sou · GMB331 · 1999-01-01 00:00:00 — I kommunerna har omorganiseringar lett till att det kan se väl- digt olika ut vad gäller barnomsorgens organisatoriska tillhörighet. Många kommuner har särskilda barn- och ungdomsnämnder där skol- frågor och barnomsorg, ibland även kultur- och fritidsfrågor, samord- nas under gemensamma nämnder. Barnomsorg och skola har således organisatoriskt närmat sig varandra. 146 )NSATSER F¶R ATT F¶REBYGGA PSYKISK OH¤LSA De skärpta kraven på kommunerna som trädde i kraft kan främst ses mot bakgrund av riksdagsbeslut För- skola för alla barn som innebar att alla barn hade rätt att fr.o.m. ett och fram till skolstarten delta i en organiserad förskoleverksamhet. Förskolan skulle vara fullt utb yggd . Trots en intensiv utbyggnad var det emellertid fortfarande brist på platser av (1996, särtryck). Principbeslutet i blev att barn till förvärvsarbetande och studerande föräldrar samt barn med eget behov skulle erbjudas plats i daghem eller familjedaghem (14 a § SoL, SFS 1994:116). I 131 kommuner sägs förskolebarn upp från sin plats i barnomsor- gen när en förälder blir arbetslös, antingen direkt eller efter ett visst antal månader. Detta avser förhållanden . hade 114 kommuner sådana regler. Tidsfristen innan barnet måste läm- na daghemmet eller familjedaghemmet har blivit kortare. hade var tredje kommun i landet regler som innebar att förskolebarnet sägs upp efter det att föräldern förlorat sitt arbete. var motsvarande andel en fjärdedel. Reglerna är än mer restriktiva för skolbarnen (nr 24/97). För barn som inte redan har plats i förskola eller skolbarnsomsorg har det blivit allt svårare att få plats om någon av föräldrarna saknar arbete. svarar av kommunerna nej på frågan om de erbjuder barnomsorg till förskolebarn med arbetslös förälder, jäm- fört med knappt hälften . För skolbarnen har motsvarande andel stigit från knappt 60 till (Mblad nr 24/97). 4.6.5Begränsad barnomsorg för vissa grupper De stora barnkullarna och kravet på kommunerna att med begränsade ekonomiska resurser bygga ut barnomsorgen till full behovstäckning har fört med sig att allt fler kommuner begränsat eller helt tagit bort rätten till plats för barn till arbetslösa, visar en studie som Socialstyrel- sen gjort om barn till arbetslösa och föräldralediga i barnomsorgen åren 1995-1997. Färre kommuner låter barnen behålla sin plats utan tidsbe- gränsning i daghemmet, fritidshemmet eller familjedaghemmet om föräldern mister sitt arbete och det är också färre kommuner som erbju- der barnomsorg till barn med arbetslösa föräldrar som står utanför 6 2 a kap. 6 § skollagen, SFS 1997:1212 )NSATSER F¶R ATT F¶REBYGGA PSYKISK OH¤LSA 147 barnomsorgen (Begränsad barnomsorg 1997). Det vill säga under svå- rare tider följer kommunerna lagens bokstav och gör så snäva tolk- ningar som möjligt, i detta fallet när det gäller tolkningen av barnets eget behov i 14 a § socialtjänstlagen 7. För att lösa "barnpassningsproblemet" när föräldern skall söka ar- bete erbjuder många kommuner en begränsad barnomsorg eller annan särskild verksamhet. Sammanlagt fanns det särskilda verksam- heter för barn till arbetslösa i ett fyrtiotal kommuner i landet, dvs. i un- gefär var sjunde kommun. I allmänhet vänder sig verksamheterna till förskolebarn. Benämningarna på verksamheterna varierar. Organisa- toriskt kan de vara fristående eller ligga i anslutning till ett daghem el- ler en öppen förskola. Det kan också röra sig om platser i redan befint- liga daghemsgrupper, som alltså tar emot barn tillfälligt under en kor- tare tid. I en kommun kan flera former finnas parallellt. Samarbete med öppna förskolan förekommer. Det kan t.ex. gå till så att föräldrarna un- der arbetslöshetsperioderna regelbundet besöker den öppna förskolan tillsammans med sitt barn. När föräldern sedan får en kortare anställ- ning eller utbildning lämnas barnet på en korttidsavdelning i anslutning till den öppna förskolan (Begränsad barnomsorg 1997). De verksamheter som redovisar i rapporten