sou · GMB3156 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt 4 kap. 1 § gäller att transporttillägg kan påföras den avsändande upplagshavaren om ledsagardokument eller bevis om ställd säkerhet inte medföljer transporten i den utsträckning som följer av cirkulationsdirektivets bestämmelser. Detsamma gäller om transporten inte omfattas av säkerhet för betalning av skatt i den utsträckning som följer av cirkulationsdirektivets bestämmelser. Även underlåtenhet att anmäla att varor som redan släppts för konsumtion i ett medlemsland flyttas till för kommersiella ändamål kan föranleda transporttillägg. Transporttillägg skall också påföras om säkerhet inte ställts vid distansförsäljning. I de två sistnämnda fallen skall dock den skattskyldige påföras transporttillägget. Transporttillägget skall utgå av de punktskatter som belöper på eller kan antas belöpa på varorna. Bestämmelserna om ledsagardokument har, som tidigare framhållits, tillkommit för att det skall gå att kontrollera transporterna av punktskattepliktiga varor. Bakgrunden till bestämmelserna om att transporter skall omfattas av säkerhet för betalning av skatt är de risker som är förknippade med transporter mellan medlemsländer. Bestämmelserna om ledsagardokument och säkerhet är alltså av grundläggande betydelse för att det system som tillskapats genom cirkulationsdirektivet skall fungera. Det är därför viktigt att varje medlemsland genom olika åtgärder försöker upprätthålla respekten för kraven på ledsagardokument och säkerhet i samband med transport av punktskattepliktiga varor. En sådan åtgärd är att kontrollera transporterna av punktskattepliktiga varor. Detta är dock inte tillräckligt. För att säkerställa att bestämmelserna om ledsagardokument och säkerhet efterlevs behövs även en sanktion. Transporttillägget utgör denna sanktion. Transporttillägg kan, som nämnts tidigare, påföras i samtliga de fall då en transport på svenskt territorium inte sker i enlighet med cirkulationsdirektivets krav på ledsagardokument. I bl.a. LAS föreskrivs att då annan än upplagshavare, varumottagare eller skatterepresentant för in eller tar emot varor skall denne, dvs. den skattskyldige, innan varorna transporteras från det andra EG-landet anmäla varorna till beskattningsmyndigheten och ställa säkerhet för 140 Beskattningsregler och skattekontroll För att säkerställa efterlevnaden av ovan nämnda krav, omfattar bestämmelsen om transporttillägg även transporter av punktskattepliktiga varor som släppts för konsumtion i ett annat medlemsland och efter det flyttas till för kommersiella ändamål. I dessa fall inträder skattskyldighet vid införseln till . Den skattskyldige är ansvarig för att kraven på säkerhet och föranmälan uppfylls. Det är därför den skattskyldige som i nu berörda fall skall påföras transporttillägg. Ett transporttillägg kan under vissa förutsättningar undanröjas e.d. (se 4 kap. 2–4 §§). Beslut om förverkande fattas av allmän förvaltningsdomstol efter ansökan av tullmyndighet. Övriga beslut fattas av tullmyndigheten (4 kap. 9–10 §§). Polisen skall bistå tullen vid kontroller av transporter av punktskattepliktiga varor som omfattas av cirkulationsdirektivet (4 kap. 12 §). RSV har rätt att överklaga beslut enligt punktskattekontrollagen. Vidare har verket rätt att överta det allmännas talan i mål enligt lagen. RSV får överklaga ett beslut av länsrätt eller kammarrätt även om verket inte har fört det allmännas talan i målet. Verket har att föra det allmännas talan i Regeringsrätten (se 4 kap. 14–16 §§). Tullens ansvar för transportkontroller o.d. enligt punktskattekontrollagen samt skattemyndighetens uppgifter att pröva vandel etc. kräver ett nära samarbete och informationsutbyte mellan dessa båda myndigheter. Även andra aktörer behöver naturligtvis byta eller annars få åtkomst till information. Det är härvid av betydelse vilka register som finns och vilken åtkomst som ges till dessa. Det är väsentligt att tullmyndigheterna har tillgång till effektiva hjälpmedel vid