sou · GMB3141d4 · 1999-01-01 00:00:00 — 5TREDNINGENS F¶RSLAG -EDLINGSINSTITUTET B¶R INTE GES BEFOGENHET ATT KR¤VA ATT PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN SKALL FATTA SAMORDNADE BESLUT OM ATT ACCEPTERA ELLER F¶RKASTA EN MEDLARES SAMMANLAGDA F¶RSLAG TILL AVTAL 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG Utredningen skall enligt direktiven överväga om medlingsinstitutet bör kunna kräva att parterna fattar samordnade beslut om att acceptera eller avvisa förslag till avtal. Ett sådant förfarande skisseras något i direktiven. Där anges att sådana krav i så fall skall framföras i nära samråd med parterna och att en förutsättning bör vara att förlikningsmannen i dessa fall ges rätt att skjuta på varslade konflikter . Direktiven anger också vissa begränsningar för hur eventuella regler kan utformas. Utredningen bör t.ex. inte lägga förslag, som ger förlikningsmannen rätt att gripa in i redan träffade kollektivavtal. Vidare bör regeländringar i detta sammanhang endast avse förhandlingar mellan en arbetsgivar- organisation och en central arbetstagarorganisation om nya riksavtal om löner och allmänna anställningsvillkor. %NLIGT UTREDNINGENS BED¶MNING ¤R DET INTE MENINGSFULLT ATT L¤GGA FRAM ETT F¶RSLAG OM ATT GE -EDLINGSINSTITUTET BEFOGENHET ATT KR¤VA ATT PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN SKALL FATTA SAMORDNADE BESLUT OM ATT ACCEPTERA ELLER F¶RKASTA EN MEDLARES F¶RSLAG TILL AVTAL S K SAMMANL¤GGNING 5TREDNINGEN ANSER VISSERLIGEN ATT SAMMANL¤GGNING SKULLE KUNNA VARA VERKSAMT F¶R ATT F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN 3AMMANL¤GGNING TJ¤NAR FR¤MST DET SYFTET ATT DET G¶R DET SV¥RT F¶R ORGANISATIONER ATT DRIVA KRAV OM ATT F¥ V¤SENTLIGT B¤TTRE AVTAL ¤N ¶VRIGA GRUPPER 'ENOM ATT BESLUT FATTAS GEMENSAMT F¶R FLERA AVTALSOMR¥DEN HINDRAS S¥DANA ORGANISATIONER FR¥N ATT ANV¤NDA STRIDS¥TG¤RDER F¶R ATT DRIVA SINA KRAV ) REGEL TVINGAS DE ATT ACCEPTERA AVTAL SOM LIGGER I NIV¥ MED VAD SOM ACCEPTERAS AV DE ¶VRIGA ORGANISATIONERNA $¤RIGENOM UNDERL¤TTAS F¶R ¶VRIGA ORGANISATIONER ATT KOMMA FRAM TILL AVTAL SOM ¤R F¶RENLIGA MED L¥G INFLATION OCH SOM GYNNAR TILLV¤XT OCH SYSSELS¤TTNING $ET M¶TER DOCK AVSEV¤RDA SV¥RIGHETER ATT INF¶RA ETT S¥DANT REGELSYSTEM $ET F¶RSTA SK¤LET F¶R UTREDNINGENS ST¤LLNINGSTAGANDE ¤R ATT ETT INF¶RANDE AV SAMMANL¤GGNING F¶RUTS¤TTER ATT EN STOR MAJORITET AV ORGANISATIONERNA P¥ ARBETSMARKNADEN KAN ACCEPTERA ETT S¥DANT SYSTEM OCH S¥ ¤R INTE FALLET $ET ANDRA SK¤LET ¤R ATT SAMMANL¤GGNING ¤R F¶RENAT MED STORA PRAKTISKA PROBLEM 3AMMANL¤GGNING F¶RUTS¤TTER ETT KOMPLICERAT OCH I DETALJ FASTLAGT REGELSYSTEM SOM INGRIPER I ORGANISATIONERNAS R¤TT ATT REGLERA BESLUTSFATTANDE OCH MEDLEMSINFLYTANDE I DEN D¤R MEDLEMSOMR¶STNING P¥ N¥GOT S¤TT B¶R ING¥ SOM ETT LED %N S¤RSKILD KOMPLIKATION ¤R ATT MEDLEMSOMR¶STNING I 3VERIGE TILL SKILLNAD FR¥N I $ANMARK OCH .ORGE NORMALT INTE TILL¤MPAS I FR¥GA OM ATT ANTA ELLER F¶RKASTA EN MEDLARES BUD %TT ANNAT PROBLEM ¤R HUR MAN P¥ ETT HANTERBART OCH R¤TTVIST