präglas av korttidsplaceringar – ibland återkommer samma barn – oregelbundenhet, stor genomströmning av barn, korta invänjningstider m.m. Verksamheterna är inte sällan inhysta i tillfälliga eller dåliga lo- kaler. Enligt bedömning avviker de särskilda verksamhe- terna som erbjuds barn till arbetslösa, på flera punkter från de riktlinjer som gäller för svensk barnomsorg. Gemensamt för dessa alternativ är, enligt , att de är inrättade för att tillgodose ett tillsynsbe- hov och inte för att tillhandahålla en god pedagogisk gruppverksamhet. De är i stället maximalt anpassade till de olika arbetsmarknadsåtgärder som föräldrarna deltar i. Tillsynsbehovet utgör själva ramen för den verksamhet som bedrivs vilket ställer höga krav på flexibilitet. Flexibi- liteten gäller dock endast i förhållande till föräldrarnas arbetstider och deltagande i arbetsmarknadsåtgärder, inte till det enskilda barnets eller barngruppens behov och inte heller till föräldrarnas önskemål i övrigt (Begränsad barnomsorg 1997). Detta leder till brister i kvaliteten. Framförallt gäller det brister i kontinuitet. Omsättningen på barn är hög och närvarotiderna varierar. Barnens behov av stabila relationer och välfungerande pedagogisk verksamhet har kommit i bakgrunden (Begränsad barnomsorg 1997). 7 2 a kap. 6 § skollagen, SFS 1997:1212 148 )NSATSER F¶R ATT F¶REBYGGA PSYKISK OH¤LSA 4.6.6Förslag från samt Barnomsorg och Barnomsorg och har dragit slutsatsen att det, eftersom barnantalet sjunker, är möjligt att öka tillgängligheten till förskola för barn som inte har plats i förskolan. Barnomsorg och menar att det är angeläget att förskolan blir en förskola för alla barn vars föräldrar så önskar, genom att förslagsvis genomföra detta årskull för årskull (SOU 1997:157). föreslår att lagstiftningen ändras så att arbetslösa föräldrars barn jämställs med förvärvsarbetande när det gäller kommu- nens skyldighet att anordna plats. motiverar sitt ställ- ningstagande med att: Barnomsorgen har byggts ut med höga födelsetal. är babyboomens barn på väg att lämna förskolan. De lämnar gott om plats efter sig. Kostnaderna för barnomsorg kommer att sjunka. Enligt våra beräkningar kommer personalkostnaderna i för- skolan att vara i storleksordningen två-tre miljarder lägre än vad de är . En ändrad lagstiftning skulle bromsa minskningen med en halv miljard . (Begränsad barnomsorg 1997, Begler & , art.). Mot detta resonemang kan anföras att babyboomen i stället nått skolan och om når gymnasieskolan och därmed ekonomiskt belastar dessa verksamheter. Den integrerade barnomsorgen och skolan innebär att barnomsorgspersonal i ökad utsträckning används i skolan. Antalet arbetslösa har ökat . Särskilt bland invandrare och ensamstående mödrar är arbetslösheten stor. undersökning visar att kommunerna allt oftare inför begränsningar i rätten till barnomsorgsplats för barn till arbetslösa för att i stället ibland erbjuda annan särskild verksamhet som inte utgår ifrån barnets behov. Barnomsorgen har en dubbel roll. Dels behövs den för att föräld- rarna skall kunna arbeta, dels kan den spela en viktig roll för barns upp- växtvillkor. Vi har i första hand begränsat oss till att bedöma förskolans roll för barns psykiska hälsa i avsikten att så långt möjligt förebygga psykisk ohälsa. Barn behöver finnas i någorlunda stabila grupper och behöver kon- tinuitet i sina vuxenkontakter. Uppbrott och byte av grupptillhörighet bör därför i möjligaste mån undvikas. )NSATSER F¶R ATT F¶REBYGGA PSYKISK OH¤LSA 149 ning avseende de parallella former av barnomsorg som är på väg att växa fram. Dessa riskerar att förstärka skillnader i uppväxtvillkor mel- lan barn vars föräldrar är arbetslösa och barn vars föräldrar har ett fast arbete. När en förälder blir arbetslös är det naturligtvis ett slag mot fa- miljens försörjning och trygghet. Att då också, mot familjens önskemål, stänga ute barnen från den daghemsmiljö de är vana vid, är att förvärra familjens situation ytterligare och öka riskerna att barn