sou · GMB3111 · 1999-01-01 00:00:00 — Tittaren avgör själv vilken kameravinkel som skall visas i hans eller hennes egen tv-mottagare. Tekniken kommer i viss utsträckning att prövas av tv-kanalen . ·När en användare besöker en webbplats i , med internationellt innehåll, möts han eller hon till sin förvåning av reklam på svenska. Det förklaras av att den amerikanska servern känner av att den besöks av en svensk användare. Det webbdokument som visas är skapat on- the-fly, dvs. just , för just den användaren. För att åstadkomma detta används bl.a. tekniker som cookies, där informa- tion om användaren och dennes tidigare beteende lagras. ·Med hjälp av s.k. push-teknik väljer användaren ur ett antal informa- tionskällor ut sådant som intresserar honom eller henne. är ett svenskt exempel på en sådan tjänst. Man kan dels välja de källor man önskar få information från, dels välja vissa kate- gorier av nyheter och utesluta andra. Man kan vidare begära att ny- heter som innehåller vissa ord eller begrepp skall levereras till skär- men. Push-tekniken har av många branschbedömare förutspåtts en mycket stor tillväxt, men den väntar fortfarande på sitt stora genom- brott i . S.k. intelligenta agenter, eller know-bots, går ytterligare ett steg längre. Agenterna är program som letar information ute på nätet åt en enskild användare efter dennes önskemål. Nya undersökningar över tillgången till och användningen av Internet i publiceras regelbundet. En av de få undersökningar som redovi- sar longitudinella data är den som genomförs av Forskningsgr uppen för samhälls- och informationsstudier (FSI). Den har undersökt datorvanor bland befolkningen och Internetanvä ndning . Två FSI-forskare, och , publice- rade 1997 rapporten i befolkning 15. Av den framgår att andelen regelbundna Internetanvändare (i betydelsen 15 , T., Timander, J., Internetanvändningen i befolkning : utvecklingen av attityder och användningen beträffande vissa tekniska hjälpme- del (Internet, dator, modem, och mobiltelefon). , 1997 (Teldok rapport ; 115) surfar på www eller använder e-post) av befolkningen i åldrarna år uppgår t ill . Siffran innebär en ökning med , då den första mätningen genomfördes. Om även de som använder Internet mer sällan räknas in, uppgår andelen till . Ytterligare uppger att de planerar att ansluta sig till Internet . Av FSI-undersökningen framgår också hur Internetanvändningen för- delar sig i olika befolkningsgrupper. Resultaten redovisas nedan i punkt- form. ·Storstadsbor använder Internet betydligt mer än de som bor i mindre orter/landsbygd. Andelen Internetanvändare bland personer bosatta i orter med mer än 30 000 invånare är nästan större än bland personer bosatta på orter med mindre än 4 000 invå- nare. ·Högutbildade använder Internet betydligt mer än lågutbildade. rat till facklig tillhörighet använder, , av SACO-medlemmarna Internet, mot av medlemmarna i TCO och av medlemmarna i LO. (Siffrorna baserade på flytande medelvärden .) ·Höginkomsttagare använder Internet betydligt mer än låginkomsttaga- re. Sambandet mellan inkomst och användning är dock inte lika tyd- ligt som det mellan utbildning och användning, vilket kan förklaras av att en stor mängd studenter med låga inkomster använder Internet i hög utsträckning. · Män använder Internet mer än dubbelt så mycket som kvi nnor. Skill- naderna varierar dock mellan olika åldersgrupper: Bland dem som är födda är mansöverskottet större än bland dem som är födda . En jämförelse av unders ökningens demogra- fiska variabler tyder på att skillnaderna mellan olika befolkningsgr upper ökar snarare än minskar. Beroende på svårigheterna att förutse tillväxt- förlopp avstår rapportförfattarna från att uttala sig om huruvida dagens stora klyftor kommer att öka eller minska. De undersökningar av den svenska befolkningens tillgång till och an- vändning av Internet som regelbundet utförs av olika undersökningsin- stitut visar så gott som samtliga att den andel av befolkningen som har tillgång till Internet ökar. Siffrorna varierar mellan de olika institutens uppskattningar och kan ibland vara svåra att jämföra med varandra. En undersökning utförd av Interactive Media visade exempelvis att av befolkningen använ- der Internet minst en gång från hemmet, skolan eller arbets- platsen. Hälften av dessa, ca 1,3 miljoner, använder Internet så gott som . 