S¤TT SKALL KUNNA VIKTA SAMMAN OMR¶STNINGSRESULTAT MELLAN ORGANISATIONERNA $ET TREDJE SK¤LET ¤R ATT SAMMANL¤GGNING SKULLE INNEB¤RA EN BEGR¤NSNING I AVTALS OCH KONFLIKTR¤TTEN SOM KAN KOMMA ATT STRIDA MOT DE INTERNATIONELLA KONVENTIONERNA P¥ OMR¥DET $ET DANSKA SYSTEMET MED SAMMANL¤GGNING HAR EXEMPELVIS UTSATTS F¶R KRITIK FR¥N ),/ OCH HAR MODIFIERATS SOM SVAR P¥ KRITIKEN $ET UPPDRAG SOM HAR GIVITS I DIREKTIVEN HAR SITT URSPRUNG I ,)3! PROJEKTET ,¶NEBILDNING )NFLATION 3YSSELS¤TTNING OCH !RBETSMARKNAD SOM ¤R ETT GEMENSAMT PROJEKT MELLAN ,/ OCH ,/ F¶RBUNDEN F¶R ATT UTREDA OCH F¶RESL¥ F¶R¤NDRINGAR P¥ ARBETSMARKNADEN OCH INOM L¶NEBILDNINGEN ,/ HAR F¶RESLAGIT ATT EN STATLIG UTREDNING SKALL ¶VERV¤GA OM F¶RLIKNINGSMANNEN KAN GES R¤TT ATT BEG¤RA ATT PARTERNA FATTAR GEMENSAMMA BESLUT OM ATT ACCEPTERA ELLER F¶RKASTA F¶RSLAG TILL AVTAL %N SLUTLIG UPPG¶RELSE MELLAN TV¥ PARTER B¶R DOCK INTE KUNNA L¤GGAS SAMMAN MED ANDRA AVTALSF¶RSLAG $¤REMOT B¶R PARTERNA ENLIGT ,/ HA M¶JLIGHET ATT ENAS OM ETT TEMPOR¤RT AVTAL OCH D¥ DELTA I EN EVENTUELL SAMMANL¤GGNING /M EN PART HAR F¶RHINDRAT MEDLING B¶R F¶RLIKNINGSMANNEN ENLIGT ,/ VID EN SAMMANL¤GGNING L¤GGA ETT BEGR¤NSAT F¶RLIKNINGSBUD %TT S¥DAN BEGR¤NSAT F¶RLIKNINGSBUD B¶R ENDAST F¥ INNEH¥LLA EN H¶JNING AV L¶NER OCH ANDRA ERS¤TTNINGAR OCH INTE F¶R¤NDRINGAR AV L¶NEPRINCIPER ELLER ALLM¤NNA VILLKOR %FTERSOM F¶RSLAGET OM GEMENSAMMA BESLUT OM AVTAL INNEB¤R BETYDANDE F¶R¤NDRINGAR I DET SVENSKA F¶RHANDLINGSSYSTEMET ANSER ,/ ATT UTREDNINGEN B¶R GENOMF¶RA EN GRUNDLIG KONSEKVENSANALYS AV ETT S¥DANT F¶RSLAG $ET JURIDISKA REGELVERKET M¥STE ANALYSERAS NOGA %N ¶VERG¥NG M¥STE SKE SUCCESSIVT EFTERSOM DE NUVARANDE AVTALEN HAR OLIKA L¤NGD OCH SLUTDATUM 3LUTLIGEN M¥STE DET FINNAS TID F¶R ATT SYSTEMET SKALL BLI ACCEPTERAT OCH GE LEGITIMA AVTAL SOM RESULTAT 5TREDNINGEN B¶R ENLIGT ,/ ¤VEN PR¶VA OM DET FINNS ALTERNATIVA METODER F¶R SAMMANL¤GGNING SOM GER SAMMA M¶JLIGHETER ATT N¥ FULL SYSSELS¤TTNING OCH SOM SAMTIDIGT GER ¤N ST¶RRE M¶JLIGHETER TILL LEGITIMA AVTAL INOM ALLA OMR¥DEN $E DANSKA ERFARENHETERNA AV SAMMANL¤GGNING ¤R I STOR UTSTR¤CKNING POSITIVA 3AMMANL¤GGNING ¤R D¤R REGLERAT I LAG OCH HAR FUNGERAT UNDER L¥NG TID 3AMMANL¤GGNING ACCEPTERAS SOM METOD AV ALLA DE STORA ORGANISATIONERNA OCH HAR VARIT ETT VERKSAMT MEDEL ATT N¥ FRAM TILL AVTAL P¥ EN RIMLIG NIV¥ 3ETT ¶VER M¥NGA ¥R BAK¥T I TIDEN HAR LEGITIMITETEN I DET DANSKA KONFLIKTL¶SNINGSSYSTEMET ENDAST TILLF¤LLIGTVIS IFR¥GASATTS N¤R DEN DANSKA F¶RLIKNINGSMANNEN INTE HAR LYCKATS F¥ PARTERNA ATT ACCEPTERA MEDLARBUD OCH LAGSTIFTNING HAR TILLGRIPITS F¶R ATT F¥ AVTAL TILL ST¥ND VILKET EXEMPELVIS INTR¤FFADE V¥REN $E DANSKA ERFARENHETERNA TYDER OCKS¥ P¥ ATT SAMMANL¤GGNING KAN MEDVERKA TILL EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING OCH EN GOD EKONOMISK UTVECKLING $ANMARK HAR UNDER TALET I GENOMSNITT HAFT PROCENTS L¶NE¶KNINGAR PROCENTS INFLATION OCH PROCENTS REALL¶NE¶KNINGAR PER ¥R $E SENASTE ¥REN HAR SYSSELS¤TTNINGEN STIGIT P¥TAGLIGT OCH ARBETSL¶SHETEN FALLIT KRAFTIGT 