mår dåligt av situationen. Vår bedömning är därför att barn som redan har plats i förskolan skall få behålla den även vid föräldrars arbetslöshet. När det sedan gäller barn till arbetslösa som ännu inte har plats i förskolan anser vi rent allmänt att det i ett samhälle som vill främja jämlikhet, solidaritet och demokrati måste vara viktigt att barn vars fa- miljer drabbas av arbetslöshet ges så likvärdiga chanser som möjligt. Rätten till likvärdig barnomsorg är en sådan chans och borde därför vara självklar. I denna bedömning väger vi också in barnomsorgens ökade betydelse som skolförberedande verksamhet. Vi anser att möj- ligheterna att genomföra en sådan reform, dvs. att i enlighet med Soci- alstyrelsens förslag jämställa arbetslösa föräldrar med dem som arbetar eller studerar, visavi barnens rätt till förskola, bör utredas närmare. Detta faller dock utanför vårt uppdrag. Vi vill däremot poängtera att vi anser att bedömningen av barnets eget behov enligt 2 a kap. 6 § skollagen bör vara generös när föräldrar är arbetslösa på så sätt att kommunerna i denna bedömning även beak- tar förskolans möjlighet att förebygga psykisk ohälsa hos barnet. Vi anser alltså att speciell uppmärksamhet skall ägnas barn i särskilda behov även i fall där dessa behov inte är så uttalade att bestämmelser i 2 a kap. 9 § skollagen är tillämplig. När plats erbjuds bör detta ske enligt samma regler som för barn vars föräldrar arbetar. Att särbehandla barnen genom att på grund av förälders arbetslös- het hänvisa dem till tillfälliga verksamheter som jourdaghem för att föräldern skall kunna söka arbete, är enligt vår mening inte att till- godose barnens behov. Snarare kan det öka otryggheten för många barn. Denna särbehandling strider också mot bestämmelserna i konvention om barnets rättigheter, art. 2, där det klart uttalas att barn inte får särbehandlas. I praktiken innebär detta, som vi ser det, att de parallella verksamheter som vuxit upp antingen bör läggas ner eller granskas kritiskt ur ett barnperspektiv och utvecklas så att de svarar upp mot kvalitetskrav m.m. som gäller för vår för- skoleverksamhet. En ekonomisk konsekvensanalys av våra förslag ges i avsnitt 11.4. 5Mätning av barns och ungdomars psykiska hälsa 6¥R BED¶MNING Förslaget till modell för återkommande mätningar av barns och ungdomars psykiska hälsa, så som det redovisas i den rapport som och dess Epidemiologiska Centrum (EpC) överlämnat till regeringen, bör ligga till grund för den fram- tida epidemiologiska bevakningen av den psykiska hälsan hos barn och ungdomar. Huvudförslaget innebär att en ny nationell studie initieras för att mäta barns och ungdomars psykiska hälsa, genom att man gör tvärsnittsundersökningar bland en hel årskurs skolelever i åldersintervallet . I det fortsatta utredningsarbetet anser vi att man bör pröva möj- ligheten att undersöka två hela årskullar i det föreslag- na åldersintervallet. Värdet av det förväntade kunskapstillskottet måste vägas mot de kostnadsökningar och praktiska utmaningar en sådan uppläggning skulle betinga. Om enbart en årskull undersöks anser vi det önskvärt att någon av de yngre årskullarna kommer till 6¥RT F¶RSLAG Vi föreslår regeringen att ställa erforderliga medel för fortsatt utredningsarbete och pilotstudier till och EpC:s förfogande, så att modellen för mätning av barns och ungdo- mars psykiska hälsa kan färdigutvecklas. Vi föreslår vidare att den epidemiologiska bevakningen därefter förverkligas och att regeringen tillser att erforderliga medel finns att tillgå. och dess Epidemiologiska Centrum (EpC) fick i feb- ruari 1997 regeringens uppdrag att utarbeta en modell för återkom- mande mätningar av psykisk hälsa hos barn och ungdomar i . 