genomförandet av åtgärderna för punktskattekontroll. Urvalet av de transporter som kontrolleras bör inte vara helt slumpmässigt utan insatserna bör så långt det är möjligt riktas mot kontrollvärda objekt. Beskattningsregler och skattekontroll 141 För fastställande, uppbörd och redovisning av tull, annan skatt och avgift som skall betalas till förs ett särskilt tullregister. Registret förs med stöd av tullregisterlagen (1990:137). Registret får också användas för bl.a. fullgörande av övervaknings-, kontroll- och revisionsuppgifter inom tullmyndighetens område. Registret får numera även användas för prövning av och tillsyn över upplagshavare, skatteupplag och registerade varumottagare enligt LAS samt revisions- och annan kontrollverksamhet enligt LPP. innehåller bl.a. vissa uppgifter rörande import och export, identitetsuppgifter för fysiska och juridiska personer och uppgifter om identitetsbeteckningar för transportmedel. I registret återfinns också uppgifter om registrering hos skattemyndigheten av importörer som är skattskyldiga avseende vissa punktskatter. Vidare finns numera uppgifter om kontroll enligt punktskattekontrollagen och beslut av tullmyndigheter. får sambearbetas med uppgifter från andra register, bl.a. register hos RSV såvitt gäller uppgifter om registrering av skattskyldiga. Samtliga tullmyndigheter får ha terminalåtkomst till tullregistret, med viss begränsning. RSV får ha terminalåtkomst till uppgifter om kontroll och beslut enligt punktskattekontrollagen. Vidare gäller att beskattningsmyndigheten för prövning av och tillsyn över upplagshavare, skatteupplag och registrerade varumottagare enligt LAS samt revisions- och annan kontrollverksamhet enligt LPP får ha terminalåtkomst till uppgifter om kontroll och beslut enligt punkskattekontrollagen. i , respektive län får för revisions- och annan kontrollverksamhet enligt LPP ha terminalåtkomst till uppgifter om kontroll och beslut enligt punkskattekontrollagen. Vad gäller de uppgifter som kan registreras i tullregistret, av betydelse för punktskattekontrollagen, kan nämnas t.ex. uppgift om vilka punktskattepliktiga varor som påträffats, tidpunkt och plats för kontrollen, identifikationsuppgifter beträffande genomsökt transportmedel, container och tank samt uppgifter beträffande förare m.m. Vidare kan uppgifter från ledsagardokument om avsändare och mottagare av lasten m.m. registreras samt uppgift om ledsagardokument som vid kontroll visat sig vara förfalskat eller innehålla oriktiga uppgifter. Många av de aktörer och företag som förekommer i punktskattesammanhang förekommer i tullregistret. 142 Beskattningsregler och skattekontroll 6.5.4.2Tullmyndigheternas tillgång till uppgifter i andra register Tullmyndigheterna har för sin punktskattekontroll behov av uppgifter från andra myndigheter, framför allt från beskattningsmyndigheten om de skattskyldiga som är registrerade hos myndigheten, bl.a. upplagshavare och varumottagare. Vid genomförandet av transportkontroller måste ju tullmyndigheterna kunna kontrollera om en uppgiven upplagshavare eller varumottagare är registrerad som sådan, för att kunna ta ställning till om en vara transporteras i enlighet med cirkulationsdirektivets bestämmelser. Även uppgifter om beskattningsbeslut, ställd säkerhet och föranmälningar har betydelse för tullmyndigheternas kontrollverksamhet. För uppbörd och annan administration av punktskatter för beskattningsmyndigheten ett särskilt register, (Besluts-, Redovisnings- och Informationssystem för det Särskilda skattekontoret). Ändamålet med registret är diarieföring, bokföring, skatteadministration, revision och betalningskontroll. Registret innehåller huvudsakligen uppgifter om deklarerade och inbetalade punktskatter. Nämnda myndighet för också ett register över personer som är godkända upplagshavare eller registrerade varumottagare och över de lokaler som är godkända som skatteupplag (se bl.a. 36 § lagen om alkoholskatt); det s.k. . Ändamålet med är att tillhandahålla skattskyldiga