6.3Publicering via www i Statliga myndigheter, kommuner, landsting, stora och små företag, orga- nisationer och föreningar använder sig i allt högre utsträckning av www som kanal för att föra ut information eller för att marknadsföra sig. Den information som publiceras på organisationens webbplats kan variera stort i omfattning. Det lilla företaget kanske bara har en eller ett par si- dor med grundfakta om företaget och dess produkter. Detsamma kan gälla för en liten amatörteaterförening eller liknande. Men det finns också ett antal aktörer som publicerar stora mängder professionellt framställd information. Dit hör i första hand de stora me- dieföretagen: dagstidningar, nyhetsbyråer, radio m. fl. Flera av dessa ger också avgiftsbelagd tillgång till sina databaser via Internet och www. Som exempel på sådana databaser kan nämnas , som innehåller artiklar ur , m.fl. tidningar, samt PressText, som innehåller artiklar från , m.fl. tidningar. fanns, enligt KB:s förteckning 16, 70 svenska dagstidningar tillgängliga på www. Därutöver fanns 5 finlandssvenska tidningar och en svensk-amerikansk. Det finns en dagstidning som helt saknar tryckt motsvarighet, nämligen 17, en lokaltidning från . Omfånget av tidningarnas webbpublicering varierar starkt. Det finns å ena sidan tidningar som dagblad, som lägger ut allt inne- håll i papperstidningen på www, och å andra sidan , vars webbplats förutom några utvalda temaartiklar endast innehåller infor- mation om tidningen (adress och telefonnummer, prenumerationspriser etc.) riktade en enkät t ill 20 utvalda dagstidningar med www-utgivning. Enkäten innehöll följande frågor: 16http:///ts/tsonline.htm 17http:/// 1.När började ni publicera redaktionellt material på webben? 2.Om man jämför med den tryckta tidningen, finns det någon typ av material ni inte publicerar på webben? 3.Innehåller er webbutgåva material som är unikt, dvs. inte publiceras i den tryckta tidningen? Om ja, i så fall i vilken utsträckning? 4.Hur stor del av den tryckta tidningen kan läsas på webben? 5.Hur per dag uppdaterar ni webbutgåvan? 6.Hur länge lagrar ni normalt de artiklar ni publicerar på webben? 7.Har ni planer på att inkludera annat än text och stillbilder i er webbutgåva av tidningen, exempelvis rörliga bilder och ljudfiler? Om ni redan gör det, planerar ni att utöka det i nslaget? Enkäten besvarades av 8 tidningar. Tidningarnas svar framgår ne dan. ·Arbetet började sin Internetpublicering lite trevande i början på 1997. Man uppskattar att av innehållet i den tryckta tidningen publiceras på www. Något unikt material förekommer inte, dvs. en- dast sådant material som ingår i den tryckta tidningen publiceras på nätet. Webbplatsen uppdateras en gång per dag. Materialet ligger vanligtvis kvar mellan och en månad. ·Nerikes Allehanda började publicera redaktionellt material på www . Endast enstaka artiklar (ca 6-12 st) publiceras. materialet består av interaktiva tjänster och senaste nytt. Den elek- troniska utgåvan uppdateras , vilket man pla- nerar att utöka till . Materialet som publiceras på www lagras i . NA:s artiklar lagras dessutom i databasen . Ljudinslag förekommer och planer finns på att prova video. ·Norra uppger att uppskattningsvis av den tryckta tidningens innehåll läggs ut på www. innehåller de- ras webbplats unikt material. ·Nya (NWT) skiljer sig från övriga tidningar, eftersom den har lagt ner sin Internetsatsning. NWT uppger att man slutade försök, eftersom det inte gav någonting mer än ett antal utlandsläsare. Man säger sig nu avvakta utvecklingen och ligger nu enbart ute med en välkomstsida, lite hän- visningar och enstaka kåserier. ·Sundsvalls Tidning (ST-Online) är den