sou · GMB344d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Utredaren skall också undersöka hur bestämmelserna i vapenlagen och vapenförordningen om beviljande av tillstånd till särskilt farliga vapen, såsom helautomatiska skjutvapen, till- lämpas samt överväga om dessa överensstämmer med EG:s vapendirektiv. Utredaren skall härutöver överväga om bestämmelserna om återkallelse av tillstånd enligt vapenlagen är utformade på ett ändamålsenligt sätt, med beaktande både av rättssäkerhets- aspekten och intresset av att kunna föreb ygga missbruk av skjutvapen. I det sammanhanget skall utredaren även överväga hur polismyndighetens möjligheter att få information om sådana förhållanden som kan föranleda återkallelse av tillstånd skall kunna förbättras. Dessutom skall utredaren inom ramen för översynen överväga och ta ställning till de förslag som har lagts fram av i dess , med undantag för sådana åtgärder som faller inom Försvarsmaktens område. Slutligen skall utredaren göra en inventering av de övriga åtgärder som kan komma i fråga för att minska risken för spridning av skjutvapen och ammunition till kriminella och att vapen kommer till användning vid brott samt göra de över- väganden och lämna de förslag som föranleds därav. Det ingår inte i uppdraget att behandla frågor som rör skjutvapen som tillhör staten. Sådana frågor övervägs f.n. inom Försvarsdepartementet och Försvarsmakten. En översyn av knivförbudslagen Utredaren skall se över lagen om förbud beträffande knivar och andra farliga föremål. I översynen skall det ingå att göra en utvärdering av lagen i enlighet med vad justitieutskottet uttalat i sitt betänkande 1989/90:JuU35. Vidare skall ingå att överväga om knivförbudet bör utvidgas till att gälla också på andra platser än , t.ex. i myndigheters lokaler dit allmänheten har tillträde, eller om ett generellt förbud att inneha vissa föremål bör införas. I översynen skall också ingå att överväga om överlåtelse- förbud eller förbud mot saluhållande bör införas beträffande fler typer av föremål än vad som föreskrivs , t.ex. vissa typer av knivar eller andra farliga föremål. Därvid bör utredaren undersöka vilka bestämmelser som gäller i andra stater inom Europeiska unionen och om möjligt föreslå en avgränsning som är gemensam inom vårt närområde. Utredaren skall överväga och lämna förslag till utformningen av ett förbud mot att medföra skjutvapen på allmän plats i andra fall än när detta på grund av särskilda omständigheter kan anses vara befogat. Beträffande den lagtekniska utformning av förbudet bör ledning kunna hämtas från knivförbudslagen. Det får emellertid övervägas närmare var bestämmelsen lämpligen bör placeras. Vidare skall utredaren belysa polisens möjligheter enligt gällande lagstiftning att vidta åtgärder för att uppdaga och ingripa mot olaga innehav av skjutvapen och brott mot knivförbudslagen. Därvid skall utredaren även överväga om det är möjligt att förbättra arbetsmetoderna när det gäller att uppdaga och ingripa mot sådana brott. Utredaren skall också överväga frågan om en reglering av införsel och tillhandahållande av vapenattrapper och andra föremål som kan förväxlas med fungerande skjutvapen. Därvid skall beaktas såväl de brottsförebyggande aspekterna som risken att nödvärnssituationer uppstår. Utredaren skall på de områden där författningsändringar bedöms nödvändiga också utarbeta förslag till sådana ändringar. Därvid skall utredaren eftersträva att regelsystemet om skjutvapen och ammunition såväl som bestämmelserna om knivar och andra farliga föremål ges ett klart och entydigt innehåll, t.ex. vad gäller förvaringskraven, inköp och innehav av ammunition, godtagbara skäl för innehav av olika typer av skjutvapen, knivar och andra farliga föremål etc. För att lagstiftningen på området skall vara effektiv måste det stå alldeles klart, både för den enskilde och för tillämpande myndigheter, var gränsen går mellan tillåten och otillåten befattning med skjutvapen, ammunition, knivar och andra farliga