit det viktigaste kriteriet för att Bevarandemotiven har inte bara förändrats på grund av nya veten - skapliga teorier, utan även som en följd av samhälleliga förändringar och Detta har medfört att nya bevarandeobjekt och landskap lyfts fram, t. ex. ur demokratiska och perspektiv för att öka tillgängligheten till rekreations- och friluftsområden. I lagstiftningen avspeglas detta genom begrepp som riksintressen och natur-, kultur- och friluftsvärden. 9 , Naturen som minnesmärke, Kulturarvets natur, eds. och (, 1998). 10Thomas Hillmo och , Nature's Ombudsmen: The Evolution of Environmental Representation in , Environment and History 1997:1, 19-43. 11Johan Hedrén, Miljöpolitikens natur (, 1994), 71-75, och , Miljö och medborgarskap: Om natur, rättigheter och social artikula - tion av värden, Miljö, politik och samhälle (, 1998, kommande), 6-8. 12Hillmo och Lohm, Nature's Ombudsmen, 36. Vad är det andra värt? är emellertid genomgående diffust definierade. I lagstiftarnas bedöm - ningar vägs dessa intressen och till synes objektiva värden mot andra samhällsintressen och värden, medan de grundläggande värdefrågorna i praktiken lämnas outredda. På så sätt blir landskapet ett förhandlings - bart pussel, där varje intresse någonstans skall få sina bitar utlagda. Statsvetaren visar i sin (1994) att bevarandemotiven i miljöpolitiken fortfarande främst fram står som nyttobaserade, som frågan om miljöobjektens okränkbarhet endast reses långt ut i periferin. Miljöpolitiken borde även inkludera den värdemässiga grunden, menar ; han understryker att miljöfrågan inte handlar om kunskap och värden, utan om kunskap om värden.13 I praktiken upptäcks inte heller natur- och kulturmiljövärden i ett värdemässigt vakuum. Att vissa landskap, som t. ex. fjäll och lövängar, anses vara mer skyddsvärda än andra handlar i grund och botten om något som människor kommit överens om. Sådana överenskommelser växer historiskt fram kring vissa företeelser eller objekt, som på så sätt får en högre status. I denna kulturella process är naturvetenskapsmän nen endast en av många aktörsgrupper som påverkar. Andra viktiga grupper i denna process är t. ex. historiker, författare, konstnärer och journalister. Även ting och föremål som turistguider, vykort och skol - böcker har betydelse för att vissa områden tillskrivs särskilda egen skaper och värden. Bevarandevärden skapas således också av sådant som berör känslor, normer, estetik, psykologiska faktorer och arv och iden titet, vilket vetenskapen har svårt att fånga. Genom inlärning och socialisation artikuleras sådana värden kring olika objekt eller områden vilket även påverkar urvalskriterierna för naturbeva rande och skyddslagstiftning. På grund av att dessa värden är vaga får de emellertid ofta stå tillbaka för ekonomiska intressen. är, som ovan nämnts, en sådan plats som har fått ett högt bevarandevärde. Detta beror på vetenskapliga kriterier, som att på grund av sin geologiska struktur är ett enormt grund- vattenmagasin, att det finns ett unikt kulturlandskap med arkeologiska lämningar och att det för svenska förhållanden finns en stor biologisk mångfald. Det beror också på att med omnejd haft en nationell status som turistmål och är en plats som lärts ut i skolgeografin. Till har konstnärer sökt sig och där har många sommarhus byggts. Dessutom finns för enskilda personer i den lokala omgivningen speciella minnen och platser som är knutna till åsen. 13Hedrén, Miljöpolitikens natur, 75. 14Sörlin, Miljö och medborgarskap, 7. Vad är det andra värt? Tillsammans har detta gett ett erkännande som ett naturskönt landskap och populärt rekreations- och turistområde. För att förstå varför katastrofen vid väckte så stor upp - märksamhet måste också miljöfrågans etablering i samhällsdebatten beskrivas. Denna etablering kan sägas ha skett efter och framförallt efter 1960. 