enda svenska dagstidning som tar betalt av läsarna för www-utgåvan. Tidningen kan delas upp i en betaldel (ST-Online) och en gratisdel. Nedanstående svar avser ST-Online. Man började publicera redaktionellt material på www i av innehållet i den tryckta tidningen publi- ceras på www. Som exempel på unikt material nämns en egen debatt- sida, nyhetstelegram, lokalt, inrikes och utrikes, evenemangsguide, lunchguide, databaser med film- och skivrecensioner, länktips, bak- grundsmaterial till artiklar m.m. Webbplatsen uppdateras 2-4 gång- er/dag. Via ST Online planerar man att göra hela sitt textarkiv till- gängligt. Man planerar att införa ljud och video. Gratisdelen, dvs. den del av tidningen som är fritt tillgänglig på www, omfattar jämfört med ST-Online uppskattningsvis av nyhetsmaterialet och av det totala materialet. ·Sydsvenska (SDS) började publicera redak- tionellt material på www 1995. Endast enstaka artiklar publiceras. Det unika materialet består av interaktiva tävlingar, länksamlingar, vissa debatter, TT-telegram, vissa ljudinslag, väderleksinformation m.m.Materialet lagras olika länge, allt till förekommer. ·Värmlands började publicera redaktionellt material på www av den tryckta tidningen kan läsas på www.Något unikt material förekommer inte. uppda- teras en gång per dag. Man säger sig inte ha några planer på att inkludera annat än text och stillbilder i www- utgåvan. · ÖstgötaCorrespondenten började sin www-satsning , då en nöjesbilaga lades ut. Man publicerar av den tryckta tidningen på www, med undantag för en Kort och Gott-sida med kåserier, korsord och liknande. Inte heller eftertextannonser eller alltför långa bildreportage läggs ut på nätet. Som exempel på unikt material nämns framförallt byråmaterial och nyheter som händer un- der dagen (tips från lokalradion, polisradion, reportrar på tidningen). Webbplatsen uppdateras kontinuerligt , men sällan färre än . Artiklarna finns tillgängliga i ca en månad. Man har inga planer på att komplettera www-utgåvan med rörliga bilder eller ljudfiler. Än så länge publicerar dagstidningarna främst text och stillbilder i sina www-utgåvor. Viss försöksverksamhet har inletts beträffande pub- licering av ljud och rörliga bilder och flera av de tidningar som besvarat enkäten uppger att de planerar att antingen införa ljud och rörliga bilder eller att utöka redan existerande sådan publice- ring. KB:s förteckning över svenska online-tidskrifter, Svensk Periodica On- line18, omfattade 260 tidskrifter. Nå gon uppgift om hur många av dessa som enbart existerar i www-form finns inte. Beträffande de tidskrifter som ges ut i såväl www- som pappersform varierar, precis som när det gäller dagstidningar, graden av samstämmighet mellan utgå- vorna. Vissa lägger ut allt material från pappersutgåvan, andra delar av materialet. Vissa publicerar inte något material som inte återfinns i pap- persutgåvan, medan andra har en omfattande publicering av sådant unikt material. Det allra mesta av det tidskriftsmaterial som publiceras på www är gratis tillgängligt . Ett fåtal tidskrifter, exempelvis ETC, tar på oli- ka sätt betalt. Bokförlagens online-publicering består vanligtvis av att man publicerar information om utgivna böcker, recensioner samt kortare utdrag ur böckerna. Däremot är det ovanligt med fulltextpublicering, även om en- staka undantag finns. Det finns dock webbplatser med en omfattande publicering av elektroniska texter i fulltextformat, exempelvis det s.k. Projekt , som tillhandahåller mer än 200 äldre svenska litterära texter (romaner, diktsamlingar m.m.).19 Som exempel på en textkritisk edition kan nämnas Almqvistutgåva 20. Den offentliga sektorn har sammantaget en omfattande webbpublicering. På SverigeDirekt 21, som är den offentliga sektorns gemensamma webbplats fanns länkar t ill 272 kommuner, 21 landsting och 230 statliga myndigheter. Statliga myndigheter informerar om sin verksamhet och hur man kommer i kontakt med myndigheten och dess tjänstemän. Myndigheterna publicerar sina nyhetsblad och tidskrifter på sina we bbplatser, de infor- merar om och publicerar relevanta författningar inom myndighetens om- råde, de publicerar rapporter och annat material. 