föremål. Utredaren skall slutligen i ett framåtblickande perspektiv bedöma möjligheterna till ett utökat internationellt samarbete mot illegal spridning av vapen, särskilt inom Europeiska unionen. Därvid bör belysas i vilken riktning utvecklingen av detta samarbete bör drivas för att uppnå de mål som ligger till grund för den svenska vapenlagstiftningen. Ett allsidigt faktamaterial bör sammanställas Såsom grund för sina överväganden skall utredaren samma- ställa ett allsidigt faktamaterial, bl.a. vad gäller tillämpningen av vapenlagstiftningen. Därmed bör resultatet av utredningens arbete även på kunna tjäna som ett kvalificerat underlag för regeringens ställningstagande i olika frågor på vapenlagstiftningens område. Ett sådant underlag kan också bidra till en mer saklig debatt om vapenlagstiftningens utform- ning och leda fram till lösningar som kan få en bred anslutning bland de olika intressegrupperna på området. Utredaren skall under arbetet samråda med och med de övriga myndigheter som kan vara berörda av de olika sakfrågorna. För utredarens arbete gäller i övrigt regeringens generella direktiv om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser av framlagda förslag (dir. 1992:50), om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23) samt om att redovisa jämställd- hetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124). Utredaren skall med förtur ta sig an frågan om en utvärdering av knivförbudslagen samt utformningen av ett förbud mot att medföra skjutvapen på allmän plats. Ett delbetänkande bör kunna läggas fram . Utredningen skall sedan arbeta vidare med översynen av vapenlagstiftningen i övrigt. Det arbetet skall redovisas före utgången av . Det har runtom i världen inträffat flera allvarliga händelser, där skjutva- pen kommit till användning. Här återges några av dem som upp- märksammats särskilt , nämligen händelserna i och vid Stureplan i samt händelserna i Hungerford och Dunblane i och i , . blev fänrik vid Dalregementet . Han skötte tjänsten exemplariskt. /94 träffade han , vilket fick stor betydelse för honom. Förhållandet var emellertid påfrestande, vilket ledde till att började må dåligt. före uppvisade ett annorlunda beteende. Han kom då, ordentligt berusad, till lägenhet i sällskap med två kamrater. och han grälade och i samband med detta tryckte ned i en stol och tog, enligt , strypgrepp på henne. var tillsammans med två kamrater. De drack sprit och begav sig sedan ut på stan. Plötsligt hände då något med kamraterna blev han alldeles konstig i blicken och skulle spöa dem. Han slog och sparkade på dem. De lyckades dock få ned honom på marken. Han sa att han hade pistol på sig (vilket han inte hade) och hotade dem till livet. Kamraterna försökte prata med men det var svårt att få kontakt med honom. Stundvis var han helt tokig sedan kunde han somna , därefter vakna och få ett nytt utbrott och sedan kunde han gråta ett tag. Till slut fick kamraterna hem till hans lägenhet. sökte , efter förmedling av en bekant till familjen som är läkare, kontakt med en psykolog på . Han besökte psykologen och fick tid för återbesök . tog sin sjuksköterskeexamen. Förhållandet mellan henne och var då brutet, men kom till högtidligheten i kyrkan och överlämnade en blombukett. drack sprit tillsammans med en kamrat och begav sig sedan ned till centrum. De besökte ett par restauranger och på den ena träffade De blev osams vilket slutade med att blev avvisad från restaurangen. Något senare stötte de på varandra igen, i en park i . försökte då få kontakt med och ta tag i henne. Han uppträdde avvikande, var frånvarande och svår att få kontakt med. Han uttalade: Jag är odödlig, det här är min stad. Det hela slutade med att en officerskollega till tog hand om honom. var ledsen och grät. Han påstod att han varit på hemligt uppdrag i och träffat ÖB, vilket inte var sant. lämnade parken och gick vidare till en ny restaurang. dök också upp på restaurangen. De blev på nytt osams och blev utslängd från stället. begav