3TORKONFLIKTEN P¥ DEN DANSKA ARBETSMARKNADEN V¥REN INTR¤FFADE N¤R ARBETSL¶SHETEN HADE KOMMIT NER TILL EN NIV¥ SOM ¤R N¤STAN H¤LFTEN AV VAD DEN ¤R I 3VERIGEOM MAN M¤TER P¥ ETT INTERNATIONELLT STANDARDISERAT S¤TT !TT SAMMANL¤GGNING EMELLERTID ENSAM INTE KAN GE EN GYNNSAM UTVECKLING DEMONSTRERAS AV ATT DETTA SYSTEM FANNS I $ANMARK ¤VEN N¤R LANDET TIDIGARE HADE EN OGYNNSAM UTVECKLING $ET SOM HAR TILLKOMMIT SEDAN MITTEN AV TALET OCH SOM OCKS¥ HAR MEDVERKAT TILL DEN GODA UTVECKLINGEN ¤R DELS VISSA ARBETSMARKNADSPOLITISKA REFORMER DELS EN SAMSYN MELLAN PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN OM F¶RDELARNA MED EN L¶NEBILDNING SOM ¤R F¶RENLIG MED L¥G INFLATION $ANMARK HAR OCKS¥ SEDAN B¶RJAN AV TALET F¶RT EN VALUTAPOLITIK MED EN FASTARE KOPPLING TILL $ MARKEN ¤N VAD EXEMPELVIS 3VERIGE HAR HAFT %N NACKDEL MED SAMMANL¤GGNING KAN VARA ATT DET KAN GE STELHETER I L¶NEBILDNINGEN ) $ANMARK HAR DOCK UTRYMMET F¶R LOKALA ANPASSNINGAR TILLGODOSETTS GENOM DET ALLTMER UTBREDDA L¤GSTL¶NESYSTEMET $E CENTRALA AVTALEN AVSER SOCIALA FR¥GOR ARBETSTIDER SEMESTER L¤GSTL¶NER M M MEDAN L¶NERNA BEST¤MS P¥ LOKAL NIV¥ $ET INNEB¤R ATT ETT KOLLEKTIVAVTAL INNEH¥LLER EN L¤GSTL¶NESATS SOM UTG¶R DEN UNDRE GR¤NSEN I TIML¶NEN &¶R DEN SOM HAR EN TIML¶N SOM ¶VERSTIGER DET BELOPPET F¥R H¶JNINGAR I KOLLEKTIVAVTAL INGET OMEDELBART GENOMSLAG %TT SK¤L TILL ATT $ANMARK HAR SAMMANL¤GGNING KAN VARA DEN ANNORLUNDA ORGANISATIONSSTRUKTUREN P¥ L¶NTAGARSIDAN $ANMARK HAR FLER YRKESF¶RBUND J¤MF¶RT MED 3VERIGE 3KULLE 3VERIGE G¥ MOT EN H¶GRE GRAD AV ORGANISATIONSSPLITTRING Ó S¥DANA TENDENSER FINNS BL A P¥ DET STATLIGA OMR¥DET Ó KOMMER MOTIVEN F¶R SAMMANL¤GGNING ATT ST¤RKAS 3M¥ ORGANISATIONER MED STOR KONFLIKTSTYRKA KAN N¤MLIGEN HA S¤RSKILT L¤TT ATT UPPN¥ F¶RDELAR P¥ ANDRA ORGANISATIONERS BEKOSTNAD ,¶NE¶KNINGAR F¶R SM¥ GRUPPER KOSTAR ARBETSGIVARNA RELATIVT LITE OCH B¶RDAN F¥R B¤RAS AV ANDRA ORGANISATIONER GENOM MINSKAT L¶NEUTRYMME ELLER ¶KADE PRISER ) .ORGE OCH I &INLAND TILL¤MPAR MAN ANDRA METODER ¤N SAMMANL¤GGNING F¶R ATT UPPN¥ EN SAMORDNING $EN NORSKA RIKSMEDLAREN FYLLER EN VIKTIG ROLL VID KOLLEKTIVAVTALENS TILLKOMST $EN MEDLINGSVERKSAMHET SOM HAN BEDRIVER F¥R OCKS¥ INDIREKT ETT ST¶D AV DET TRADITIONELLA TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE SOM KAN V¤NTA L¤NGRE FRAM F¶R PARTER SOM KR¤VER BETYDLIGT MER ¤N ANDRA ) &INLAND HAR MAN SOM TJ¤NAR SAMMA SYFTE 5TREDNINGEN ANSER ATT DE ¶VRIGA F¶R¤NDRINGAR SOM UTREDNINGEN F¶RESL¥R GER GODA M¶JLIGHETER ATT ¥STADKOMMA EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING TROTS ATT DE INTE INNEH¥LLER M¶JLIGHETEN TILL SAMMANL¤GGNING +OMBINATIONEN AV ETT NYTT OCH STARKARE MEDLINGSINSTITUT UT¶KADE BEFOGENHETER F¶R INSTITUTET OCH MEDLARNA EN ST¤RKT NORMBILDNING OCH STRAMARE KONFLIKTREGLER B¶R UNDERL¤TTA DEN SAMORDNING I L¶NES¤TTNINGEN SOM SAMMANL¤GGNINGEN SYFTAR TILL OCH D¤RMED MEDVERKA TILL EN H¶GRE TILLV¤XT STIGANDE REALL¶NER OCH SYSSELS¤TTNING OCH FALLANDE ARBETSL¶SHET 0ARTERNAS SAMMA SYFTE ¤R NATURLIGTVIS OCKS¥ V¤SENTLIGA /M M¶JLIGHETERNA I ETT SENARE SKEDE SKULLE BLI ST¶RRE ATT INF¶RA N¥GON FORM AV SAMMANL¤GGNING AV MEDLINGSBUD SKULLE F¶LJANDE SKISS KUNNA TJ¤NA SOM UTG¥NGSPUNKT $ET B¶R EMELLERTID SAMTIDIGT P¥PEKAS ATT SAMMANL¤GGNING SOM METOD ¤R F¶RKNIPPAD MED STORA PRINCIPIELLA OCH PRAKTISKA PROBLEM $ET SKULLE KUNNA -", ATT -EDLINGSINSTITUTET HAR BEFOGENHET ATT L¤GGA FRAM MEDLINGSBUD F¶R FLERA AVTALSOMR¥DEN SAMTIDIGT OCH ATT BEG¤RA ATT PARTERNA SKALL FATTA ETT GEMENSAMT BESLUT "EFOGENHETEN B¶R AVGR¤NSAS TILL ATT G¤LLA SAMMANL¤GGNING INOM ETT HUVUDAVTALSOMR¥DE OM INTE CENTRALORGANISATIONERNA AVTALAR OM ANNAT 0ARTERNA B¶R HA BEFOGENHET ATT AVTALA B¥DE OM MINDRE OCH ST¶RRE OMR¥DEN F¶R SAMMANL¤GGNING MEN SAMTLIGA SOM ING¥R I SAMMANL¤GGNINGSOMR¥DET B¶R VARA PARTER I ETT S¥DANT AVTAL 'EMENSAMT BESLUT OM ATT GODK¤NNA ELLER F¶RKASTA DET SAMMANLAGDA MEDLINGSBUDET SKULLE FATTAS AV F¶RBUNDSPARTERNA P¥ DE AKTUELLA AVTALSOMR¥DENA /M EN MAJORITET AV L¶NTAGARNA ELLER ARBETSGIVARNA S¤GER NEJ TILL DET SAMMANLAGDA BUDET S¥ ¤R DET F¶RKASTAT "ESLUTSREGLER M¥STE PRECISERAS INNAN SYSTEMET MED SAMMANL¤GGNING KAN GENOMF¶RAS -EDLEMSOMR¶STNING KAN UNDERL¤TTA R¶STPROCEDUREN MEN DET B¶R OCKS¥ VARA M¶JLIGT ATT HITTA BESLUTSORDNINGAR F¶R ATT VIKTA SAMMAN BESLUT SOM HAR FATTATS AV ORGANISATIONERNAS STYRELSER F¶RHANDLINGSDELEGATIONER ELLER MOTSVARANDE 3AMMANL¤GGNING SKULLE INTE M¶TA N¥GRA HINDER N¤R DET R¶R ORGANISATIONER SOM ¤R MEDLEMMAR I HUVUDORGANISATIONER SOM HAR TILLSTYRKT ATT SAMMANL¤GGNING F¥R SKE %N ORDNING SOM GER -EDLINGSINSTITUTET R¤TT ATT ¤VEN SAMMANL¤GGA ORGANISATIONER SOM INTE P¥ N¥GOT S¤TT HAR ST¥R I STRID MED GRUNDLAG OCH INTERNATIONELLA KONVENTIONER $ET G¤LLER T EX OM -EDLINGSINSTITUTET GENOM SAMMANL¤GGNING SKULLE EN LITEN ORGANISATION SOM INTE ¤R MEDLEM I N¥GON HUVUDORGANISATION VIDTAR STRIDS¥TG¤RDER 3AMMANL¤GGNING MELLAN HUVUDAVTALSOMR¥DEN KAN INTE HELLER SKE UTAN SAMTYCKE FR¥N BER¶RDA OMR¥DEN %N F¶RDEL MED SAMMANL¤GGNING ¤R ATT PARTERNA BEH¥LLER BESLUTANDER¤TTEN ¶VER KOLLEKTIVAVTALEN /M EN TILLR¤CKLIGT STOR ANDEL AV ARBETSGIVARNA ELLER ARBETSTAGARNA OGILLAR ETT SAMMANLAGT MEDLARBUD FINNS M¶JLIGHET ATT AVVISA BUDET OCH VIDTA STRIDS¥TG¤RDER $¤REMOT HAR INTE VARJE ENSKILD ORGANISATION M¶JLIGHET ATT P¥ EGEN HAND AVVISA ETT AVTALSF¶RSLAG %N KONSEKVENS AV SAMMANL¤GGNINGEN KAN S¥LEDES BLI ATT DET STIMULERAR SAMVERKAN BLAND DEM SOM ING¥R I ETT SAMMANL¤GGNINGSOMR¥DE $ET RISKERAR EMELLERTID SAMTIDIGT ATT ORGANISATIONER BRYTER SIG LOSS UR HUVUDORGANISATIONERNA ELLER ATT DET SKER EN SPLITTRING AV F¶RBUNDEN OCH ATT DE NYA F¶RBUNDEN INTE KOMMER ATT TILLH¶RA N¥GON HUVUDORGANISATION 5TREDNINGENS F¶RSLAG -EDLINGSINSTITUTET B¶R HA BEFOGENHET ATT N¤R DET ¤R L¤MPLIGT VERKA F¶R EN SAMORDNING AV F¶RHANDLINGAR OM L¶NER OCH ALLM¤NNA ANST¤LLNINGSVILLKOR 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG Enligt direktiven skall förlikningsmannainstitutet ges en mer aktiv roll i de enskilda avtalsförhandlingarna. Vidare nämns att förslag har framförts som rör olika former av samordning av avtalsprocessen. 