18http:///nbp/el-per.htm 19http://// 20http://g3.spraakdata.gu.se/vittsam/almqvist.html 21http:// En särskild kategori utgörs av de statliga universiteten och högsko- lorna, vars publicering är än mer omfattande än vad som gäller för den statliga sektorn i allmänhet. Forskningsrapporter, kursinformation, labo- ratorieresultat samt en stor mängd privata hemsidor är några exempel på vad som återfinns där. Så gott som samtliga svenska kommuner finns representerade på www. Information om kommunen och dess näringsliv utgör den grund- läggande informationskategorin. Målgrupperna är allt från den egna kommunens medborgare till presumtiva turister. Mängden information varierar bland kommunerna. I några fall publiceras kommunala proto- koll på www. 6.3.5Ljud och rörliga bilder Utbudet av ljud och rörliga bilder har hitintills varit begränsat på www, framför allt på grund av de begränsade överföringsmöjligheterna. Denna typ av information är betydligt mer omfångsrik än text och stillbilder och tar därför att ladda ned. När ny teknik möjliggör bredbandsöver- föring kommer dock utbudet med största sannolikhet att öka mycket snabbt. Än så länge publicerar dagstidningarna främst text och stillbilder i sina www-utgåvor. Viss försöksverksamhet har inletts beträffande pub- licering av ljud och rörliga bilder och flera av de tidningar som besvarat den ovan redovisade enkäten uppger att de plane- rar att antingen införa ljud och rörliga bilder eller att utöka redan existe- rande sådan publicering. I avsnitt 6.2.5 beskrevs hur och integre- rar ljud och video i sina webbutgåvor. Beträffande ljud återfinns ett antal radiokanaler och -stationer på . På radios webbplats finns mö jlighet att ta del av utsändningar från samtliga kanaler (inklusive 25 lokalradiokanaler). Ut- budet består i första hand av nyheter, men en rad andra programkatego- rier förekommer också. Det är dock inte fråga om särskilda utsändningar av dessa program, utan varje program finns lagrat som en separat ljudfil och kan laddas ner av lyssnaren som helst. Dagens Ekos sändningar (kvartifem-sändningen) finns exempelvis lagrade från . Det finns en radiostation i som sänder kontinuerligt via Internet, nämligen den kommersiella stationen Radio Bandit 22. Sändning- arna görs med hjälp av s.k. Streaming Audio-teknik. I det här fallet är det fråga om en utsändning som är identisk med den som sker på statio- nens ordinarie frekvens på FM-bandet. I övrigt finns ljudfiler att hämta från olika webbplatser med någon form av musikinriktning. Ofta rör det sig om begränsade avsnitt av ett musikaliskt verk som tillhandahålls som en smakbit. Utbudet av rörliga bilder är ännu mer begränsat. Nätets kapacitet vad beträffar överföring är ett effektivt hinder för mer än be- gränsade insatser. En hel del försök görs dock. startade exempelvis tv-utsändningar via www . Ett annat exempel är att man via regeringens webbplats, Information , numera di- rektsänder via Internet från större presskonferenser. I sammanhanget kan påpekas att dessa utsändningar, till skillnad från Radio Bandits, i hög utsträckning är unika genom att de inte eller vid ett annat till- fälle sänds ut via etern. En beskrivning av innehållet på den svenska delen av www utifrån en formatmässig indelning (text, ljud, bild etc.) återfinns i avsnitt 8.1, där jag redogör för KB:s s.k. Kulturarw 3-projekt. I takt med att tillgången till Internet ökar, tenderar också gränsen mellan privat och professionell publicering att suddas ut. Det är möjligt för vem som helst att producera välgjorda webbplatser, naturligtvis un- der förutsättning att han eller hon har tillgång till erforderlig utrustning samt besitter tillräckliga tekniska och ämnesmässiga ku nskaper. Utredningen har utfört en enklare innehållsmässig analys, baserad på ett stickprov, av de dokument som återfinns