sou · GMB351d1 · 1999-01-01 00:00:00 — har man konstaterat att det inte är ovanligt att många inte har något av nämnda studiestöd de studerar. Av nybörjarna i vuxenutbildning var det sammanlagt som hade SVUX, SVUXA eller Stu- diemedel som viktigaste finansieringskälla (fler kan dock ha haft stö- den som delfinansiering). Det var sammanlagt som angav a-kassa, KAS eller Utbildningsbidrag som viktigaste fi- nansieringsform. Det var dock av nybörjarna 1995 som inte svarade på frågan om viktigaste finansieringskälla och detta gör jämförbarheten med uppgifterna i tabell 9.5 begränsad. (SCB, 1997a) 9.3Studerande på grundläggande nivå inom den kommunala studerade 35 955 individer inom den grundläg- gande kommunala vuxenutbildningen. Av dessa var det 13 290 per- soner som registrerades som Kunskapslyftsstuderande på grund- läggande nivå. Eftersom kommunerna vid mättidpunkten inte visste om de skulle få statsstöd till grundläggande vuxenutbildning inom eller inte, har alla kommuner som trodde sig kunna uppnå av sin basorganisation (se bilaga 1) regist- rerat vissa individer som studerande i . Det finns även för denna kategori anledning att tolka statistiken för Kunskapslyftsstuderande med viss försiktighet. Ett tecken på att märkningen vållat problem finner man i statistiken för elevernas ålder. Statsstödet avsåg studier för långtidsarbetslösa som var eller äldre, men drygt 800 av dem som registrerats som studerande i var . I tabell 9.5 finns fler uppgifter om de individer som studerade inom den kommunala grundläggande vuxenutbildningen den 15 ok- tober 1997. 182 Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte Uppgifter om de studerande inom den grundläggande kom- munala vuxenutbildningen uppdelade i kategorierna Alla elever och Kunskapslyftsstuderande. Procentuell fördelning på kön, utrikes födda, högsta tidigare utbildning och studiefinansierings- form. Högst 2-årig gymn. Minst 2-årig gymn. På grund av avrundning summerar inte alla kategorier till . Drygt hälften av de studerande inom den grundläggande kommunala vuxenutbildningen var födda utomlands och i likhet med det gene- rella mönstret var många av de studerande kvinnor. Det var av alla individer som hade grundskola eller folkskola som högsta utbildning. För enbart Kunskapslyftsstuderande var mot- svarande siffra . Bland de utrikes födda var andelen något lägre och för infödda svenskar något högre. (, 1997f) Vid en jämförelse med statistiken för alla studerande i tabell 9.5 och statistik för de tre tidigare läsåren känns det generella mönstret igen, även om det skett vissa mindre förändringar. Andelen kvinnor var något högre än de tidigare åren. Under läsåren 1993/ 94 till 1995/96 var 60, av individerna på grundläggande nivå kvinnor. Dessutom var andelen utrikes födda något större innan . Under läsåren 1993/94 till 1995/ 96 var andelen personer som var födda utomlands 57, . Åldersstrukturen såg ut ungefär som den gjorde under jämförelseåren 1993/94 till 1995/96 och det är svårt att urskilja någon tendens till förändring. För alla fyra tidsperioderna Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte 183 gäller att mellan av de studerande på grundläggan- de nivå var och att var . (Skol- verket, 1995a, 1996a, 1997a, 1997f) När det gäller tidigare utbildning är det svårt att göra någon rele- vant jämförelse över de aktuella åren. fanns nämligen många av de studerande inom en utbildningskategori som inte är med i statistiken . Knappt hälften av de studerande hade då Utländsk utbildning som utbildningsbakgrund. Det enda år som det går att göra någon rimlig jämförelse med är / 96. Då hade individerna som läste på grundläggande nivå generellt sett en sämre utbildningsmässig situation. Det var då av individerna som hamnade i utbildningskategorierna folkskola och grundskola och som hade en gymnasieutbildning längre än eller högre utbildning. (, 1995a, 1996a, 1997a) statens skolor för vuxna var 5 700 individer registrerade som studeran- de vid Statens skola för