15 Under dessa rekordår expanderade de västliga ekonomierna och en allt större välutbildad urban medelklass uppstod som hade såväl råd som tid att ägna sig åt andra verksamheter än att bara skaffa sig mat för dagen. Flera sociala rörelser, som kvinno-, freds- och vänsterrörelsen, hade sin grogrund bland företrädesvis de unga inom denna sociala grupp. De reagerade mot det etablerade sam - hället och mot de normer och värderingar som fanns inom föräldra - generationen. I denna samhällsgrupp, som själv hade haft liten kontakt med de areella näringarna och tillverkningsindustrin, växte också en miljömedvetenhet fram. Viktigt för miljöfrågornas etablering var också att det efter började uppstå ett globalt medvetande. Mediernas allt vidare nyhetsrapportering från hela världen medförde att avlägsna problem kom närmare och riskerna blev tydligare. - tidens situation med det och avkoloniseringen satte natur - resurser, överbefolkning, försörjning och terrorbalans på dagordningen. Alla de här frågorna berörde förhållandet mellan människan och naturen och människans möjlighet att kontrollera eller förstöra natur- och kulturlandskapet. Användningen av kärnvapen visade att männi skan ytterst kunde utrota sig själv och åtskilligt av livet på jorden. Även förgiftning och föroreningar uppmärksammades. bok (1962) blev i det här sammanhanget en viktig utgångspunkt för det nya miljömedvetandet. I boken beskrevs hur an - 15 Det finns, såväl internationellt som nationellt, en allt större litteratur som ur ett historiskt perspektiv redogör för miljöfrågornas framväxt och etablering. Detta avsnitt bygger väsentligen på , The Global Environmental Movement, second edition ( Chichester , 1995), , Nature's Nation: An Environmental History of the (, 1998), och , Jorden en ö, , Rörelser i det moderna: Politik, modernitet och kollektiv identitet i 1789-1989 (, 1997), och . , Miljövård på längden och tvären: Några synpunkter på svensk miljöpolitik , opubl. stencil (1994). Vad är det andra värt? vändningen av bekämpningsmedlen och kemikalier, framförallt DDT, inom jordbruket var ett hot mot naturen. visade att kemiföre tagen och andra som tjänade på användningen av DDT visste om farorna men ändå tillät att medlet användes. Boken målade upp en bild av ett förgiftat samhälle, vilket genom bekämpningsmedlens cancerfram kallande effekter i förlängningen även kunde bli ett hot mot männi skans Tyst Vår fick ett stort genomslag i den politiska debatten och i många länder förbjöds DDT. Boken, som kan ses i en alarmistisk och civilisationskritisk tradition, följdes av en mängd lik nande larmrapporter, med svenska exempel som Hans svält, förgiftning (1967), av ett moln (1968) och – efter: en diagnos (1971). Även faktiska katastrofer visade att det som framfördes i larm - rapporterna var verkliga hot och vilka ödesdigra konsekvenser männi - skans oförmåga att hantera sin egen teknik kunde få. Intressant att lägga märke till är dock att hade flera all varliga katastrofer inträffat i samband med kemiska utsläpp, smog eller olyckor, utan att medierna eller allmänheten uppmärksammade detta som miljökatastrofer. Däremot , när ett miljö- och riskmedvetande - ett miljöparadigm16 - hade spritt sig i samhället, väckte tillbud och katastrofer stor uppmärksamhet och ansvar utkräv des av företagsledare och politiker. Således kan man konstatera att vad som benämns som en katastrof inte bara bestäms av graden av det inträffade, hur stora utsläppen har varit och hur många människor som skadats eller dött, utan även av hur händelsen upplevs och definieras i det omgivande samhället. En sådan tolkningsram att placera in dessa händelser i uppstod följaktligen först . Namn på katastrof - platser eller olycksdrabbade båtar och fabriker, som t. ex. Minamata, , , , Seveso, , Bhopal, Tjernobyl och , fick i miljödebatten en funktion som tankeställare och varningar för vad som skulle kunna komma . Inom miljörörelsen var det framförallt hotet om en framtida global miljökatastrof som utgjorde den mobiliserande kraften. Katastrofdiagnosen uppmanade till snabb handling innan det var . Man ansåg sig stå inför ett antingen/ eller-val, där man antingen lät samhället fortsätta mot sin undergång eller förändrade det i grunden för att rädda jorden. 