sou · GMB3129 · 1999-01-01 00:00:00 — Slutbetänkande från utredningen om sjöfartens struktur- och kapitalsituation Till statsrådet och chefen för . Regeringen bemyndigade chefen för munikationsdepartementet att tillkalla en utredare med uppdrag att utreda sjöfartens struktur- och kapitalsituation. Med stöd av bemyndigandet förordnades lands- hövdingen, numera generaldirektören som ut- redare. Till sekreterare utsågs . Till sekreterare utsågs även ek. Till experter förordnades departements- sekreteraren , Närings- och handelsdeparte- mentet, avdelningsdirektören , Närings- och teknik- utvecklingsverket, förre verkställande direktören vid Skepps- hypotekskassan och avdelningsdirektören , . Utredningen har antagit namnet Utredningen om sjöfartens struktur- och kapitalsituation (). Ett första betänkande, Den svenskflaggade handelsflottans konkurrenskraft (SOU 1997:171) överlämnades till regeringen . Ett andra be- tänkande, Konsekvenser av att taxfreeförsäljningen avvecklas inom EU (SOU 1998:49) överlämnades till regeringen . Jag överlämnar härmed utredningens slutbetänkande. är från transportförsörjningssynpunkt att betrakta som en ö. av export- och importvolymerna transporteras på fartyg. Statens roll är att skapa ramförutsättningar för sjöfartsnä- ringen. Framförallt gäller detta de politiska regelverken, de organi- satoriska strukturerna och ansvarsfördelningen mellan departement och övriga myndigheter. Sjöfarten berör flera departement och myndigheters ansvarsområden. Genom att sjöfartsnäringen minskat i både sysselsättning och omsättning uppmärksammas inte dess möjligheter och konkurrensförutsättningar på samma sätt som andra näringar med större antal sysselsatta. Dagens struktur och ansvars- fördelningen inom den statliga sektorn fångar inte helt upp de speci- fika förhållanden som sjöfartsnäringen arbetar i. utgör en liten sjötransportsmarknad, med av den globala marknaden. Den svenska marknaden har växt kraftigt, som de svenska rederierna har tappat mark- nadsandelar. Den globala maritima industrin är inne i en trend med stigande transportbehov i alla segment. Det har också skett bety- dande förändringar i de politiska förutsättningarna för att bedriva sjöfart. Framförallt inom , där både EU:s sjöfartspolitik och våra grannländers regelverk har anpassats till de nya internationella förhållandena. Sjöfartspolitiken i har inte följt med. Utan de positiva förändringar som skett på de internationella marknaderna för sjöfart hade den svenska sjöfartsnäringen förmodligen varit ännu mindre . Marknaderna kan förväntas påverkas av en ökad han- del med utvecklingsländerna, men också av en ökad konkurrens från rederier i dessa, framförallt i . kommer att kännetecknas av en växande fokusering på säkerhets- och miljöaspekter. Generellt kommer det att råda bättre lönsamhets- förutsättningar, som växande inträdeskostnader försvårar för nya aktörer att ta sig in på de enskilda marknaderna. Det råder problem med rekrytering av befäl för hela sjöfartsnäring- en, främst på rederisidan. Teknikutvecklingen har förändrat arbets- uppgifterna och behovet av djup specialkunskap har ersatts av för- mågan att kunna utnyttja och applicera tekniska hjälpmedel och lösningar i det praktiska arbetet. De nordiska länderna har valt olika modeller för att tillgodose sjöfartsnäringens utbildningsbehov. Det svenska utbildningssystemet har brister av främst strukturell ka- raktär. måste finna en egen modell för utbildning om svensk sjöfartsnärings konkurrenskraft skall kunna utvecklas positivt. Även forskningsverksamheten behöver reformeras för att skapa nationella konkurrensfördelar. Den svenska rederinäringen har visat en god förmåga att anpassa sig till de internationella förändringarna och har förmått differentie- ra sina produkter. Internationaliseringen av arbetskraftsmarknaden har dock kraftigt försämrat konkurrenskraften. Denna negativa ut- veckling har också successivt förstärkts genom att näringen har uppenbara problem att