vuxna i och . Av dessa var 700 personer registrerade som deltagare i på gymnasial nivå. En mycket stor del av antagningen till SSV sked- de dock efter och det gör att den nu tillgängliga sta- tistiken över de studerande är ofullständig. Ett annat problem med statistiken är att vissa personer som registrerats som Kunskapslyfts- studerande kan förekomma både i statistiken för SSV och i statisti- ken för den kommunala vuxenutbildningen. Detta gäller för personer som läst en distanskurs vid SSV som upphandlats av en kommun. Av dem som registrerats som Kunskapslyftsstuderande vid SSV var andelen kvinnor och drygt hälften var . Det var av alla Kunskapslyfts- studerande som hade längre utbildning än 2-årig gymnasieutbild- ning eller eftergymnasial utbildning registrerad som högsta tidigare utbildning. Jämfört med situationen inom den kommunala vuxenutbildningen var andelen utrikes födda bland de studerande relativt låg. Bland SSV:s alla Kunskapslyftsstuderande var av kvinnorna och av männen födda utomlands. 184 Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte När det gäller studerande vid folkhögskolor är den statistik som finns tillgänglig av annorlunda karaktär än den som just behandlats för studerande i vuxenutbildning och SSV. Statistiken skiljer sig huvudsakligen i två avseenden. Det första är att statistiken för deltagarna inom folkhögskolorna gäller och inte en en- skild mättidpunkt. Det andra är att uppgifterna om de studerande vid folkhögskolorna inte grundar sig på individer, utan på kursdeltaga- re. Ett mindre antal individer kan ha varit kursdeltagare fler gånger än en, och tyvärr finns ingen möjlighet att exakt bestämma hur många individer som deltagit i viss utbildning eller har vissa egen- skaper. hade folkhögskolorna 209 940 kursdeltagare på långa allmänna och särskilda kurser, korta kurser, folkhögskoleledda cirklar samt kurser inom den särskilda utbildningsinsatsen. De knappt 210 000 kursdeltagarna var det totala antalet kursdeltagare inom folkhögskolorna, exklusive kursdeltagare på uppdragsutbild- ningar. Antalet inkluderar därmed deltagare på så kallade kurser för arbetslösa (se 5.1.3) och kurser inom Kunskaps- lyftet . Dessa utgör tillsammans det man kallar den särskilda utbildningsinsatsen. Det totala antalet kursdeltagare exklusive kursdeltagare inom uppdragsutbildning ser ut att stadigt ha ökat . /94 var de 193 626 stycken, 1994/95 195 503 stycken, studieår- et 1995/96 var de 198 289 stycken och 1997 som sagt 209 940. De tidigare studieåren är dock inte jämförbara med när det gäller antal kursdeltagare. De flesta folkhögskolekurser star- tar och många pågår under . Detta gör att när man räknar antalet kursdeltagare för ett kalenderår får man både med vissa deltagare som påbörjade längre kurser hösten innan kalender- året började och dessutom alla de som påbörjade kurser under kalen- deråret. Till viss del medräknas således deltagare från två olika höst- kullar i en redovisningsperiod . Andelen kvinnor bland det de registrerade kursdeltagarna har sta- bilt legat på . Andelen deltagare med funktionsnedsättningar utgjorde av desamma 1997 och denna andel förelåg också under studieåret innan. / 95 var andelen funktionshindrade av kursdeltagarna. När det gäller invandrare i utbildning inom folkhögskolorna finns endast uppgifter när det gäller folkhögskolornas långa kurser. Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte 185 kursdeltagarna på de långa kurserna utgjorde invandrare mellan under budgetåren 1994/95-1997. (Folkbildningsrå- det, 1995b, 1997b, 1998b) 9.5.1Studerande inom den särskilda utbildningsinsatsen För kursdeltagarna inom den särskilda utbildningsinsatsen finns mer utförlig statistik som det kan finnas anledning att titta närmare på. skedde en övergång från 10 000 utbildningsplatser för arbetslösa till 10 000 utbildningsplatser inom som också i hög grad vänder sig till arbetslösa. De kursdeltagare som fanns registrerade på de 10 000 platserna fanns registrerade som kursdeltagare