och behörig myndighet i eller annat uppgifter om registrering och godkännande föreligger i aktuella avseenden. Registret skall innehålla uppgifter om bl.a. den registrerades namn, registreringsnummer och adress, skatteupplagets registreringsnummer och adress, vilken kategori av varor som den registrerade får ta emot eller som får lagras på skatteupplaget och datum för godkännande samt registreringens eventuella giltighetstid. Uppgifter som behövs för de bedömningar som tullmyndigheterna skall göra finns således såväl i som i . Tullmyndigheterna har också tillgång till uppgifter i dessa register. Andra uppgifter som tullmyndigheterna behöver tillgång till är de som kan underlätta identifieringen av förare. Tullmyndigheterna har därvid åtkomst till körkortsregistret som innehåller bl.a. identitetsuppgifter och körkortsuppgifter. Uppgifterna i körkortsregistret gäller i huvudsak svenska förare. Genom förekommande registrering av identifieringsuppgifter beträffande förare vid transportkontroll kan emellertid även uppgifter om utländska förare i viss utsträckning finnas tillgängliga. Beskattningsregler och skattekontroll 143 Tullmyndigheterna behöver också kunna kontrollera om mottagaren har partihandels- eller tillverkningstillstånd. har terminalåtkomst till uppgifter i Alkoholinspektionens register, dock endast såvitt avser uppgifter om lämnade tillstånd. 6.5.4.3Skattemyndighetens kontroll- och tillsynsverksamhet Vid prövningen av om upplagshavare skall godkännas skall beskattningsmyndigheten bl.a. ta ställning till om den sökande med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt är lämplig som upplagshavare. kan även återkalla beslut att godkänna någon som upplagshavare, om förutsättningarna för godkännande inte längre finns. Det ankommer således, som tidigare nämnts, på myndigheten att göra en vandelsprövning vid tillståndsgivning och vid eventuell återkallelse. Även vid tillståndsgivning och återkallelse beträffande registrerade varumottagare skall beskattningsmyndigheten göra en viss prövning. Självklart är det av stort intresse vid en vandelsprövning att veta om den som ansöker om tillstånd tidigare är straffad för eller misstänks för exempelvis ekonomisk brottslighet. har därför i propositionen ansetts böra ha möjlighet att få vissa belastningsuppgifter ur polisens register att användas vid tillståndsprövningen och prövningen av återkallelser. I detta sammanhang framhölls att Alkoholinspektionen och tillståndsgivande myndigheter inom yrkestrafikområdet har viss tillgång till sådana uppgifter. Omständigheterna för avfattandet av propositionen var emellertid sådana att frågan om terminalåtkomst då inte kunde bedömas. Det konstaterades att uppgifterna i vart fall inledningsvis skulle lämnas ut på papper till beskattningsmyndigheten. I propositionen konstaterades vidare att beskattningsmyndighetens möjlighet att för beskattning hämta in uppgifter från andra myndigheter var begränsad. Det konstaterades att det enligt då rådande ordning inte var möjligt för beskattningsmyndigheten att vid deklarationsgranskning eller revision enligt LPP begära att annan myndighet skulle tillhandahålla uppgift som behövdes för beskattningen. Det motsatta var möjligt vid skattekontroll enligt taxeringslagen; se 3 kap.16 § taxeringslagen. Regeringen ansåg därför att det i LPP borde införas en bestämmelse med motsvarande innehåll som nämnda paragraf i taxeringslagen. Detta har också skett; se 3 kap. 6 a § LPP. 144 Beskattningsregler och skattekontroll 6.6.1Något om skatteundandragandena m.m. och tillämpningen av punktskattekontrollagen Någon exakt omfattning av skatteundandragandena på punktskatteområdet lär inte kunna anges. En viss ledning kan hämtas ur bl.a. tullmyndigheternas beslagsstatistik. Genom undersökningar har försök gjorts att ytterliga klargöra bilden. Den sammanfattande bedömningen torde dock kunna göras att problemet med skatteundandraganden avseende alkohol- och tobaksvaror samt mineraloljeprodukter är