säkerställa kompetensutvecklingen både om- bord och i land. Genom att taxfreeförsäljningen upphör dras nu också delar av den svenska färjenäringen in i samma problematik som lastfartygen. Hamnarnas betydelse för framförallt den europeiska sjöfarten växer och de blir allt viktigare för utvecklingen också inom övriga delar av sjöfartsnäringen. Förlusten av den svenska varvsindustrin har inneburit att mycket betydande tillämpad forskning har gått förlorad för den svenska sjöfartsnäringen. Den svenska underleverantörsin- dustrin har anpassat sig till den nya situationen och bedriver i egen regi en viss tillämpad forskning och produktutveckling. Kapitalmarknaden fungerar tillfredsställande för sjöfartsnä- ringens behov. Partrederier, som nämndes särskilt i direktiven, har en marginell betydelse för näringens kapitalrekrytering. · Bidrag till kostnader för sociala avgifter bör betalas enligt de principer som redovisades i betänkande 1 SOU 1997:171 (per anställd 1998, vilket motsvarar av de statlig sociala avgifterna), för att ge den svenskflaggade han- delsflottan rimliga konkurrensvillkor. ·Bidrag till kostnader för sociala avgifter bör betalas för säker- hetsbesättningen på svenskflaggade färjor som ej åtnjuter tax- free, enligt samma princip som till den övriga handelssjöfarten. Detta skulle ge även färjesjöfarten rimliga konkurrensvillkor. Med färjor avser jag fartyg som tar både betalande passagerare och betalande gods. ·Förordningar och regler som rör fartygsförvärv, in- och utflagg- ning, säkerhet och miljö bör ses över i syfte att så långt som möjligt skapa harmonisering med de internationella reglerna. ·Fartygsfonder bör utredas på samma grunder som redovisades i den sjöfartspolitiska utredningen, - Näring för framti- den, . ·Rederier i både den svensk- och utlandsflaggade flottan som tillhandahåller platser för utbildning förlagd ombord på fartyg bör få ett stöd. Stödets omfattning bör vara per befälselev och år samt 12 000 per elev i gymnasiets energipro- gram och år. ·Ett nationellt program för tillämpad forskning bör tas fram. Staten och näringen bör gemensamt satsa på detta program. ·För att långsiktigt kunna stärka näringens konkurrenskraft krävs betydande kunskapshöjande åtgärder. En lista på sådana åtgärder finns i bilaga 2. ·Sjöfartsverket bör få ett tydligare sektorsansvar för sjöfarten. Det innebär att verket skall ha en initierande roll i samarbetet med de olika aktörerna inom sjöfartssektorn. iv Handlingsprogram för den svenska sjöfarten Handlingsprogram för den svenska sjöfarten Det handlingsprogram som jag i det följande föreslår bygger på det samlade utredningsarbete som jag genomfört och omfattar därmed även de förslag som jag lämnat i tidigare betänkanden. Avsikten med handlingsprogrammet är att långsiktiga sjöfartspolitiska beslut skall kunna uppfyllas. Där angavs målen med den näringsinriktade sjöfartspolitiken enligt följande; att på olika sätt tillvarata sjöfartens möjligheter som en konkur- renskraftig exportnäring och därigenom stärka betalningsbalan- sen att den svenska handelsflottan tillförsäkras rimliga konkurrens- villkor. Inriktningen innebär att staten tar på sig ansvar för att skapa långsiktiga konkurrensförutsättningar för den svenska handels- flottan oberoende av medel som härvidlag nu eller skall användas. Formuleringen är anpassad till den allmänna närings- politiska inriktningen tillämpar Enligt direktiven skall jag lägga fram ett samlat handlingsprogram för att utveckla den svenska sjöfarten. Programmet skall ge nöd- vändig långsiktighet och uppfylla kravet på rimliga konkurrensvill- kor i enlighet med beslut. Med långsiktighet avser jag en sjöfartspolitik som bör gälla . Med rimliga konkurrensvillkor avser jag sådana villkor som finns i våra konkurrentländer och som är förenliga med EU:s sjöfartspoli- tik. motiv för beslutet vilade på fem mål. Handlingsprogram för den svenska sjöfarten v Effektivitetsmålet som syftar till att skapa förutsättningar för en effektiv