inom Kunskaps- lyftet i den mån de fortsatte sina studier. Ny studerande antogs dock efter de något annorlunda kriterierna som gäller för . Den statistik som tagit fram över de studerande på de 10 000 platserna ger en bild av alla kurs- deltagarna som studerat på platserna och inte bara kursdeltagare inom . hade de 10 000 platserna 18 805 kursdeltagare (ej in- divider). Den genomsnittliga kurslängden var och det var troligen cirka 9 000-10 000 individer som var i studier sam- tidigt i genomsnitt under de båda terminerna. Av de 18 805 kursdel- tagarna utgjorde kvinnorna och andelen invandrare var . Som framgår i tabell 9.6 var drygt hälften av kursdeltagarna . Olika åldrar för de kursdeltagare (ej individer) som stude- rande på folkhögskolans 10 000 utbildningsplatser med särskilda stat- liga stöd Källa: , 1998, Slutrapport om studieförbundens och folkhögsko- lornas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa , 31 u 98, 11, . Av de kursdeltagare som var mellan var det en- dast en mindre del som var . Med stor sannolikhet hade dessa kursdeltagare påbörjat sina studier och se- dan fortsatt att studera . 186 Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte personer som tas in på de särskilda platserna fylla minst samma halvår som studierna börjar (SFS 1996:1397 6 §). När det gäller utbildningsbakgrund kan konstateras att det var av de studerande som vid kursstart angav att de hade högst grundskolekompetens som högsta tidigare utbildning. Detta framgår i tabell 9.7. Högsta tidigare utbildning som kursdeltagarna (ej indivi- der) angivit vid kursstart. Gäller kursdeltagarna på folkhögskolans 10 000 utbildningsplatser med särskilda statliga stöd . Källa: , 1998, Slutrapport om studieförbundens och folkhögsko- lornas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa , 31 u 98, 11, . På grund av avrundning summerar inte procentsatserna till 100. Folkhögskolorna hade inte bara Kunskapslyftsstuderande på de 10 000 utbildningsplatser som de fick riktade statliga stöd till. En del folkhögskolor sålde utbildningar till kommunernas Kunskapslyfts- projekt och de fick därigenom fler Kunskapslyftsstuderande i sin verksamhet. fanns det 2 183 kursdeltagare på sådana kurser. Troligen ligger antalet individer ganska nära anta- let kursdeltagare, eftersom inte särskilt många torde ha hunnit med att delta i fler kurser än en. De individer som studerat vid en folkhög- skola inom ramen för kommunernas Kunskapslyft finns med i den statistik som har redovisats för den kommunala vuxenutbildningen. (, 1998a) 9.5.2Deltagare i särskild utbildningsinsats jämfört Vid en jämförelse mellan statistiken för kursdeltagarna på de 10 000 platserna och statistik för motsvarande kursdeltagare de tre budgetåren närmast är det svårt att urskilja några större förändringar i deltagarnas karaktäristika. Spridningen när det gäller utbildningsbakgrund ser i de närmaste likadan ut under budgetåren 1993/94 – 1997. För samtliga gäller att ungefär hälften av del- tagarna placerade sig i någon av kategorierna Ej grundskolekompe- Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte 187 tens, Grundskolekompetens respektive Ej gymnasiekompe- tens. Det är inte heller lätt att finna någon trend när det gäller ande- len invandrare bland kursdeltagarna. Under budgetåren 1993/94 – 1995/96 ökade andelen från , men sedan minskade den igen till 1997. För kursdeltagarnas spridning över åldrar kan en viss förändring urskiljas, så till vida att det har skett en mindre vridning från äldre till yngre kursdeltagare /94 – 1997. När det gäl- ler kvinnornas dominans bland kursdeltagarna har det skett en kon- tinuerlig förstärkning. Andelen kvinnor inom den särskilda utbild- ningsinsatsen har ökat från 1993/94 till, som redan nämnts, 1997. På en punkt har det skett en mer markant förändring och det gäller funktionshindrades deltagande på de extra platserna. Under budget- åren 1993/94 och 1994/95 var av kursdeltagarna funk- tionshindrade och /96 var motsvarande siffra . Detta ska jämföras med att de funktionshindrade utgjorde av alla kursdeltagare . Något annat som förändrats är kursutbudet inom den särskilda ut- bildningsinsatsen. får folkhögskolorna endast ar- rangera allmän kurs med basämnen eller allmän kurs med profiläm- ne för det särskilda anslaget. fanns inte denna restriktion. Allmän kurs med basämnen utgjorde av deltagarveckor- na inom det särskilda anslaget 1997 och resterande ut- gjordes således av allmänna kurser med profilämne. För sådana kur- ser var ett visst antal timmar avsatta för ämnen som inte räknas som basämnen, till exempel estetiska ämnen eller media. /94 utgjorde de både kategorierna av allmänna kurser av del- tagarveckorna och /95 och 1995/96 var motsvarande siff- ror . Slutligen kan man notera att antalet kursdeltagare på de 10 000 särskilda utbildningsplatserna ökat 1997 i jämförelse trots att volymen i form av deltagarveckor minskat. Under studieår- en 1993/94 – 1995/96 var antalet kursdeltagare som högst 15 100 (1993/94) och som lägst 13 600 (1994/95). Under var de som så många som drygt 18 800, men som nämnts är inte ka- lenderår jämförbara med studieår när det gäller antalet studerande. (, 1994, 1995a, 1997a, 1997b, 1998a; , 1996) 188 Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte 9.6Beviljade studiestöd för studier Det var sammanlagt 364 000 personer som erhöll något av studiestö- den SVUX, SVUXA, UBS och Studiemedel för studier under höst- terminen 1997. Av dessa var det 12 600 personer som hade SVUX, 17 000 personer som hade SVUXA, 61 500 personer som hade Särskilt utbildningsbidrag och 272 800 personer som hade Studiemedel. Av dessa stöd är det bara Särskilt utbildningsbidrag som endast kan användas för studier inom vuxenutbildning och vid folk- högskolor. För dem som fick Studiemedel för studier gällde att en övervägande del skulle läsa på högskolenivå. Det- ta gällde för drygt 200 000 personer, det vill säga för av individerna (se tabell 9.8). var det av individerna med Studiemedel som skulle studera inom vuxenutbildning och vid folkhögskolor. Antal utbetalda studiestöd för studier uppdelade efter skolform. Procent i varje skolform. Källa: CSN, 1998, Studerande med UBS, SVUX, SVUXA och Studiemedel höstter- minen 1997 fördelat på utbildning, ålder och kön , utdrag ur register. Anmärkning: På grund av avrundningar summerar inte alla kategorier till 100 pro- cent. De flesta av de utbetalda stöden inom Särskilt utbildningsbidrag, , gavs till personer som skulle studera inom den kommunala vuxenutbildningen. Resterande av personer som erhöll UBS skulle läsa i folkhögskolornas regi. För dem som fick studiestöden SVUX och SVUXA gäller också att det var vanligast att de skulle studera inom den kommunala vux- enutbildningen. Detta gällde för av dem som hade SVUX och av dem som hade SVUXA. Vidare gällde för båda stöden att av individerna skulle bedriva folkhögskolestu- dier. Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte 189 För att kunna få Särskilt utbildningsbidrag måste man vara och knappt hälften av dem som erhöll stödet var i åld- rarna 25 till . Detta framgår i tabell 9.9. Individer som erhöll SVUX, SVUXA, Studiemedel och UBS för studier uppdelade i ålderskategorier. An- tal personer i varje kategori. Källa: CSN, 1998, Studerande med UBS, SVUX, SVUXA och Studiemedel höstter- minen 1997 fördelat på utbildning, ålder och kön , utdrag ur register. För studiestöden SVUX och SVUXA ökade andelen studerande un- der jämfört . Av dem som erhöll SVUX för stu- dier var under och av dem som hade SVUXA var det i den åldersgruppen. Detta kan jämföras för SVUX och för SVUXA höst- terminen 1996. Att andelen under ökat för SVUX och SVUXA hänger troligen samman med att det totala antalet individer som er- höll stöden minskade kraftigt i jämförelse . Många i åldern som vanligen skulle ha sökt SVUX och SVUXA fick istället Särskilt utbildningsbidrag under hösttermi- nen. Detta gör att det blev relativt fler unga inom SVUX och SVUXA. Kvinnorna