stort. Företrädare för beskattningsmyndigheter samt tull- och åklagare har rubricerat läget som allvarligt (se närmare Ds 1998:53 Ny varusmugglingslag). Vad gäller handeln med obeskattade alkoholdrycker och tobaksvaror, kan åter nämnas att en långtradare fylld med alkoholdrycker kan orsaka skatteundandraganden på två–. Om lasten i stället innehåller cigaretter, kan skatteförlusten vara så stor som . Bland annat postorderhandeln med cigaretter florerade före punktskattekontrollagens ikraftträdande . fanns ett stort antal erbjudanden om cigaretter på Internet; gemensamt för dessa erbjudanden var att försäljarna hävdade att de inte tänkte betala svensk punkt- och mervärdesskatt. Innan punktskattekontrollagen trädde i kraft fanns inga tecken på avmattning, snarare tvärtom. Enligt av RSV inhämtade uppgifter genomförde tullmyndigheterna under efter den nya lagens ikraftträdande 1 255 postkontroller, vid vilka endast tre försändelser innehöll något annat än alkohol- eller tobaksvaror. Tullen hittade således alkohol- eller tobaksvaror i av fallen och träffsäkerheten var inte sämre för tiden därefter. Statistiken visar att lagstiftningen, som ju tillkommit bl.a. för att hejda stora punktskattebortfall, innebär en effektiv kontroll av försändelser innehållande punktskattepliktiga varor. Mot bakgrund av de stora belopp som redan ett förhållandevis ringa brott mot punktskattereglerna e.d. kan inbringa är det lätt att inse att det är och även fortsättningsvis kommer att vara mycket lockande för vissa personer att ständigt försöka finna nya sätt för skatteundandraganden och andra otillbörligheter. Att här gå närmare in på den uppfinningsrikedom som uppvisas i dessa avseenden, finns det inte anledning till. I stället kan konstateras att åtgärder för att motverka eller förhindra undandraganden av punktskatter är ett högprioriterat område inom gemenskapen. Ett antal projekt e.d. med detta syfte har Beskattningsregler och skattekontroll 145 genomförts eller pågår , både på gemenskapsnivå och i . Nedan ges några exempel. 6.6.2Projekt e.d. för att försvåra skatteundandraganden m.m. Bland projekt på gemenskapsnivå kan nämnas t.ex. gemenskapens åtgärdsprogram för att förbättra systemen för indirekt beskattning på den inre marknaden (programmet Fiscalis). Inom ramen för detta program hålls seminarier och bedrivs på annat sätt på detta område samarbete mellan medlemsländerna. Vidare kan nämnas att en högnivågrupp samlat företrädare för tull och skattemyndigheterna i medlemsstaterna under Europeiska kommissionens ordförandeskap. Högnivågruppen har haft i uppgift att sammanställa en rapport om bedrägerier inom tobaks- och alkoholområdet. Rapporten blev klar . I rapporten behandlas bl.a. arten och omfattningen av bedrägerierna samt svagheterna i kontrollsystemen samt lämnas förslag till åtgärder. Vad gäller projekt på nationell nivå kan nämnas att det inom skatteförvaltningen pågår ett projekt syftande till att genom ett antal punktskatterevisioner hos skattskyldiga registrerade som upplagshavare kontrollera att punktskatter redovisas och betalas i den ordning och enligt de bestämmelser som gäller. Projektet leds av RSV. För upplagshavare som finns under tillsyn av även Alkoholinspektionen eller skall, om så bedöms lämpligt, samplanering ske vid urval av revisionsprojekten. Möjligheterna till gemensamma förrättningar har ansetts böra tillvaratas. Erfarenheterna från projektet skall följas löpande så att den valda omfattningen och inriktningen skall kunna utvärderas. Projektet skall pågå t.o.m. . Vad gäller strävanden på nationell nivå kan vidare nämnas att en arbetsgrupp inom har sett över varusmugglingslagen. Gruppen har bl.a. haft i uppdrag att undersöka möjligheterna att införa strängare straffrättsliga sanktioner mot förfaranden som strider mot suspensionsordningen i cirkulationsdirektivet. Arbetsgruppen har i Ds 1998:53 Ny varusmugglingslag lämnat olika förslag i skärpande riktning. Av intresse är även Punktskatteutredning (Fi 1998:01). Utredningen