152 -¤TNING AV BARNS OCH UNGDOMARS PSYKISKA H¤LSA Bakgrunden till regeringsuppdraget var det förslag som vi lade i vårt delbetänkande (SOU 1997:08). Vårt förslag var i sin tur föranlett av bristen på kunskap om den psykiska hälsans förändringar , inte minst mot bakgrund av 1990-talets samhällsförändringar och den på- gående samhällsdebatten. I uppdraget från regeringen ingick bland annat att -övergripande definiera syfte med en epidemiologisk bevakning -precisera begrepp och krav på ett system för att mäta barns och ungdomars psykiska ohälsa -inventera metodernas kostnadseffektivitet och möjligheterna att samordna med andra behov eller statistikinsamlingar. Därutöver ingick i uppdraget att -diskutera vilka åldersgrupper mätningarna bör inrikta sig på -inventera för- och nackdelar med att registrera socioekonomiska faktorer på individ- eller aggregerad nivå -inventera för- och nackdelar med att persondata insamlas i identi- fierbar eller helt avidentifierad form -lämna ett eller flera alternativa förslag till hur ett system för upp- följning av barns och ungdomars psykiska hälsa kan byggas upp. Utredningsarbetet har bedrivits i nära samråd med Barnpsykiatrikom- mitténs ordförande och sekreterare, centrala myndigheter och frivilliga organisationer samt forskare. har tjänstgjort som projektledare. överlämnade Socialsty- relsen sin rapport till regeringen. 5.2Förslag till modell för återkommande mätningar av barns och ungdomars psykiska hälsa I sin rapport till regeringen lämnar en utförlig redogö- relse för de metodologiska, etiska och praktiska överväganden som lett fram till förslagen till en modell för den framtida epidemiologiska be- vakningen av det psykiska hälsoläget bland barn och ungdomar i Sve- rige. Rapporten innehåller ett huvudförslag samt ett antal komplette- rande förslag. Förslagen stakar ut en färdriktning för den framtida epidemiologiska bevakningen, men ytterligare utredningsarbete och -¤TNING AV BARNS OCH UNGDOMARS PSYKISKA H¤LSA 153 fältarbete i form av pilotstudier krävs innan ett slutgiltigt förslag kan presenteras. Nedan följer en kort sammanfattning av rapporten och en presenta- tion av förslagen. De läsare som önskar en fullständig redovisning hän- visas till rapporten till modell för återkommande mätningar av barns och ungdomars psykiska hälsa (). Huvudförslaget innebär att en ny nationell studie initieras för att mäta barns och ungdomars psykiska hälsa. görs tvärsnittsun- dersökningar bland en årskurs skolelever i åldersintervallet . Det fortsatta utredningsarbetet, med pilotstudier, får avgöra vilken åldersgrupp man slutgiltigt bestämmer sig för. Datainsamlingen bör genomföras som en totalundersökning och ske med hjälp av fråge- formulär som eleverna själva individuellt och anonymt kan besvara i klassrummet under ett 40-minuterspass. Anonymiteten är viktig för att uppnå tillförlitliga svar och hög svarsfrekvens. Även ur etisk synvinkel är ett anonymt besvarande av frågeformuläret en fördel. Frågeformuläret bör täcka såväl psykiskt välbefinnande som psykisk ohälsa såväl riskfaktorer som frisk- och skyddsfaktorer liksom familje- förhållanden, sociala förhållanden och skolförhållanden. %N TOTALUNDERS¶KNING GER M¶JLIGHET ATT -återföra lokala data – på kommun- och skolnivå – vilka kan använ- das i hälsoundervisning och lokalt hälsoarbete samt som planerings- underlag, -tillskapa en Sverige-studie som sätter barns och ungdomars psykiska hälsa i fokus och bidrar till att mobilisera olika krafter bakom en gemensam uppgift, -studera lokala och regionala variationer med avseende på barns och ungdomars psykiska hälsa och relatera dessa variationer till skilda egenskaper hos geografiska områden och skolor, -undvika de problem av metodmässig och praktisk art som är för- enade med urvalsundersökningar. 