16 , , : From a National to International Scientific Agenda, 1929-1952, Mundus Librorum: Essays on Books and the History of Learning, eds. (, 1996). Vad är det andra värt? Det mest kända exemplet på en svensk miljöskandal var den vid BT Kemis fabrik i I fabriken, som anlades i ett gammalt sockerbruk , tillverkades bekämpningsmedel för började kringboende klaga över den dåliga lukten från fabriken, den närliggande Braån uppvisade tydliga förore - ningstecken och trädgårdsodlare längs ån fick sitt vatten förstört. ett drygt decenniums kamp och processande mot företaget framlades allt fler bevis för att giftiga fenoxisyror läckte ut och att företaget inte skötte miljöfrågorna som man skulle. Det var emellertid svårt att stoppa tillverkningen och det var till stor del enskilda människor och samman slutningar av privatpersoner som ensamma fick föra talan mot före taget. För dem som drev kampen mot företaget tycktes det finnas en enad front bestående av företagsledningen, politiker, myndigheter och veten skapliga experter som alla förnekade eller tonade ner problemen. även länge innan något större massmedialt intresse för kampen väcktes. Slutligen 1977 uppdagades att företaget hade grävt ner hund ratals tunnor med mycket giftigt avfall på industri området. sensation och de ansvariga ställdes inför rätta. fabriken i stycken och staten fick stå för den dyra saneringen. av denna miljöskandal skapade en skepsis till företags, myndig experters uttalanden och försäkringar, vilket ytterligare för stärktes av den pågående kärnkraftsdebatten. Det ökade miljömedvetandet och de inträffade miljöskandalerna, såväl i som utomlands, gick emellertid inte obemärkt förbi utan resultatet blev att staten tog ett fastare grepp om miljöfrågorna. inrättades som fick ett övergripande ansvar för miljöområdet och bildades det naturvårdsenheter vid läns - Inom lagstiftningen inrättades också nya övergripande lagar Naturvårdslagen kom till 1964, miljöskydds lagen 1969, lagen om hälso- och miljöfarliga varor 1973, och senare kan plan- och bygglagen och naturresurslagen, 1987, tillfogas. nalisering av miljöfrågorna visar på vad som kan sägas vara miljöpoli - tikens genombrott i . Miljöfrågan kom på så sätt att tiseras och naturens ombudsmän blev tjänstemän i den stat 17Lars Lalander, Svenska miljöskandaler (, 1995). 18Monica och , Min seger över BT Kemi: egen berättelse om kampen mot lögner, förtal och det cyniska spelet med människor kring en giftfabrik (, 1978). 19Torbjörn och , Varför fick vi inget veta? : En stu- die av hur pressen missade BT-kemi och (, 1981). Vad är det andra värt? 20 Redan tidigt fanns ett samförstånd i miljö frågan mellan staten och industrin. Naturvårds verket och andra myndigheter skulle genom rationella avvägningar mellan ekonomiska och andra värden finna en balans mellan samhälle liga och individuella intressen och reg lera exploatering och miljöskadlig verksamhet. Sett utifrån den allmänna miljödebatten fanns emellertid inte samma samförståndsanda. Från att ofta ha setts som något konfliktfyllt som radikala grupper lyfte fram för att kritisera samhällsetablissemanget, blev miljöfrågan allt mer etable - rad i samhällsdebatten och framstår den som en samför- ståndsfråga. Alla är överens om att det finns miljöproblem, att man skall värna om miljön och varje parti, kommun, myndighet eller stor företag har en miljöpolicy. Till skillnad från tidigare miljöskan daler , vilka ofta inträffade på grund av bristande eller helt obefintlig hänsyn till miljön, så fanns