har enligt sina direktiv (Dir. 1997:152) att se över förfarandereglerna för punktskatter, m.m. Översynen skall koncentreras till förfarandet för de harmoniserade punktskatterna. Utredaren skall bl.a. kartlägga hur lagstiftningen har tillämpats sedan 146 Beskattningsregler och skattekontroll medlemskap i och mot bakgrund av erfarenheterna från tillämpningen överväga bl.a. om cirkulationsdirektivets begrepp suspensionsordning bör införlivas i exempelvis LAS, om bestämmelserna om skattskyldighetens inträde är förenliga med cirkulationsdirektivet, om bestämmelserna om godkännande av upplagshavare och skatteupplag behöver ändras i skärpande riktning och om kraven på säkerhet för transporter bör utvidgas. I uppdraget ingår även att göra en allmän översyn av LPP. Utredaren skall i detta sammanhang undersöka om punktskatterna kan inordnas i skattekontosystemet och i sådant fall föreslå nödvändiga lagändringar. Som bakgrund anförs i direktiven bl.a. att utredaren bör analysera tillämpningen av bestämmelserna i bl.a. LAS om godkännande av upplagshavare och skatteupplag, i syfte att klargöra om det krävs ändringar av lagstiftningen i skärpande riktning samt om beskattningsmyndigheten bör få möjlighet att besiktiga lokaler m.m. Vidare anförs att de svenska bestämmelserna i bl.a. LAS om att upplagshavare skall ställa säkerhet för betalning av skatt i samband med transport av obeskattade varor, endast omfattar transport av varor som sålts inom EU och inte varor som importerats eller skall exporteras. Utredaren skall därför lägga fram förslag till en lagändring som utvidgar kraven på säkerhet, i enlighet med cirkulationsdirektivet. Vid utformningen av lagförslagen bör utgångspunkten vara att kraven på säkerhet skall täcka samtliga de fall som inte täcks av de krav på säkerhet som finns i EG:s tullagstiftning. Utredningsarbetet skall, såvitt avser de ovan angivna frågorna, vara avslutat . Enligt direktiven till utredningen skall bl.a. reglerna för införsel av spritdrycker, vin och starköl ses över mot bakgrund av beslut i det s.k. Franzén-målet och kritiken mot det svenska regelsystemet i en formell underrättelse från . Syftet med översynen är att de svenska reglerna skall anpassas till EG-rätten utan att nämnvärt försvaga den svenska alkohollagstiftningen. I kapitel 8 föreslår utredningen att den särskilda tillståndsplikten för yrkesmässig import och partihandel med spritdrycker, vin och starköl avskaffas. Distansförsäljning av sådana drycker till enskilda konsumenter i bör emellertid även i fortsättningen vara otillåten, medan gåvoförsändelser av EG-rättsliga skäl bör tillåtas under vissa förutsättningar. För att dessa förändringar inte skall innebära ett försämrat skydd i konsumentledet kan det vara nödvändigt att införa skärpningar i andra delar av regelverket. En sådan åtgärd i skärpande riktning är att försvåra den illegala handeln med spritdrycker, vin och starköl. uppdrog regeringen åt att tillsammans med Alkoholinspektionen, , och kartlägga omfattningen av och karaktären på den olovliga sprithanteringen i landet samt komma med förslag till lämpliga åtgärder för att minska denna hantering. Myndighetsgruppen presenterade i rapporten och ungdomar (Ds 1997:8) omfattningen av den illegala hanteringen av hembränd, insmugglad och olovligt använd teknisk sprit. För att slippa upprepa detta har utredningen använt ordet svartsprit för dessa olika typer av alkoholdrycker. Rapporten har också kommit att benämnas . Den olovliga sprithanteringen kan indelas i två huvudgrupper. Dels olaglig användning av legal sprit, t.ex. langning och servering till underåriga, dels olaglig framställning av sprit eller insmuggling av sprit. Det är den sistnämnda hanteringen som benämns svartsprit och som utredningen har kartlagt. Regeringen har överlämnat rapporten tillsammans med remissvar och remissammanställning till för närmare överväganden avseende myndighetsgruppens förslag. Ett av förslagen är att en kriminalisering av köp och innehav av svartsprit inte bör avfärdas utan ytterligare utredning. Gruppen förordade dessutom en straffskärpning när det gäller försäljning till ungdomar. 