utrikeshandel. Det handelspolitiska målet som syftar till att tillvarata handelsflot- tans möjligheter att stärka bytesbalans. Beredskapsmålet som syftar till att trygga utrikeshandel vid ekonomiska eller politiska krissituationer. Sysselsättningspolitiska målet som syftar till att skapa en bestående och lönsam sysselsättning för svenskt sjöfolk. Sjösäkerhets- och miljöpolitiska målet, som har fått en alltmer framträdande roll. Handlingsprogrammet bygger på strategin att i ett per- spektiv återställa konkurrenskraften för den svenska sjöfartsnäring- en vad gäller bemanningskostnaderna och att i ett längre perspektiv skapa sådana förutsättningar i fråga om allmänna företagsvillkor, utbildning och forskning m.m. att näringen kan utvecklas och stärka sin konkurrenskraft. Det är min bedömning att om inte de kostnadssänkande åtgärderna genomförs kommer mål inte att kunna uppnås. ambition bör vara att ligga steget före konkurrentländerna inom de områden som säkerställer långsiktig konkurrenskraft, främst när det gäller kompetensutveckling. Bidrag till kostnader för sociala avgifter bör betalas enligt de principer som redovisades i betänkande 1 SOU 1997:171 (per anställd 1998, vilket motsvarar av de statlig soci- ala avgifterna), att ge den svenskflaggade handelsflottan rimliga konkurrensvillkor. Det är min bedömning att om inte åtgärder vidtas nu kommer ut- flaggningen att forsätta . Det är också osä- kert om utflaggat tonnage kommer att återflaggas till även om konkurrenssituationen senare förbättras. vi Handlingsprogram för den svenska sjöfarten Det naturligaste och snabbaste sättet att likställa konkurrensvillko- ren med andra EU-länders och är att i genomföra motsvarande förändringar, som dessa länder har gjort vad gäller t.ex. beskattning och sociala avgifter. Konkurrensvillkoren blir då inte bara likvärdiga utan också mer jämförbara. Eftersom denna strategi förutsätter förändringar i skattelagstiftningen och utred- ningsdirektiven inte tillåter att jag lägger några förslag i skattefrå- gor avstår jag från att närmare gå in på hur en sådan strategi skulle kunna genomföras Eftersom den naturliga vägen inte synes öppen, återstår att fortsätta med den svenska stödmodellen till sjöfartsnäringen. Bidrag till kostnader för sociala avgifter bör betalas till säker- hetsbesättning på svenskflaggade färjor som ej åtnjuter taxfree, enligt samma princip som till den övriga handelssjöfarten. Detta skulle ge även färjesjöfarten rimliga konkurrensvillkor. Med färjor avser jag fartyg som tar både betalande passagerare och betalan- de gods. Färjenäringen bör omfattas av sjöfartspolitiken. fastställer för varje fartyg den säkerhetsbesättning som krävs för att framföra fartyg. Med bidrag till kostnader för skatt och i bidrag till kostnader för sociala kostnader uppskattar jag kostnaden för stöd till säkerhetsbesättningen till . Ett stöd till säkerhetsbesättningen motsvarar en arbetskraftskost- nadssänkning på , vilket i storleksordning motsvaras av det av tyska staten beslutade stödet. Det är min bedömning att stöd till säkerhetsbesättningen skulle kunna förhindra utflagg- ning av svenska färjor. Handlingsprogram för den svenska sjöfarten vii Förordningar och regler som berör fartygsförvärv, in- och ut- flaggning, säkerhet och miljö bör ses över i syfte att så långt som möjligt skapa harmonisering med de internationella reglerna. De särregler som finns har förhindrat inflaggning av fartyg. Även vid nybyggnation har reglerna inneburit att fartyg byggts till annan flagg. Redan beslutade särregler kan komma att ytterligare försämra möjligheterna att segla under svensk flagg. Det bör vara en självklarhet att anpassa reglerna för fartyg under svensk flagg till de som har beslutat om. Detta är i linje med EU-riktlinjerna. Den totala kostnaden som de svenska särreglerna innebär för svensk sjöfart är svåra att beräkna. Genom att följa det internationella re- gelverket får parterna tydliga regler att rätta sig efter. bör inom