sig härefter hem till sin bostad. Han bytte om till fältuniform och fortsatte till regementet. Där hämtade han en automatkarbin av typ Ak 5 jämte fem fyllda magasin (150 skott). Han lämnade regementet genom att klättra över staketet. Han bar sin Ak 5 i gående färdigställning. Några personer kom gående mot honom och han öppnade då eld mot dem. Han sköt patronvis eld, s.k. jaktskott. Han sköt ned sex kvinnor som träffades av 27 skott. Fem av dem avled eller på grund av svåra huvud- och kroppsskador. Den sjätte kvinnan träffades av två skott, ett i höften och ett i vänstra låret. gick vidare efter skottloss- ningen. kom en bil emot honom och han sköt mot den på samma sätt som . Föraren, som träffades av 10 skott, avled på grund av allvarliga kroppsskador. sköt därefter mot en cyklist, som träffades av 1213 skott. Cyklisten avled sannolikt bl.a. på grund av en skada i huvudet. begav sig härefter till en byggarbetsplats, där han klättrade upp i en byggkran och stannade . Han klättrade sedan ned och begav sig i riktning mot sin bostad. En polispatrull fick nu syn på honom och anropade honom. Då han lyfte sitt vapen mot dem sköt de båda poliserna mot honom. Även avlossade, minst tre, skott mot poliserna vilka träffade polisbilen. träffades av ett skott och föll som han tappade sitt vapen. Poliserna gick försiktigt fram till honom, tog undan hans vapen och uppmanade honom att ligga kvar på marken tills förstärkning anlände. själv hade endast fragmentariska minnesbilder från kvällens händelser. Han vaknade upp först när han blev träffad i höften. Veckan innan gärningarna hade han sovit endast per natt och slarvat med måltiderna. Vid tiden för gärningarna hade en alkoholkoncentration i blodet som uppgick till . Målet kom i rättsinstanserna framför allt att handla om huruvida begått brotten under påverkan av en allvarlig psykisk störning och/eller om han vid tiden för dom kunde anses lida av en sådan allvarlig psykisk störning. fann att så inte var fallet och dömde för mord och försök till mord till fängelse . Tingsrätten tog därvid hänsyn till relativa ungdom () samt hans sinnesbeskaffenhet vid brottstillfällena. var av samma mening, utom beträffande strafftidens längd. Hovrätten menade dels att det saknades anledning att särskilt beakta ålder, dels att det, på grund av gärningarnas exceptionellt höga straffvärde, saknades utrymme för att i mildrande riktning ta hänsyn till att till följd av psykisk störning haft starkt nedsatt förmåga att kontrollera sitt handlande. Hovrätten bestämde därför påföljden till fängelse på livstid. anförde beträffande psykiska tillstånd bl.a. att resultaten av de omfattande undersökningar som vidtagits måste anses ge vid handen att när brotten begicks befann sig i ett tillstånd av psykotiskt karaktär, som upphörde först när han blev träffad av skott från de polismän som grep honom. Att detta tillstånd utlösts av en kraftig alkoholberusning framstår också som klart. Trots att flera faktorer såsom personlighetsstörning, hjärndysfunktion och depression får antas ha bidragit till tillståndets uppkomst, kan utredningen inte med erforderlig tydlighet anses utvisa att led av en allvarlig psykisk störning före uppkomsten av det psykosartade tillståndet eller att han nu lider av en sådan störning. fastställde hovrättens domslut (Högsta domstolens dom , DB 14). Dramat vid Stureplan i försökte , och bröderna komma in på Sturecom- pagniet, där redan åtskilliga andra väntade på att bli insläppta. Då och försökte komma förbi kön stoppades de, varvid handgemäng uppstod mellan dem och dörrvakterna (). Slagsmålet avbröts när polis kom till platsen. Innan , Guiller- mo M och bröderna lämnade platsen, uttalade de hotelser som innebar att J skulle dödas. , och D beslöt sig för att återvända för att få upprättelse. Enligt och D kom de överens om att de båda skulle slå J, medan höll dörrvakterna och andra i schack med ett vapen. De åkte i Farshads D:s bil och med Fari D som förare, till för att skaffa vapen som förvarade