det vid tunnel projektet i en uttalad sådan hänsyn. När miljö katastrofen vid blev ett faktum var inte heller reaktionen densamma som vid liknande tidigare händelser. fram ställdes inte som ett förebådande tecken på en framtida global miljö katastrof. I stället frågade sig alla hur ett sådant giftutsläpp kunde inträffa i dagens miljöupplysta tid, med alla regelverk och miljöpröv nings- och miljösäkringssystem som syftar till att förhindra just sådana katastrofer. Professionella värderingar och organisations- kulturer Vid tillbud, som det vid , väcks följaktligen frågor, förklaringar söks och man undersöker ifall de ansvariga har brutit mot lagstiftning eller brustit i miljöhänsyn. Det är dock ofta som de utpe kade ansvariga själva inte anser sig ha gjort något större fel. De menar att de endast har fullföljt de arbetsuppgifter de var satta att sköta, följt gällande lagstiftning och i största möjliga mån försökt ta hänsyn till miljön. I stället förklaras det inträffade som en följd av olyckliga omständigheter, bristande kunskap och information eller andra yttre faktorer. Även om det faktiskt är så att de utpekade har gjort fel, så kan det ändå finnas en oförståelse hos de ansvariga. Med andra ord finns det en diskrepans mellan hur utomstående ser på det inträffade och hur de 20 Hillmo och Lohm, Nature's Ombudsmen, 37-38. Vad är det andra värt? inblandade i projektet själva tolkar samma händelse. Detta kan bero på att de inblandade i projektet tillhör en särskild organisationskultur som skiljer ut dem från omvärlden. Den ovan åberopade . menar att inom ett sociotekniskt system utvecklas en systemkultur, dvs. gemensamma synsätt på vad som är rätt och fel och på vilka problem och målsättningar som är väsentliga. Teknik historikern hävdar att i ett litet land som blir detta extra tydligt eftersom de ledande personerna inom systemet utgör en liten krets som har täta kontakter med varandra. Vidare har många en likartad utbildningsbakgrund vid de fåtaliga tek niska högskolorna och karriärvägarna består av en vandring mellan olika organisationer inom systemet. Detta ger sammantaget upphov till en stark kåranda. Den franske vetenskapssociologen betonar ännu mer än hur tekniker och vetenskapsmän avskiljer sig från omvärl den och definierar ut andra samhällsgrupper från det egna intresseom rådet. menar att vetenskapliga och tekniska professioner bildar exklusiva nätverk (stora likheter med ett sociotekniskt system) som tillsammans besitter mycket stora resurser och kunskaper, vilket ger såväl den enskilde ingenjören/forskaren som det samlade kollektivet en styrka att ange vad som är kunskap och vad som är rationellt. För att kunna avskilja nätverket från den övriga världen och hålla ihop det när det växer, definieras omvärlden som irrationell. Det skapas på så vis en vetenskaplig/teknisk diskurs inom nätverket som definierar vad som är vetande och vad som är tro, som en asymmetri uppstår mellan dem som är inne i nätverket och dem som är utanför. Ifrågasätts ingenjörens/forskarens auktoritet, så ifrågasätts hela nätver kets trovär- dighet, vilket i praktiken är mycket svårt eftersom det då krävs att den som ifrågasätter själv besitter en stor sakkunskap och har ett stöd i samhället som är jämbördigt med det anklagade nätverkets. Således leder ett yttre ifrågasättande av nätverket till att kritikerna antingen utdefinieras som irrationella och företrädare för extrema åsik ter eller så övertygas de att godta nätverkets diskurs och blir på så vis allierade.22 För att förstå hur dylika nätverk och professionella självbilder upp - står måste ännu en historisk tillbakablick göras, där det är väg- och vattenbyggarnas (V-byggarnas) syn på sin profession och förhållande till miljöfrågorna som skall undersökas. Detta är relevant för utredningen, 21Se också , I fädrens spår: Den svenska infrastrukturens histo- riska utveckling och framtida utmaningar (, 1994), 84-85. 