5TREDNINGEN ANSER ATT ¶VERV¤GANDE SK¤L TALAR F¶R EN H¶GRE GRAD AV SAMORDNING AV AVTALSINNEH¥LLET I F¶RHANDLINGAR OM L¶NER OCH ALLM¤NNA AVTALSVILLKOR OCH ATT -EDLINGSINSTITUTET B¶R HA I UPPGIFT ATT VERKA F¶R EN S¥DAN SAMORDNING $ET ¤R EMELLERTID INGEN SJ¤LVKLAR SLUTSATS EFTERSOM DET FINNS B¥DE F¶RDELAR OCH NACKDELAR MED EN ¶KAD GRAD AV SAMORDNING ) ALLA H¤NDELSER B¶R SAMORDNINGEN BYGGA P¥ EN BRED UPPSLUTNING FR¥N PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN OCH INTE P¥ TV¥NG 5TREDNINGEN UTVECKLAR I DET F¶LJANDE RESONEMANGEN P¥ DENNA PUNKT $ET FINNS VISSA SAMH¤LLSEKONOMISKA STUDIER SOM TYDER P¥ ATT DET ¤R EN F¶RDEL ATT ANTINGEN G¥ MOT MER SAMORDNADE AVTALSF¶RHANDLINGAR ELLER MOT MER LOKAL L¶NEBILDNING #ALMFORS OCH $RIFFILL HAR I EN UPPM¤RKSAMMAD STUDIE REDOVISAT RESULTAT SOM TYDER P¥ ATT GRADEN AV SAMORDNING AV F¶RHANDLINGARNA HAR BETYDELSE F¶R AVTALENS INNEH¥LL &¶RETAGSVISA AVTAL RESPEKTIVE SAMORDNADE CENTRALA AVTAL GER DET B¤STA RESULTATET I BEM¤RKELSEN ATT ARBETSL¶SHET HAR KUNNAT KOMBINERAS MED L¥G INFLATION -OTSATT G¤LLER ATT OKOORDINERADE BRANSCHVISA F¶RHANDLINGAR TENDERAR ATT GE H¶GRE ARBETSL¶SHET 3ENARE SKATTNINGAR HAR INTE VISAT STABILA RESULTAT MEN DET FINNS OCKS¥ TEORETISKA SK¤L F¶R ATT DET FINNS ETT SAMBAND MELLAN F¶RHANDLINGSSYSTEM OCH L¶NEBILDNING SOM ¤R V¤LGRUNDADE ) SAMORDNADE F¶R HANDLINGAR FINNS DET B¤TTRE F¶RUTS¤TTNINGAR ATT UTFORMA AVTALEN S¥ ATT DE TAR H¤NSYN TILL SYSSELS¤TTNINGEN P¥ ARBETSMARKNADEN I STORT &LERA AV DE FORSKARE SOM UTREDNINGEN HAR ANLITAT HAR TAGIT UPP F¶RDELARNA MED ATT SAMORDNA AVTALSINNEH¥LLET %N SAMORDNING GER ST¶RRE F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R PARTERNA ATT KOMMA ¶VERENS OM L¶NE¶KNINGAR SOM ¤R F¶RENLIGA MED FALLANDE ARBETSL¶SHET OCH STIGANDE SYSSELS¤TTNING F¶RETAGSVISA F¶RHANDLINGAR OCH SAMORDNADE F¶RHANDLINGAR I SLUT¤NDAN KAN F¶RV¤NTAS MEDVERKA TILL EN GOD SYSSELS¤TTNINGSUTVECKLING S¥ SKILJER SIG DE SANNOLIKA EFFEKTERNA P¥ L¶NESTRUKTUREN -EDAN SAMORDNADE F¶RHANDLINGAR TENDERAR ATT LIKA L¶NEUTVECKLING P¥ OLIKA OMR¥DEN TENDERAR F¶RHANDLINGAR P¥ F¶RETAGSNIV¥N ATT ST¶RRE L¶NESPRIDNING 3AMORDNING AV AVTALSINNEH¥LL F¶REKOMMER I FLERA L¤NDER SOM UNDER SENARE ¥R HAR HAFT EN GOD EKONOMISK UTVECKLING MED FALLANDE AR BETSL¶SHET ) &INLAND OCH )RLAND TILL¤MPAS T EX SYSTEM MED NATIONELLA INKOMSTPOLITISKA UPPG¶RELSER ) $ANMARK OCH .ORGE SKER EN SAMORDNING GENOM MEDLINGEN $ET ¤R DOCK INTE S¥ ATT MEDLARNA HAR I UPPDRAG ATT SE TILL ATT AVTALEN ANPASSAS TILL DE SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA 3AMORDNINGEN BYGGER I ST¤LLET P¥ ATT MEDLARNA S¶KER F¥ PARTERNA ATT ACCEPTERA ATT ALLA HAR ATT VINNA P¥ ATT NIV¥ERNA I AVTALEN S¤TTS MED UTG¥NGSPUNKT I EXPORTSEKTORNS KONKURRENSKRAFT OCH ATT F¶R¤NDRINGAR AV L¶NERELATIONER GENOMF¶RS STEGVIS "¥DE .EDERL¤NDERNA OCH –STERRIKE HAR EN VALUTAPOLITIK MED EN STARK KNYTNING AV VALUTAN TILL DEN TYSKA $ MARKEN VILKET ST¤LLER STORA KRAV P¥ L¶NEBILDNINGEN 3AMORDNINGEN ¥STADKOMS D¤RMED