på webben och som samlats in inom ramen för KB:s Kulturarw 3-projekt. Undersökningen visar att en stor del av webbsidorna avser material av privat karaktär. Information som enbart har intresse för den närmaste vänkretsen, skol- klassen eller som skapats i syfte att lära sig HTML-kodning svarar för en överraskande stor del av det insamlade materialet. Det som i pappersvärlden bestod av lappar på en anslagstavla, en inlämnings- uppgift i skolan eller ett internt protokoll läggs nu ut på nätet i digital form. Det är svårt, för att inte säga omöjligt, att skilja mellan det som är avsett för en liten krets av personer och det som är avsett att spridas i en större krets. Det finns inte några vare sig formella, tekniska eller i övrigt principiella skillnader mellan dessa kategorier. föreslog i sitt slutbetänkande Grundlagsskydd för nya medier (SOU 1997:49) att yttrandefrihetsgrundlagen (YGL) skulle utvidgas. Förslaget innebar att även andra än traditionella medieföretag skulle kunna ansöka om utgivningsbevis för sådana yttranden som publi- ceras på Internet. Därigenom skulle dessa yttranden ges ett grundlags- mässigt skydd.23 Kommitténs förslag skulle ha inneburit att ett formellt kriterium hade etablerats, som eventuellt kunde ha använts i en urvalsprocess. Förslaget avvisades dock av regeringen i prop. 1997/98:43. I propositionen anför- de regeringen att tiden ännu inte var mogen för en sådan åtgärd (s. 111). Traditionellt har man kunnat urskilja tre grundläggande typer av allmänt tillgängliga databaser: bibliografiska databaser, faktadatabaser och full- textdatabaser. Sådana databaser har funnits och har ofta drivits på kommersiell basis. Som exempel kan nämnas nationella bibliografiska databaser som Libris och Artikel-sök, fulltextdatabaser som Rixlex och TT-Nyhetsbanken samt faktadatabaser med statistiska eller ekonomiska data. Gränserna mellan olika databasformer är flytande. För att kunna söka i dessa baser behövde användaren tidigare ofta teckna ett avtal med producenten om villkoren. Genom att sedan med hjälp av modem ringa direkt till databasen eller till en s.k. databasvärd kunde användaren ansluta sig till basen med ett särskilt lösenord för att därefter söka i den. Allt fler databaser görs nu tillgängliga via Internet, men fortfarande behövs i många fall ett avtal och ett lösenord. Däremot behöver man inte ringa direkt till databasen eller databasvärden. Att databaserna nu har ett www-gränssnitt innebär dock inte att de har blivit gratis utan bara att själva anslutningen, inloggningen, förenk- lats och att gränssnittet nu kan utformas grafiskt på ett sätt som inte var möjligt tidigare. har principerna för debitering förändrats. Det är ovanligt att databaser debiterar användarna . Det som utmärker en databas är att informationen är systematiskt ordnad, att de enstaka posterna oftast är försedda med sökingångar som indextermer eller nyckelord samt att det finns ett särskilt frågegränssnitt för att söka och hämta information ur basen. Traditionellt har en data- bas, åtminstone i svenskt språkbruk, också ansetts utmärkas av att den finns lagrad i maskinläsbar form (se avsnitt 4.2). Databaser är antingen statiska eller dynamiska. De statiska är avslu- tade och inte avsedda att förändras. De kan jämföras med tryckta biblio- grafier och är förhållandevis enkla att hantera. 23 använder termen yttrande för det som publiceras på Internet. sådana som förändras genom att information tillförs, ändras eller tas bort. Den senaste upplagan av den nordiska databasförteckningen Nord- Guide24 innehåller 195 svenska offentligt t illgängliga databaser. I antalet ingår ett mindre antal databaser på cd-rom och diskett. Flertalet förteck- nade baser nås via online-förbindelse, de flesta via Internet och www. Sannolikt kommer så gott som samtliga att vara sökbara via www inom något eller . Som exempel på svenska databaser som ingår i förteckningen kan nämnas SPAR (Samordnat person- och adressregister) som innehåller personuppgifter om den svenska