i en vapengömma. Där hämtade denne en automatkarbin jämte ammunition, varefter sällskapet åkte tillbaka till . Under återfärden laddade vapnet med 20 patroner skarp ammunition. Efter att först ha stannat på ett ställe för att rekognosera fortsatte de till ett annat ställe där , och D lämnade bilen. bar vapnet dolt under sin rock. I utbröt en diskussion om de skulle genomföra vad de planerat, som slutade med att de fortsatte mot . På vägen dit stannade och D till vid en port, medan fortsatte mot restaurangen. Det var stängningsdags och det var mycket folk i rörelse. Plötsligt rusade tillbaka, tog vapnet från och begav sig mot , åtföljd av och D. Ett kort stycke före entrén sköt tre till fyra skott i marken. Väl framme vid entrén sköt han därefter två serier automateld innehållande de återstående skotten in mot trapphuset. Åtskilliga personer träffades och skadades svårt, varav fyra så allvarligt att avled. En av de dödade var J. Efter skottlossningen sprang , Guiller- mo M och Farshad D från platsen. Målet kom i rättsinstanserna främst att handla om och D:s uppsåt i fråga om gärningen och deras ansvar. Tingsrätten dömde för mord, försök till mord och viss annan brottslighet till fängelse på livstid. överklagade inte domen. och D överklagade dock domen, liksom åklagaren, såvitt avsåg deras delaktighet i gärningen. Brottsrubriceringarna för deras del blev slutligen fastställda till medhjälp till grovt vållande till annans död och medhjälp till grovt vållande till kroppsskada och påföljden bestämdes till fängelse (Högsta domstolens dom , DB 18). vandrade en man nedför gatorna i den lilla staden . Med sig hade han flera skjutvapen, däribland en halvautomatisk pistol och ett Kalashnikov-gevär. Mannen sköt urskiljningslöst på människor runt omkring sig. Han dödade sexton personer elva av dem med pistolen och skadade åtskilliga fler. Händelsen medförde att regeringen förbjöd halvautomatiska gevär över kaliber .22 (inches). Däremot företogs ingen ändring beträffande enhandsvapen troligen främst därför att media i princip enbart fokuserat på Kalashnikov-geväret. Förbudet föregicks av ett inlösen- förfarande, vilket dock endast berörde cirka 700800 skjutvapen. med lagskärpningen inrättades en permanent vapenlagskom- mitté vars uppgift är att hålla uppsyn över vapenlagstiftningen, att föreslå förbättringar av lagstiftningen och att föreslå förändringar och allmänt rådgiva the Secretary of State i hithörande frågor. efter kl. 9.30, , kom till . Kort därefter hade han dödat en lärarinna och 16 av hennes elever. Han hade vidare skottskadat ytterligare 10 elever samt 3 andra lärare. hade med sig fyra enhandsvapen och 743 skott till skolan. Han avfyrade 105 skott med en halvautomatisk pistol av innan han begick självmord med ett skott från en .357 revolver. hade vapentillstånd och innehade lagligen, vid tiden för sin död, två halvautomatiska pistoler och två .357 revolvrar samt 1 216 skott till pistolerna och 522 skott till revolvrarna. Han erhöll sin första vapenlicens och var medlem i flera gevär- och pistolskytteklubbar . Tragedin i Dunblane resulterade i att vapenlagen The Firearms Act Skärpningen innebar i princip ett totalförbud mot innehav, förvärv, inköp, tillverkning, försäljning och överlåtelse av grovkalibriga enhandsvapen (dvs. enhandsvapen med en kaliber överstigande .22 inches). Innehavare av grovkalibriga enhandsvapen kunde lämna in sina vapen till polisen. En rimlig kompen- sation utgick för inlämnande vapen. Efter kan den som innehar ett förbjudet vapen straffas med fängelse . Opinionen för ett totalförbud mot alla slag av enhandsvapen var emellertid stark och ledde till att The Firearms (Amendment) Act 1997 skärptes ytterligare. Sålunda är även innehav m.m. av finkalibri- ga enhandsvapen förbjudet fr.o.m. utgången av februari månad 1998. Även denna skärpning kompletterades med ett inlösenförfarande. Vid utgången av oktober månad 1997 hade omkring 142 000 enhands- vapen lämnats in till polisen, varav 116 000 grovkalibriga