154 -¤TNING AV BARNS OCH UNGDOMARS PSYKISKA H¤LSA &OKUSERING B¶R SKE P¥ EN ¥RSKULL AV BARN I ¥RS¥LDERN SKOL¥R EFTERSOM DET GER M¶JLIGHET ATT -samla in data om barn för vilka få möjligheter finns att via befintliga och reguljära system och rutiner följa utvecklingen av den psykiska hälsan -samla in data med hjälp av självskattningsformulär, vilket ger bar- nen tillfälle att själva komma till tals och rapportera om sin egen hälsa -genomföra undersökningen inom ramen för det obligatoriska skol- systemet vilket erbjuder närmast unika möjligheter att nå ut till ung- domar. –VERV¤GANDEN I VALET AV ¥RSKULL Det som kan tala för att man vänder sig till de yngre barnen i det före- slagna åldersintervallet är bl.a. att resultaten då ger underlag för intervention , att yngre barn i det aktuella åldersinter- vallet som grupp är mer homogena med avseende på biologisk och so- cial mognad och att klasslärarsystemet i lägre årskurser underlättar da- tainsamling med gruppenkäter i skolan. Det som talar för att studera de äldre barnen i det föreslagna åldersintervallet är att fler och andra typer av problem kan studeras bland de äldre barnen än bland de yngre, samt att äldre barn har lättare att förstå och besvara vissa typer av självskattningsfrågor. Valet av årskull bör avgöras på grundval av teoretiska överväganden i kombination med pilotstudier. För att kontinuerligt utvärdera och metodologiskt utveckla den natio- nella studien bör någon form av forskningsprogram tillskapas. Det vore en styrka om huvudförslaget kan kompletteras med informa- tion i mindre skala också från andra än barnen själva, från föräldrar och/eller lärare, som anonyma individdata eller som data i aggregerad form. Olika former och modeller för detta bör prövas i de pilotstudier som föreslås komma till stånd. -¤TNING AV BARNS OCH UNGDOMARS PSYKISKA H¤LSA 155 Den skisserade huvudinriktningen har vissa begränsningar. En vik- tig sådan är att endast en årskull studeras och att därigenom yngre barn och äldre ungdomar hamnar utanför. Därför bör huvudförslaget komp- letteras ytterligare. -Inarbetning av frågor om psykiskt välbefinnande och psykisk ohälsa iden pågående om europeiska skolbarns hälsovanor. -Inarbetning av enstaka frågor i CAN:s drogstudier, bland annat för att belysa sambandet mellan drogvanor och psykiskt välbefinnande och psykisk ohälsa. -Främjande av "gränsöverskridande" forskning, exempelvis att via forskningsråden skapa incitament för att inom ungdomsforskningen ihögre grad uppmärksamma barns och ungdomars psykiska välbe- finnande och ohälsa. -Bättre användande av SCB:s genom kompletterande frågor och specialbearbetningar med avseende på psykiskt välbefin- nande och psykisk ohälsa för ungdomar mellan . -Bättre utnyttjande av patientstatistik både från den öppna och den slutna barn- och ungdomspsykiatriska vården, vilket kan ske om data samlas in och sammanställs på ett enhetligt sätt. -Bättre utnyttjande av värnpliktregistrets potential. -Kohortstudier baserade på det medicinska födelseregistret. Denna fråga bör prövas inom ramen för den utredning som tillsatt med syfte att utarbeta strukturerade BVC-journaler. De redovisade förslagen innebär att ett antal databaser i varierande storlek och med varierande inriktning byggs upp. Detta aktualiserar behovet av system för att göra data tillgängliga inte endast för forsk- ning, utan även för skolor, kommuner och andra avnämare. I syfte att öka tillgängligheten föreslås att -möjligheterna att utveckla ett dataprogram på temat utreds, som till sin idé och uppbyggnad skulle likna EpC:s program -orienteringstavlor om barns och ungdomars psykiska hälsa, som uppdateras och ständigt hålls aktuella, skapas på Internet. Olika myndigheter kan bidra till att lösa denna uppgift, med utgångs- punkt från sina respektive ansvarsområden. 156 -¤TNING AV BARNS OCH UNGDOMARS PSYKISKA H¤LSA Åtminstone två omständigheter understryker betydelsen av att noggrant uppmärksamma etiska aspekter vid planeringen och genomförandet av huvudförslaget. Dels kommer frågeformuläret att innehålla en del frå- gor som kan upplevas känsliga, dels är målgruppen minderårig. Eftersom känsliga frågor knappast kan undvikas i en undersökning om psykiskt välbefinnande och psykisk ohälsa är det särskilt viktigt att undersökningen genomförs på ett seriöst sätt och att enskilda elevers integritet skyddas. Det är därför väsentligt att resultaten från undersök- ningen inte presenteras på ett sådant sätt att identiteten – trots anonyma svar – kan röjas på grund av identifiering bakvägen. Det är också vik- tigt att information om undersökningen i förväg lämnas till både elever, föräldrar och lärare. En handlingsberedskap måste också finnas hos dem som genomför undersökningen för att möta eventuella känslomäs- siga och andra reaktioner och frågor från eleverna. Huvudförslagets nationella studie bör genomföras i enlighet med de forskningsetiska principer som formulerats av Humanistisk-Samhälls- vetenskapliga (1990). Kostnaderna för att genomföra huvudförslaget kan delas upp i två de- lar; en för fortsatt utredningsarbete och fältstudier och en för tänkt permanent verksamhet. Kostnaderna för den senare är självfallet svå- rare att mer precist beräkna beroende på att dessa är beroende av utfal- let av det fortsatta utredningsarbetet och de pilotstudier som genomförs. Fyra huvudtyper av kostnader kan förutses, nämligen för datainsamling, analys, återföring av resultaten samt utvärdering av studien. Därutöver tillkommer de kostnader det medför för skolan att administrera och genomföra datainsamlingen. En mycket grov och preliminär skattning visar att kostnaderna för en totalundersökning kan beräknas uppgå till för varje datainsamlingstillfälle, som äger rum , exklusive skolans personalkostnader för medverkan vid genomförandet av data- insamlingen. Kostnaderna för det fortsatta utredningsarbetet och pilotstudierna beräknas uppgå till , exklusive perso- nalkostnader för de skolor som medverkar vid pilotstudiernas genom- förande. -¤TNING AV BARNS OCH UNGDOMARS PSYKISKA H¤LSA 157 5.2.6Fortsatt utredningsarbete och pilotstudier För att i detalj kunna precisera förslagen och hur de senare skall ge- nomföras krävs ytterligare utredningsarbete i kombination med pilot- studier på fältet. När det gäller huvudförslaget är det framförallt tre frå- gor som närmare behöver belysas och runt vilka praktiska erfarenheter måste fås. 6ALET AV INSTRUMENT F¶R INSAMLANDE AV DATA Ambitionen bör vara att så långt möjligt använda redan existerande och välfungerande instrument. Sannolikt finns emellertid inget färdigkon- struerat formulär som ensamt förmår täcka både psykiskt välbefinnande och ohälsa, varför frågor från olika formulär antagligen måste integre- ras i ett "nytt" formulär. Inom området psykisk ohälsa finns ett antal olika självskattningsformulär att välja mellan, av vilka Youth (YSR, Achenbach 1991) kanske är det mest kända. Även inom området psykiskt välbefinnande finns ett antal formulär att välja mel- lan. Särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att finna användbara indika- torer och frågor vad avser barns/ungdomars familjeförhållanden, soci- ala förhållanden och skolförhållanden. De förslag till instrument som utarbetas bör noggrant prövas i pilotstudier, där också möjligheten att reducera antalet frågor bör uppmärksammas. Erfarenheter från redan genomförda studier bör analyseras och nya da- tainsamlingar i form av pilotstudier bör genomföras i syfte att utröna vilken årskurs som bör studeras. 0RAKTISKA OCH ADMINISTRATIVA RUTINER Här bör särskilt belysas etiska problem vid genomförandet liksom erfa- renheter av att undersöka hela populationer – inom pilotstudiens ram i form av totalundersökningar inom vissa begränsade geografiska områ- den. Vidare bör skolhälsovårdens möjligheter att medverka vid datain- samlingens genomförande undersökas. 158 -¤TNING AV BARNS OCH UNGDOMARS PSYKISKA H¤LSA Även några av de kompletterande förslagen kräver ytterligare utred- ningsarbete och pilotstudier innan de kan genomföras. I samband med att pilotstudier genomförs bland skolelever bör också undersökas om det är möjligt att komplettera huvudförslaget med reliabel och valid information från föräldrar, lärare och/eller skolhälsovård. Det är vidare av stor vikt att huvudförslaget, och i tillämpliga delar även de kompletterande förslagen, förankras hos berörda fackliga or- ganisationer, elevorganisationer, föräldraorganisationer och myndig- heter.