befolkningen (8,6 miljoner poster), PressText som innehåller alla artiklar ur och (450 000 artiklar) och GeoRegister som inne- håller referenser till dokument inom geovetenskaperna (27 000 poster). Mängduppgifterna ovan avser 1996. Databaser skiljer sig från övrig www-information på det sättet att en automatiserad insamling med hjälp av s.k. robotteknik är svår att genom- föra (för en beskrivning av tekniken, se bilaga 3). En användare söker ju vanligtvis fram information ur en databas genom att skriva in ett eller flera sökord i ett formulär. Utifrån dessa sökord hämtas sedan relevant information ur databasen. Men för att en robot skulle kunna hämta all information ur en databas skulle den, något förenklat, behöva söka på alla ord som förekommer i det aktuella språket. 6.5Publicerings- och kommunikationsformer utanför www Det finns ett stort antal e-postbaserade s.k.sändlistor (eng. lists), vars inlägg distribueras via e-post till listans medlemmar. Sänd- listor benämns också distributionslistor eller e-postkonferenser. Listorna kan vara såväl öppna för vem som helst som slutna, dvs. enbart tillgäng- liga för vissa personer. De kan omfatta allt från tusentals medlemmar till bara några få. En lista fungerar på så sätt att en medlem skickar ett inlägg till en server, dvs. en viss datoradress, som sedan distribuerar inlägget till samtliga medlemmar via e-post. När någon vill besvara inlägget görs på 24 Nordguide 1996 : Nordic databases : nordiska databaser. – Esbo: Nordinfo, 1997 (Nordinfo-publikation ; 35) För att bli medlem skickar man endast ett enkelt e- brev till servern. Listor kan vara modererade, där en s.k. moderator granskar inläggen innan de går vidare till medlemmarna, eller öppna, där alla inlägg når medlemmarna . Sändlistorna är ofta internationella till sin karaktär och har medlemmar från hela världen. De rent svenskspråkiga listornas medlemmar är, av naturliga skäl, oftast svenskar. Sändlistornas medlemmar är aktiva i varierande grad. Som exempel kan här nämnas två av de större allmänt tillgängliga svenskspråkiga lis- torna. Biblist, som behandlar biblioteksfrågor, och Media, som behand- lar journalistik, distribuerade under en undersökningsvecka 9 re- spektive 109 meddelanden. Biblist hade då ca 1 300 prenumeranter och Media ca 1 000. Det blir allt vanligare att sändlistor publicerar inläggen på www. Samtliga inlägg till Biblist återfinns exempelvis under Sunets webbplats25, i likhet med inläggen till många andra av de 326 listor som finns förtecknade där. Många t ill formen enkla nyhetsbrev sprids också via sändlistor, antingen genom att de postas som ett vanligt inlägg till listan eller genom att de utgör en egen lista. Ett exempel på det senare är veckobrev, som på det sättet sprids till ca 16 000 mottagare. 6.5.2Nyhetsgrupper (Usenet news) Nyhetsgrupper (), eller diskussionsgrupper, är en form av Internetkommunikation som ligger utanför www. Det finns tiotu- sentals diskussionsgrupper i allehanda ämnen. I den internationella söktjänsten 26, som lagrar och tillhandahåller inlägg från mer än 50 000 diskussionsgrupper, fanns 38 grupper inom den s.k. swnet.- hierarkin . I dessa grupper förs diskussionerna t ill övervä- gande delen på svenska. Totalt fanns ca 41 000 in- lägg från dessa grupper lagrade och sökbara. Gemensamt för både e-postbaserade sändlistor och nyhetsgr upper är att de i huvudsak förmedlar endast text. Det lagringsutrymme som åtgår för att bevara dem blir därmed förhållandevis begränsat. Som framgår av avsnitt 7.3.3 har det norska , med stöd av den norska pliktexemplarslagen, hämtat in och lagrat inläggen i de norska diskussionsgrupperna på Usenet. 25http://segate.sunet.se/archives/biblist.html 26http:// rymmet som krävs för detta är inte större än att en cd-rom räcker för att bevara samtliga norska inlägg . Analogt med ovan beskrivna sändlistor är gränserna något flytande mellan Usenet och www, eftersom en stor mängd av den kommunikation som förmedlas via Usenet också är tillgänglig via www.