IMO och inom EU arbeta för gemensamma tolkningar genom utarbetande av riktlinjer för flaggstaternas kontrollverksamhet. bör dessutom kvalitetssäkra sina inspektörer, avseende tolkning av reglerna. Fartygsfonder bör utredas på samma grunder som redovisades i den sjöfartspolitiska utredningen, - Näring för framtiden, . Jag är i direktiven förhindrad att föreslå införandet av fonder. Far- tygsfonder kan reducera främst de små och medelstora rederiernas kapitalkostnad över tiden, vilket kan bidra till en förnyelse av den svenska handelsflottan. Detta i sin tur höjer säkerheten och effekti- viteten samt minskar belastningarna på miljön. Det är naturligt att i en sådan utredning också undersöka om det går att använda för att administrera eventuella fonder, tillsammans med en allmän översyn av Skeppshypotekskas- sans och roll i svensk framtida sjöfartsnäring. viii Handlingsprogram för den svenska sjöfarten Rederier i både den svensk- och utlandsflaggade flottan som till- handahåller platser för utbildning förlagd ombord på fartyg bör få ett stöd. Stödets omfattning bör vara per befäl- selev och år samt 12 000 per elev i gymnasiets energiprogram och år. För att säkerställa tillgången på tillräckligt antal praktikplatser bör rederier som tillhandahåller platser för utbildning förlagd ombord få ersättning för detta. Detta kostar 14 miljoner , vilket bör be- talas genom ökade anslag till helårsstudieplatserna för respektive individ. Ett nationellt program för tillämpad forskning bör tas fram. Sta- ten och näringen bör gemensamt satsa på detta program. Med förlusten av varvsindustrin har sjöfartsforskningen och pro- duktutvecklingen i hamnat på efterkälken. Den totala statli- ga sjöfartsrelaterade forskningen har varit ca 5-6 mil- joner med huvudsaklig inriktning på "utbildningsforskning" och teknik. Ekonomisk och samhällsorienterande forskning har i princip saknats helt. Universiteten får merparten av forsknings- medlen. Omfattande frågeenkäter och analyser i visar tydligt att en mer pragmatisk och näringsrelaterad utbildning efterfrågas och be- hövs. Bristen på ett nationellt forskningsprogram med tonvikt på utveckling och tillämpad forskning i samarbete med näringen häm- mar utvecklingen av näringens långsiktiga konkurrenskraft. Finansiering bör ske med lika stora insatser från staten och sjö- fartsnäringen. Handlingsprogram för den svenska sjöfarten ix För att långsiktigt kunna stärka näringens konkurrenskraft krävs betydande kunskapshöjande åtgärder. En lista på sådana åtgärder finns i bilaga 2. har genomfört en granskning av den svenska sjöbe- fälsutbildningen. Granskningen visar på ett stort behov av att re- formera sjöbefälsutbildningen. I bilaga 2 till detta betänkande redo- visas mer detaljerade förslag till kunskapshöjande åtgärder. bör få ett tydligare sektorsansvar för sjöfarten. Det innebär att verket skall ha en initierande roll i samarbetet med de olika aktörerna inom sjöfartssektorn avseende frågor som rör: ·Internationellt samarbete inom EU samt IMO Regeringen bör initiera en översyn av hur en samverkan inom sjö- fartsektorn praktiskt skall utformas. Kostnaden för förslagen är , varav: ·Utökat rederistöd till handelsflottan, . ·Införande av rederistöd till säkerhetsbesättning på fär- jor, . ·Kostnad för utbildning förlagd ombord, . ·Statens del av program för tillämpad forskning, . Kostnaden belastar statsbudgeten. Övriga förslag inryms i existerande budgetramar. 1 UPPDRAGET OCH DISPOSITION AV 2 NÄRINGEN OCH KONKURRENSKRAFTEN................ 2.1 Nationell nivå ...................................................................................... 2.2 Företagsnivån - rederinäringen........................................................ Definitioner av rederiernas strategiska marknader................................ Var finns de svenska rederierna representerade?................................... 