7.2Mörkertal, smuggel och hembränt En stor del av den totala alkoholkonsumtionen i landet består av icke statistikförd sprit, dvs. vad som brukar avses med det s.k. mörkertalet. I mörkertalet ingår såväl illegal hantering med alkoholdrycker som legal konsumtion vid sidan av Systembolaget, restauranger och detaljhandel med öl. Med illegal hantering avses olovligt framställd sprit (hembränd sprit eller olovligt använd teknisk sprit) och illegal införsel av sprit. Den legala delen av mörkertalet är svenska medborgares konsumtion utomlands, hemtillverkning av vin och öl, tax-free samt lagligt införd och beskattad alkohol. Olika beräkningar har gjorts av mörkertalet av , Centralför bundet för Alkohol- och Narkotikaupplysning (CAN), professor och det s.k. (KALK) för att nu nämna några. Det sistnämnda forskningsprojektet är det mest ambitiösa försöket att mäta alkoholkonsumtionen i . är ett samarbete mellan bl.a. Alkoholinspektionen, , , Centralför bundet för alkohol- och narkotika- upplysning, , och . Som namnet antyder är målsättningen att erhålla så goda data om den faktiska konsumtionen att resultaten från sedvanliga alkoholvane-undersökningar kan kalibreras, dvs. beräknade att den oregistrerade alkoholkonsumtionen uppgår till av all alkohol som konsumeras i landet. genomfördes –1997 och bestod förutom av tillgänglig försäljningsstatistik av telefonintervjuer med 10 000 personer. Man beräknade att av den sprit som konsumeras i är illegal alkohol. Svensken dricker alkohol motsvarande sprit eller tio flaskor starköl . Erfarenheter från tidigare forskning har visat att av de som dricker alkohol konsumerar runt hälften av den totala mängden alkohol. visar också att andelen illegal alkohol ökar med konsumtionen. Ju mer man dricker, desto större andel består av illegal alkohol. har gjort en uppskattning av den faktiska konsumtionen av öl, vin och spritdrycker. När det gäller spritdrycker (till spritdrycker räknas här drycker med mer än 38 procents alkoholhalt) visar studien att den sprit som konsumeras i har skaffats på följande sätt: genom de legala försäljningskanaler som finns. är privat införd alkohol inom den tillåtna ransonen. är privat införd alkohol utöver den tillåtna ransonen. är smugglad till . är illegalt tillverkad i . är teknisk sprit, renaturerad till drickbar alkohol. Omräknat till ren alkohol () handlar den illegala delen om många miljoner liter . Spännvidden mellan olika beräkningar är 14 till för . Misstankar om en ökning av den organiserade alkoholsmugglingen till har funnits sedan blev medlem i EU. Omfattningen på tullens beslag – 1998 tyder på att dessa misstankar har bekräftats. beslagtog tullen sprit (omräknat till alkoholhalt), vilket var en obetydligt större mängd jämfört med beslagen innan. De efterföljande åren ökade beslagen dramatiskt. uppgick beslagen till , till och till och med september till . Stora mängder av denna smuggelsprit säljs till den vuxna delen av befolkningen, främst på arbetsplatser men också genom andra nätverk. KALK-undersökningen visade också att den olagligt tillverkade spriten, hembränd sprit och teknisk sprit (som säljs för konsumtion), uppgår till en femtedel av den totala spritkonsumtionen. Polisens erfarenheter när det gäller olovlig sprittillverkning visar att tillverkningen ofta sker i stordriftssystem som liknar spritfabriker. Det är ofta personer som står utanför arbetsmarknaden som handlar med hembränt. Försäljningen sker vanligen från hemmet, tillverkningsstället eller från en bil. Stöldgods, vapen, ammunition, sprängmedel och narkotika har påträffats på tillverkningsställena. Inte sällan är tillverkare och mellanhänder själva alkoholmissbrukare. CAN:s undersökning 1997 av elever i årskurs 9 visade att av såväl flickor som pojkar hade druckit hembränt . av pojkarna och av flickorna uppgav dessutom att de dricker sprit minst en gång .