sådana. Ytterligare skjutvapen har lämnats in efter detta. är ett välbesökt turistställe i . hade före händelsen , uttalat att han tänkte döda Mr och , innehavare av gästhuset Seascape, samt skjuta även andra personer som han ansåg inte borde vara i . tog han med sig tre högeffektiva halvautomatiska skjutvapen tillsammans med en stor mängd ammunition, en jaktkniv, bensin, handbojor och ett rep. Han begav sig till Mr och , där han sköt ihjäl dem båda, innan han fortsatte till den historiskt intressanta och välbesökta delen av . Han hade sina skjutvapen gömda i en sportväska, då han gick in på ett café. Väl inne tog han upp ett av vapnen och avlossade, på nära håll och , femton skott mot cafégästerna. Tolv personer dödades och tjugotvå personer skottskadades, varav tretton mycket allvarligt. fortsatte till en närbelägen presentaffär och vidare till en parkeringsplats under det att han fortsatte skjuta mot andra, varvid fler personer dödades och skottskadades. tog sin bil och var på väg mot utgången från det historiska området när vägen korsades av en kvinna och hennes två små döttrar. Han sköt ihjäl kvinnan och den baby hon bar på, med ett enda skott. När han såg den andra flickan springa sin väg och gömma sig bakom ett träd, förföljde han henne och dödade även henne. Vid utgången sköt han ihjäl ytterligare fyra personer i en , varefter han lade beslag på bilen. intill, vid en bensinstation, fanns en annan bil vilken blockerade. Han försökte sedan dra ut den unga kvinna som satt i bilen. Då hennes pojkvän försökte förhindra detta tvingade honom bort till BMW:n och föste ned honom i dess bagageutrymme. Han återvände sedan och dödade kvinnan med tre snabba skott. fortsatte med BMW:n tillbaka till gästhuset Seascape. Under färden sköt han mot flera personer och fordon. Väl framme tvingade han in mannen, som legat i hans bagageutrymme, i huset där han fängslade fast honom med handbojorna. Sedan satte han eld på BMW:n och mördade också den fängslade mannen. Under den natt som följde sköt kontinuerligt mot de poliser som omringat huset. Polismännen stormade inte huset, eftersom de i detta skede inte visste att såväl den fängslade mannen som paret redan var döda. Detta uppdagades först påföljande morgon, då satte eld på huset och, flyende från lågorna, arresterades av polisen. Allt som allt hade dödat trettiofem personer och skottskadat åtskilliga, många av dem livshotande. genomgick rättspsykiatrisk undersökning inför rättegången. Han befanns ha en begränsad intellektu- ell förmåga, på gränsen till förståndshandikapp, men ändå kapabel att fungera i samhället. Domstolen, som inte ansåg honom vara psykiskt sjuk i rättslig mening, dömde honom till livstids fängelse. Händelsen resulterade i att staterna och territorierna i skärpte sin vapenlagstiftning väsentligt. Exempelvis förbjöds helautomatiska och Förbudet föregicks av ett långt inlösenförfarande. Man räknar med att 600 000 1 000 000 skjutvapen lämnats in . Vidare skärptes kraven på den som ansökte om tillstånd att få inneha vapen, kraven på förvaringen och kraven på vapenhandlarna. Man beslöt också att inrätta ett nationellt vapenregister. 1Sammanslutningar som får ges tillstånd att inneha skjutvapen Nedan ges en översiktlig presentation av de sammanslutningar som får ges tillstånd att inneha vapen. I fråga om antalet medlemmar hos de olika sammanslutningarna kan det noteras att det förekommer att med- lemmarna är dubbelanslutna, dvs. anslutna till mer än ett förbund. De större skytteförbunden har bildat ett nisationernas samarbetskommitté (SOS) med gemensamma bered- ningsorgan för olika frågor, t.ex. rörande miljö, PR och juridik. SOS fungerar som ett rent samarbetsorgan vilket innebär att de skilda organisationerna fattar samtliga beslut inom den egna organisationen. Medverkande i SOS är Frivilliga skytterörelsen, Svenska pistolskytte- förbundet, och Skytterörelsens ungdoms- organisation. SOS samarbetar också i stor utsträckning med . bildades och är därmed en av äldsta