3 SJÖFARTEN - MARKNADER OCH OMVÄRLD......... En internationell näring ....................................................................... Torrlast och bulkmarknaderna.............................................................. RoRo och trailersystemen ..................................................................... 3.3 Övriga aktörer.................................................................................. Varv och underleverantörer .................................................................. Konsulter och andra tjänsteföretag ....................................................... 3.4 De sjöfartspolitiska förutsättningarna ............................................. Utbildning och rekrytering .............................................................. Utbildningsplatser på fartyg ................................................................. Forskning och utveckling.................................................................. Några nätverk inom sjöfartsnäringen.............................................. 4 DEN SVENSKA SJÖFARTSNÄRINGEN ....................... Historisk beskrivning av näringen ................................................... Anställda och omsättning ................................................................. Klassificering av rederier ..................................................................... Rederierna och flaggan......................................................................... Underleverantörer och varv .................................................................. Tjänste och kunskapsföretag................................................................. Landtransportörerna och lastägarna ..................................................... Särregler som beslutar om.............................................. Särregler beslutade av andra myndigheter än ................. Kostnaden för sjötransporter ........................................................... 4.10 Internationell konkurrenskraft ...................................................... 4.11 Sjöfartsnäringens betydelse för ......................................... 5 FINANSIERINGS- OCH STRUKTURFRÅGOR 5.1 De svenska rederiernas ekonomi...................................................... 5.2 Finansiering av rederier .................................................................. Dagens finansiering av de svenska rederierna...................................... Kompletterande regler för beskattning................................................. 5.3 Förutsättningar för strukturrationaliseringar................................ 6 UPPFÖLJNING AV UTREDNINGENS BETÄNKANDE 1 6.1 SOU1997:171Den svenskflaggade handelsflottans konkurrenskraft.116 Den svenskflaggade sjöfartens kostnadsläge ........................................ Förändringar i den svenskflaggade flottan ........................................... Redogörelse för utvecklingen i ................................................ 6.2 SOU 1998:49 Konsekvenser av att taxfreeförsäljningen avvecklas Antaganden som låg som grund för utredningen ................................. BILAGA 1: KOMMITTÉDIREKTIV .............................. BILAGA 2: UTBILDNING OCH FOU............................. BILAGA 3: FINANSIERING ............................................ BILAGA 4: ENKÄT OCH INTERVJUER ....................... BILAGA 5: REFERENSLISTA ........................................ Figur 1: Samspelet i sjöfartsnäringen: styrka, svagheter, möjligheter Figur 2: Varvsproduktion i världen resp. 1950-1997............ Figur 3: Svenskkontrollerat tonnage, andel av handelsflottan............ Figur 4: Antal svenska rederier per segment, fördelat på stora respektive små/medelstora företag..................................... Figur 5: Svensk kontrollerade fartyg under svensk eller utländsk flagg, fördelat på stora respektive små/medelstora företag........... Figur 6: Svenskkontrollerat tonnage (dwt) under svensk eller utländsk flagg, fördelat på stora respektive små/medelstora företag . Figur 7: Antalet företag per verksamhetsområde avseende små och Figur 8: Antalet fartyg per verksamhetsområden avseende små och Figur 9: Dwt per verksamhetsområden avseende små och medelstora Figur 10: Antal fartyg per flagg i den svenskägda handelsflottan. Figur 11: Antal fartyg per flagg i små/medelstora rederier................ Figur 12: Antal svenska företag som kontrollerar fartyg under svensk eller utländsk flagg. Figur 13: Dwt kontrollerat av svenska små och medelstora rederier under svensk och utländsk flagg........................................ Figur 14: Utrikes varutrafik - import. Figur 15: Utrikes varutrafik - export................................................ Figur 16: Konkurrenskraft vs sjöfartsklustret. som framtida Maritima Center ............................ Figur 17: Bild på den typiska fartygspriscykeln i några olika segment.108 Figur 18 Jämförelse av arbetskraftskostnad under olika fartygsregister Tabell 1: Utbildningsplatser och kostnader....................................... Tabell 2 Maritima kluster – baserat på direkt sysselsättning............. Tabell 3: och sysselsättning per näringsgren. Tabell 4 fördelat per omsättningsklass 1995 ............... Tabell 5: Omsättning i 'per omsättningsklass. Tabell 6: Antal anställda per omsättningsklass 1995/1996. Tabell 7 Fördelning av anställda – baserat på 35 rederier................. Tabell 8: Svensk kontrollerat tonnage (1/1 1998) och 1/7 1998. Tabell 9 Utrustningsleverantörer som har intervjuats: ...................... Tabell 10 flotta - RoRo, färjor och containerfartyg 1996 (exkl. )....................................................... Tabell 11: Kvalitativ värdering styrkepositioner i viktiga maritima Tabell 12: De starkaste nationerna, oprioriterad ordningsföljd.......... Tabell 13 Svenska rederier utdrag ur resultat- och balansräkningar .100 Tabell 14: utlåning, . Tabell 15: Kostnad för stöd till färjerederierna................................ 1 Förslag till ändring i förordning (1996:1559) om statligt bidrag till svensk sjöfart Bidrag för inbetald skatt på sjöin- komst och kostnader för socialav- gifter skall, om inte annat följer av 7 §, lämnas efter ansökan till svenska fysiska eller juridiska personer eller till svenska partre- derier som har eller har haft sjö- män anställda för arbete ombord på svenska handelsfartyg som huvudsakligen används i utrikes- trafik av betydelse för den svenska utrikeshandeln eller den svenska tjänsteexporten. Förordning (1997:1222). Bidrag till den som har eller har haft sjömän anställda för arbete ombord på handelsfartyg som även får föra passagerare skall lämnas endast för den del av besättningen som ingår i minimibesättningen. Bidrag för inbetald skatt på sjöin- komst och kostnader för socialav- gifter skall, om inte annat följer av 7 §, lämnas efter ansökan till svenska fysiska eller juridiska personer eller till svenska partre- derier som har eller har haft sjö- män anställda för arbete ombord på svenska fartyg som huvudsakli- gen används i utrikestrafik av betydelse för den svenska utrikes- handeln eller den svenska tjänste- exporten. Förordning (1997:1222). Bidrag till den som har eller har haft sjömän anställda för arbete ombord på fartyg som även får föra passagerare skall lämnas endast för den del av besättningen som ingår i säkerhetsbesättningen. Bidrag skall inte lämnas när det är fråga om passagerarfartyg eller oljeplattformar. Med passagerar- fartyg avses i denna förordning fartyg som transporterar även andra passagerare än chaufförer till lastbilar som transporteras med fartyget. Bidrag skall lämnas endast till den som ställer utbildningsplatser ombord till förfogande enligt anvisningar och som visar att det under bidragspe- rioden finns tillräckliga försäk- ringar för fartyget och dess drift. Bidrag skall inte lämnas när det är fråga om endast passagerartrans- port eller oljeplattformar, ej heller om fartyget säljer gods för iland- konsumtion som ej är belastat med moms eller punkskatter, s.k. tax- free.