GENOM ATT ALLA PARTER HAR ATT UTG¥ FR¥N SAMMA NORM $ET FINNS EMELLERTID OCKS¥ L¤NDER SOM HAR G¥TT MOT MER LOKAL L¶NEBILDNING OCH HAR HAFT EN GOD EKONOMISK UTVECKLING MED FALLANDE ARBETSL¶SHET UNDER SENARE ¥R ) %UROPA G¤LLER DET FR¤MST 3TORBRITANNIEN 5TANF¶R %UROPA G¤LLER DET BLAND ANNAT !USTRALIEN OCH .YA :EELAND -AN KAN OCKS¥ PEKA P¥ ATT 53! SOM HAR EN I HUVUDSAK OREGLERAD ARBETSMARKNAD I H¶G GRAD HAR KLARAT AV ATT KOMBINERA EN GOD TILLV¤XT STIGANDE SYSSELS¤TTNING FALLANDE ARBETSL¶SHET OCH L¥G INFLATION UNDER SENARE ¥R $ET ¤R M¶JLIGT ATT ¥STADKOMMA EN SAMORDNING AV AVTALEN INOM RAMEN F¶R OLIKA F¶RHANDLINGSSYSTEM ) –STERRIKE BEST¤MS ANST¤LLNINGSVILLKOREN F¶R ARBETARE I HUVUDSAK P¥ CENTRAL NIV¥ .ORGE OCH &INLAND INNEH¥LLER DE CENTRALA AVTALEN BEST¤MMELSER OM L¶NE¶KNINGAR 3AMORDNINGEN P¥ CENTRAL NIV¥ KAN SKE ¤VEN OM L¶NE¶KNINGARNA F¶R DE ANST¤LLDA BEST¤MS P¥ DE ENSKILDA F¶RETAGEN ) $ANMARK G¤LLER SAMORDNINGEN ENDAST MINIMIL¶NER OCH ALLM¤NNA ANST¤LLNINGSVILLKOR ,¶NE¶KNINGARNA F¶R HUVUDDELEN AV DE ANST¤LLDA BEST¤MS P¥ F¶RETAGSNIV¥ ) .EDERL¤NDERNA HAR VISSA STORF¶RETAG L¤MNAT BRANSCHF¶RHANDLINGARNA MEN ING¥R I ORGANISATIONER SOM DELTAR I DEN ¶VERGRIPANDE SAMORDNINGEN ) )RLAND SLUTS DE INKOMSTPOLITISKA UPPG¶ RELSERNA P¥ CENTRAL NIV¥ MEN EVENTUELLA KOLLEKTIVAVTAL SLUTS P¥ RESPEKTIVE F¶RETAG -¥NGA AV DE INTERNATIONELLA F¶RETAGEN I )RLAND ¤R INTE PARTER I KOLLEKTIVAVTAL 5TREDNINGENS SAMLADE BED¶MNING ¤R ATT DET FINNS B¥DE SAMH¤LLSEKONOMISKA SK¤L OCH ERFARENHETER FR¥N ANDRA L¤NDER SOM TALAR F¶R ATT EN H¶GRE GRAD AV SAMORDNING KAN GE ETT B¤TTRE RESULTAT ¤N OKOORDINERADE BRANSCHVISA L¶NEF¶RHANDLINGAR !LTERNATIVET ATT ¶VERG¥ TILL EN LOKAL L¶NEBILDNING SKULLE TROLIGEN OCKS¥ GE ETT B¤TTRE RESULTAT MEN TORDE INTE VARA M¶JLIGT ATT GENOMF¶RA MED DEN H¶GA ORGANISATIONSGRADEN OCH DEN INTERNATIONELLT P¥ RELATIVT SM¥ INKOMSTSKILLNADER I DET SVENSKA SAMH¤LLET ) DET PERSPEKTIVET F¶REFALLER I OCH F¶R SIG DET DANSKA SYSTEMET ATTRAKTIVT MED SIN KOMBINATION AV SAMORDNING VAD G¤LLER SOCIALA FR¥GOR ARBETSTIDER SEMESTER MINIMIL¶NER M M OCH LOKAL BEST¤MNING AV SJ¤LVA L¶NE¶KNINGARNA 5TREDNINGEN KONSTATERAR VIDARE ATT SAMH¤LLSEKONOMISKA H¤NSYN HAR F¥TT EN ST¶RRE ROLL I MEDLINGEN UNDER TALET ¤N TIDIGARE $ET NYA ARBETSS¤TTET UTVECKLADES F¶RST I DEN S K 2EHNBERG GRUPPEN ) RIKTLINJERNA TILL GRUPPEN ANF¶RDES ATT DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN MED SNABBA KOSTNADSSTEGRINGAR INNEB¤R ETT ALLVARLIGT HOT MOT DEN FULLA SYSSELS¤TTNINGEN I LANDET OCH D¤RMED OCKS¥ MOT V¤LF¤RDSPOLITIKEN 6IDARE N¤MNDES ATT STATSMINISTERN EFTER KONTAKTER MED F¶RETR¤DARE F¶R ARBETSMARKNADENS PARTER HADE KONSTATERAT ATT DET FANNS F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R ATT PR¶VA S¤RSKILDA INSATSER F¶R ATT V¤XLA $EN S¤RSKILDE F¶RHANDLAREN FICK I UPPDRAG ATT MEDVERKA TILL UPPG¶RELSER MELLAN DE AVTALSSLUTANDE PARTERNA OCH TILL ATT AVTALEN SKULLE VARA AV DEN KARAKT¤REN ATT DE LEDDE TILL EN RADIKAL D¤MPNING AV DE TOTALA L¶NE¶K NINGARNA INKLUSIVE L¶NEGLIDNINGEN UNDER ) ETT TILL¤GGSUPPDRAG I SEPTEMBER FICK 2EHNBERG GRUPPEN I UPPDRAG ATT UNDERS¶KA F¶RUTS¤TTNINGARNA ATT TR¤FFA STABILISERINGSAVTAL F¶R I F¶RSTA HAND 2EHNBERGGRUPPEN L¤MNADE ETT F¶RSLAG TILL STABILISERINGSAVTAL I DECEMBER !LLA ARBETSGIVARE SVARADE JA 0¥ DEN FACKLIGA SIDAN VAR BILDEN MER SPLITTRAD &R¥N ,/ KOM POSITIVA SVAR FR¥N F¶RBUND MOTSVARANDE PROCENT AV MEDLEMMARNA FR¥N 4#/ PROCENT OCH FR¥N 3!