ideella föreningar. Förbundet sprider information om jakt, bedriver forskning, utbildning, skjutträning, hundträning, ungdomsverk- samhet och mycket annat. Opinionsbildning om jakt ses också som en viktig fråga. Jägarexamen tillkom på initiativ av och är obligatorisk för alla blivande jägare. Förbundet har också i uppdrag att organisera och sköta viltvård och viltforskning, vilket det erhåller statsbidrag för1. Organisationen består av 25 till förbundet anslutna länsjaktvårdsföre- ningar. Arbetet på länsnivå är organiserat i tre regioner där arbetet 1 Denna verksamhet finansieras till stor del av det obligatioriska jaktkortet, som alla jägare måste lösa. bedrivs i 378 jaktvårdskretsar. Av drygt 300 000 jägare2 är omkring 197 000 medlemmar i . 1.2Jägarnas riksförbund/Landsbygdens jägare Förbundet, som bildades , företräder jägare, markägare och övriga naturintresserade personer gentemot myndigheter och andra intressesam- manslutningar. Förbundet bedriver såväl hagel- som kulskytte bl.a. i form av viltmåls- och lerduveskytte. Förbundet handhar också fiske och fiskevård. Förbundet omfattar av 23 viltvårdsdistrikt (länsvis) och 175 avdel- ningar. Medlemsantalet är drygt 16 000. 1.3Frivilliga skytterörelsen (FSR) FSR är äldsta frivilliga försvarsorganisation, med ursprung i den skarpskytterörelse som organiserades under senare hälften av 1800- talet. Rörelsens övergripande mål är att öka intresset för samt förbättra skjutskickligheten och därigenom medverka till att öka vårt lands försvarsförmåga. FSR bedriver med av Försvarsmakten fastställda vapenmodeller3. De olika grenarna är: gevär , korthåll- och luftgevär, skidfältskytte samt kpist- och automatkarbin- . Förbundet är det enda civila förbund i som bedriver med helautomatiska vapen. Verksamheten är indelad i 27 regionalt verkande skytteförbund, 118 skyttekretsar och 1 376 skytteföreningar. FSR har drygt 100 000 med- lemmar, varav cirka 60 000 är aktiva. Av dessa är cirka 2 000 aktiva kpistskyttar och cirka 3 000 automatkarbinskyttar. Särskilt de senare ingår som regel i hemvärn, frivillig befälsutbildning eller annan frivillig försvarsorganisation. FSR organiserar också Rikspropagandan en tävling med automatkarbiner för värnpliktiga. FSR har, som den främsta frivilliga försvarsorganisationen inom skytterörelsen, en nära koppling till Försvarsmakten och erhåller bidrag härifrån med . FSR får också lokalt och regional bistånd med materiel och möjligheter att utnyttja Försvars- maktens anläggningar. I Försvarsbeslut Totalförsvaret i för- nyelse försvarsbeslutsperiod 19972001 betonade de frivilliga försvarsorganisationernas fortsatt stora betydelse och att de utgör en viktig resurs för landets försvar. Ett nytt uppdrag för FSR är 2308 000 jägare löste jaktkort . 3Med undantag av det införda SAUER-geväret. att utbilda skytteinstruktörer för att kunna stödja Försvarsmakten vid en anpassningssituation4. FSR administrerar också skjutbanebidraget från Försvarsmakten som utgår till FSR, och . Vidare administrerar och svarar FSR för Statens skytteombuds (SSO) verksamhet. SSO:s verksamhet innebär kontroller i samverkan med polismyndigheter av de cirka 5 000 skjutbanor som ägs av skytte- organisationerna. 1.4Svenska pistolskytteförbundet (SPSF) SPSF bildades och var främst ett och militär med tjänstevapen. Denna bas har till stor del försvunnit. Förbundet utgör nu riksorganisation för pistolskytteföreningar och andra sammanslutningar, som bedriver nationellt pistolskytte. SPSF:s uppgift är att främja och utveckla med pistol och revolver samt att verka för ökad skjutskicklighet och ansvarsfull hantering av dessa vapen. Det nationella pistolskyttet bedrivs främst som banskjutning och fältskjut- ning, men även skidskytte, springskytte, magnumfältskjutning, snabb- skjutning och luftpistolskjutning finns med på programmet. SPSF består av 26 länsindelade pistolskyttekretsar och drygt 600 lokala föreningar. Förbundet har drygt 50 000 medlemmar, varav om- kring 21 000 är aktiva skyttar.