22Bruno , Science in Action: How to Follow Scientists and (, MA, 1987), 179-213. Vad är det andra värt? eftersom V-byggarna hade en dominerande position inom Pro jekt och därför att ett tunnelbygge väsentligen är ett väg- och den industriella omvälvningen, finns det en tydlig självbild; man ser sig Det var V-byggarna som hade lagt grunden för framsteget, tillväxten och för skapandet av en stark industrination. Vid anläggandet och planeringen av hamnar, järnvägar, vägar, telegrafledningar, vatten- och avloppsledningar och kraft dammar behövdes V-byggare med kvalificerad utbildning och expert kunskap. byggarna blev med sin högskoleutbildning och sina led inom företag och myndigheter en dominerande grupp inom sin kompletterades denna självbild med en social I uppbyggnaden av välfärdssamhället avgörande roll för att åstadkomma ett samhälle där alla medborgare skulle kunna få möjlighet att åka på semester, ha tillgång till rinnande vatten, sophämtning m.m. Det fanns en föreställning om att deras egen verksamhet inte bara handlade om att finna de bästa tekniska och ekono - miska lösningarna vid anläggningsarbeten, utan också om att deras insatser påverkade och förändrade det omgivande samhället. underström riktad mot industrisamhället och välfärdsbygget har det dock funnits protester mot de negativa konsekvenser för miljön och människors hälsa som utbyggnaderna medfört. Dessa kritiska röster fick emellertid stå tillbaka för de ekono miska och sociala landvinningarna som gjordes och kritiken försvann i den allmänna 24 Ett exempel på en tidig sådan konflikt mellan nationella exploatörer och lokala protester är regle ringen av sjön , som genom vattenkraftsutbygg nad omvandlades till ett vattenmagasin och där de lokala intressena fick stå tillbaka för Som tidigare beskrivits var det först som miljö - tänkandet fick sitt genombrott. En av måltavlorna i kritiken var stora byggprojekt, som motorvägar, vägdragningar, tunnelbanor och vatten - Vid Freden i Sarek, Striden om striden om almarna i visade sig miljöfrågorna få sådant stöd att exploatering kunde åsikter, Väg- och vattenbyggaren 1980:1, 17. 24Kaijser, I fädrens spår, 186-187. 25Eva , Industrialisering av älvar: Studier kring svensk vatten- kraftutbyggnad (, 1996), 171-248. Vad är det andra värt? stoppas.26 På detta sätt blev miljön något som måste tas hän syn till vid anläggningsarbeten. har såväl demokratiska som utomparlamentariska miljöaktioner bidragit till att stoppa flera stora byggprojekt som Tredje spåret och Dennispaketet, medan genomförs men med höga miljökrav. Det är med andra ord uppenbart att stora tekniska projekt inte bara handlar om teknik och ekonomi. Som etnologen har visat i en uppsats har förhoppningar och farhågor knutna till mobiliserat ett etiskt landskap kring projektet. 27 Från att de första planerna på en bro över främst var en angelägenhet för ingenjörer och ett avgränsat tekniskt projekt, så har med tiden allt fler intressen och grupper kompletterat och komplicerat bilden genom att till projektet koppla visioner och radikala ifrågasättanden. Dels har förespråkare för bron sett den som en förutsättning för skapandet av en ny gränsöverskridande tillväxtregion, med ett och en ökad internationell konkurrenskraft. För dem är bron ett ansvarsfullt och angeläget projekt. Dels har, framförallt från miljöhåll, projektet kraftigt ifrågasatts då det medför ökad biltrafik, hotar inströmningen av saltvatten till och för att bron med sina anslut ningsvägar förstör det omgivande landskapet. På detta sätt har laddats med olika framtidsscenarier och värderingar och den har alltså fått en allt större såväl ekonomisk, social som territoriell för ankring men också en moralisk dimension. Både förespråkarna och motståndarna ser på varandra som vi (de ansvarsfulla) respektive de andra (som är ansvarslösa).