#/ PROCENT 3AMTLIGA PARTER SOM SVARAT JA F¶RUTSATTE ATT HELA ARBETSMARKNADEN SKULLE SVARA JA &¶RHANDLINGAR INLEDDES OCH TILL SLUT HADE PRAKTISKT TAGET HELA ARBETSMARKNADEN TR¤FFAT AVTAL MED SAMMA INNEH¥LL OCH F¶R SAMMA TIDSPERIOD ) SENARE AVTALSR¶RELSER UNDER TALET HAR DE MEDLARE SOM HAR UTSETTS AV F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN NORMALT STR¤VAT EFTER ATT F¥ PARTERNA ATT TA SAMH¤LLSEKONOMISKA H¤NSYN $ET FRAMG¥R BL A AV F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONENS REMISSYTTRANDE ¶VER UTREDNINGENS DELBET¤NKANDE ) MEDLARNAS F¶RSLAG TILL AVTAL HAR OFTA INFOGATS TEXTER OM DET SAMH¤LLSEKONOMISKA L¤GET !TT MEDLARNA HAR INF¶RT ETT S¥DANT ARBETSS¤TT D¤R MAN SJ¤LVA F¶RT IN TEXTER SOM INTE BYGGER P¥ YRKANDEN FR¥N DEM SOM ¤R PARTER I F¶RHANDLINGEN HAR ACCEPTERATS ) ¥RETS AVTALSF¶RHANDLINGAR HAR RIKTNINGEN G¥TT MOT H¶GRE GRAD AV SAMORDNING FR¤MST GENOM DE AVTAL SOM HAR TR¤FFATS P¥ INDUSTRINS OMR¥DE )NDUSTRINS SAMARBETSAVTAL SYFTAR TILL ATT FR¤MJA INDUSTRIELL UTVECKLING L¶NSAMHET OCH KONKURRENSKRAFT F¶R ATT D¤RIGENOM L¤GGA EN L¶NEUTVECKLING OCH GODA VILLKOR I ¶VRIGT F¶R DE ANST¤LLDA ) AVTALET ¤VEN ATT )NDUSTRIKOMMITT©N SKALL UTSE ETT EKONOMISKT R¥D $ETTA R¥D SKALL KUNNA L¤MNA UTL¥TANDEN OCH REKOMMENDATIONER I EKONOMISKA FR¥GOR P¥ UPPDRAG AV F¶RBUNDSPARTER GEMENSAMT ELLER AV EN OPARTISK ORDF¶RANDE ELLER AV )NDUSTRIKOMMITT©N )NF¶R ¥RETS AVTALSF¶RHANDLINGAR SAMORDNADES VIDARE UTG¥NGSPUNKTERNA F¶R ,/ F¶RBUNDEN GENOM MEDVERKAN FR¥N ,/ CENTRALT $ET F¶REKOMMER ¤VEN INFORMELL SAMVERKAN I N¤TVERK B¥DE P¥ ARBETSGIVARSIDAN OCH P¥ DEN FACKLIGA SIDAN -EDLINGSINSTITUTET B¶R MOT DENNA BAKGRUND HA I UPPGIFT ATT MEDVERKA TILL EN SAMORDNING AV AVTALSF¶RHANDLINGARNA $ENNA SAMORDNING B¶R DOCK BYGGA P¥ FRIVILLIGHET %N TV¥NGSSAMORDNING SKULLE RISKERA ATT STRIDA MOT INTERNATIONELLA KONVENTIONER -EDLINGSINSTITUTET KAN VERKA F¶R SAMORDNING P¥ FLERA S¤TT %TT S¤TT ¤R GENOM NORMBILDNING -EDLINGSINSTITUTET KAN T EX VERKA F¶R ATT PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN F¥R EN GEMENSAM SYN P¥ DE SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA $EN S K %UROPANORMEN VAR ETT S¤TT ATT SKAPA EN SAMSYN $ET HAR DISKUTERATS OM UTFORMNINGEN HADE KUNNAT G¶RAS P¥ N¥GOT ANNAT S¤TT F¶R ATT F¶RHINDRA ATT DEN BLEV ETT GOLV I F¶RHANDLINGARNA )NDUSTRINS EKONOMISKA R¥D HAR IST¤LLET F¶R ATT ANGE EN VISS SIFFRA GJORT VISSA K¤NSLIGHETSBER¤KNINGAR AV KONSEKVENSERNA F¶R SYSSELS¤TTNING M M VID OLIKA L¶NEANTAGANDEN -EDLARNA KAN VIDARE MEDVERKA TILL SAMORDNING GENOM UTFORMNINGEN AV F¶RSLAG TILL AVTALSL¶SNING -EDLAREN B¶R HA R¤TT ATT S¶KA P¥VERKA INNEH¥LLET I ETT AVTAL $ET KAN T EX HANDLA OM ATT F¶RS¶KA F¥ PARTER ATT TA H¤NSYN TILL REDAN TR¤FFADE AVTAL ELLER ATT F¶RS¶KA F¥ TILL ST¥ND AVTAL SOM INTE I ON¶DAN F¶RSV¥RAR UPPG¶RELSER F¶R DE PARTER SOM ¤NNU INTE HAR SLUTIT AVTAL ) VILKEN UTSTR¤CKNING DET ¤R L¤MPLIGT ATT MEDLAREN S¶KER P¥VERKA AVTALSINNEH¥LLET B¶R AVG¶RAS I VARJE MEDLINGSSITUATION -EDLAREN F¥R F¶RS¶KA HITTA EN BALANSPUNKT MELLAN INTRESSET AV ATT ¥STADKOMMA SAMORDNING OCH VAD ETT MEDLINGSBUD M¥STE INNEH¥LLA F¶R ATT DEN AKTUELLA TVISTEN SKALL F¥ EN L¶SNING %N S¤RSKILD TEKNIK F¶R ATT F¥ MEDLARE ATT S¶KA P¥VERKA AVTALSINNEH¥LLET SKULLE KUNNA VARA ATT -EDLINGSINSTITUTET GER MEDLAREN EN INSTRUKTION OM INRIKTNINGEN P¥ ETT AVTALSBUD OCH ATT DEN INSTRUKTIONEN OFFENTLIGG¶RS 4EKNIKEN MED INSTRUKTION KAN TILL¤MPAS P¥ OLIKA S¤TT %N M¶JLIGHET ¤R ATT ANV¤NDA INSTRUKTIONEN F¶R ATT UNDVIKA ATT PARTER INTE AGERAR ANSVARSFULLT I F¶RHANDLINGARNA -¶JLIGHETEN AV EN INSTRUKTION SKULLE KUNNA GE PARTERNA INCITAMENT ATT SK¶TA F¶RHANDLINGARNA P¥ ETT SERI¶ST S¤TT %TT ANNAT SK¤L SKULLE VARA ATT P¥VERKA F¶RV¤NTNINGARNA BLAND ORGANISATIONENS MEDLEMMAR OM VILKET RESULTATET KAN BLI AV EN MEDLINGSF¶RHANDLING 0ROBLEM KAN EMELLERTID UPPST¥ OM EN PART SOM OGILLAR EN INSTRUKTION V¤LJER ATT VIDTA STRIDS¥TG¤RDER F¶R ATT UNDANR¶JA INSTRUKTIONEN $¥ RISKERAR F¶RHANDLINGSL¤GET ATT BLI L¥ST EFTERSOM STRIDS¥TG¤RDERNA RIKTAR SIG LIKA MYCKET MOT INSTITUTET SOM MOT MOTPARTEN 6¤LJER -EDLINGSINSTITUTET ATT ¤NDRA INSTRUKTIONEN KAN DET UPPFATTAS SOM ATT DET L¶NAR SIG ATT OBSTRUERA MOT INSTITUTET 3KULLE -EDLINGSINSTITUTET IST¤LLET V¤LJA ATT LIGGA KVAR MED DEN URSPRUNGLIGA INSTRUKTIONEN KAN MOTPARTEN TVINGAS ATT L¤MNA MEDLINGEN F¶R ATT F¥ EN L¶SNING AV KONFLIKTEN 5TREDNINGEN SER D¤RF¶R INTE DETTA SOM N¥GON TEKNIK SOM B¶R F¥ EN MER ALLM¤N TILL¤MPNING MEN VILL INTE HELLER UTESLUTA ATT DET KAN VARA ¤NDAM¥LSENLIGT MED EN V¤LFORMULERAD INSTRUKTION I VISSA SITUATIONER 5TREDNINGENS F¶RSLAG $ET B¶R INTE INF¶RAS EN ALLM¤N M¶JLIGHET F¶R -ED LINGSINSTITUTET ATT F¶RORDNA OM TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE $¤REMOT B¶R DET FIN NAS EN SKILJEN¤MND KNUTEN TILL -EDLINGSINSTITUTET VILKEN KAN AVG¶RA EN TVIST N¤R ALLA M¶JLIGHETER TILL MEDLING ¤R UTT¶MDA OM N¶DV¤NDIGT EFTER ETT S¤RSKILT BESLUT AV 6IDARE B¶R -EDLINGSINSTITUTET HA EN R¥DGIVANDE OCH ST¶DJANDE ROLL VID KONFLIKTL¶SNING BLAND ANNAT GENOM ATT ERBJUDA HJ¤LP MED OLIKA FORMER AV SKILJEF¶RFARANDE -EDLINGSINSTITUTET B¶R KUNNA UPPMANA PARTER ATT AVG¶RA EN TVIST GENOM SKILJEF¶RFARANDE /M UPPMANINGEN INTE F¶LJS B¶R -EDLINGSINSTITUTET HA TILL UPPGIFT ATT INFORMERA REGERINGEN OCH EVENTUELLT AVGE EN REKOMMENDATION OM TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG Dessa frågor berörs inte i direktiven utan behandlas av utredningen dels mot bakgrund av ett förslag från SAF, enligt vilket en medlare bör kunna använda tvångsskiljedom, när det föreligger särskilda skäl, dels på initiativ av utredningen som en metod att lösa konflikter på arbetsmarknaden.