var kraftigt överrepresenterade bland dem som bevil- jades Särskilt utbildningsbidrag, var kvinnor, och detta mönster gäller också för studiestöden SVUX och SVUXA. Av de personer som beviljades SVUX och SVUXA för studier var det som var kvinnor. Kvinnornas dominans bland dem som beviljas vuxenstudiestöd är normalt hög, men en viss ökning skedde i samband med Kunskaps- lyftet. För Studiemedel föreligger en mer jämn fördelning mellan könen. Det var av dem som erhöll Studiemedel för som var kvinnor. (CSN, 1998b, 1998c) 9.6.1Sökt inriktning och sysselsättningssituation vid UBS Eftersom Särskilt utbildningsbidrag är ett nytt stöd som har en stark koppling till kan det finnas anledning att närmare 190 Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte studera dem som beviljades det stödet. De flesta, , av dem som fick UBS för var arbetslösa och resterande var arbetstagare. An- delen arbetstagare blev därmed större än de som förord- ningen om UBS angav att den skulle vara. Fortsättningsvis gäller dock att av medlen får ges till anställda (se tabell 9.1). Övervägande del av de arbetstagare som erhöll UBS för studier var anställda inom offentlig sektor. av alla arbetstagare med UBS tillhörde antingen Kommu- nalarbetarnas, , Statstjänstemännens eller Lärarnas arbets- löshetskassor. I dessa förbund är det mellan av medlemmarna som är offentliganställda, och det finns ingen anled- ning att tro att de offentliganställda inom förbunden skulle vara un- derrepresenterade när det gäller UBS. Övriga av arbets- tagarna som erhöll UBS 1997 fördelade sig på ett stort antal olika ar- betslöshetskassor. Även bland dessa personer fanns med stor sannolikhet en viss, om än en mindre, andel offentliganställda. (CSN, 1998d) I tabell 9.10 kan man utläsa att cirka 66 500 anställda och arbets- lösa beviljades Särskilt utbildningsbidrag, vilket är fler än det antal personer för vilka stöd utbetalats (se tabell 9.9). De flesta av dem som beviljades stödet skulle huvudsakligen läsa kurser i allmänna ämnen och yrkesämnen på gymnasial nivå. Det var endast 12 pro- cent som huvudsakligen skulle läsa grundskolekurser. Arbetslösa och anställda individer som beviljats UBS efter sökt inriktning. Antal individer i varje kategori samt procent i olika kurser. Gymn kärn- & yrkesämnen Källa: CSN, 1998, Slutredovisning för CSN:s definitioner för UBS: Gymn kärnämnen: Kurserna Svenska A, Svenska B, Matematik A, Samhällskun- skap A, Engelska A, eventuellt kombinerade med orienteringskurs eller mindre an- del grundläggande nivå. Gymn kärn- och yrkesämnen: kombination av kärnämnen som ovan och yrkesäm- nen. Gymn övrigt: Studier på gymnasial nivå som inte passar in på ovanstående katego- rier. Till exempel Historia, Filosofi, Matematik B, ev i kombination med kärnäm- nen enligt ovan. Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte 191 Det var vidare av dem som beviljades stödet som skulle läsa kurserna Svenska A, Svenska B, Matematik A, Samhällskun- skap A och Engelska A, eller motsvarande kurser på en folkhögsko- la. skulle läsa en kombination av dessa kurser och yrkeskurser. Drygt hälften, , skulle huvudsakligen läsa sådana allmänna kurser på gymnasial nivå som inte räknats upp ovan. 9.7Fler studerande – men inte Sammanfattningsvis kan man konstatera att möjlig- gjort studier för betydligt fler än vad som annars skulle ha varit fal- let. I avsnitt 7.3 finns en redogörelse för hur mycket volymen inom berörda skolformer ökat i termer av helårsplatser. Här beskrivs istäl- let hur ökningen sett ut i antal studerande. I tabell 9.11 kan man utläsa att det funnits en stor till- strömning av studerande till vuxenutbildning på gymna- sial nivå . Antal vuxna som studerade på grundläggande nivå och gymnasial nivå med kommun eller landsting som huvudman en viss mätvecka . Källor: , 1994, Skolan. Jämförelsetal för skolhuvudmän. Organisation- Resurser-Resultat, Nr 46. , 1995, Skolan. Jämförelsetal för skolhuvudmän. Organisation-Resur- ser-Resultat, Nr 76. , 1996, Skolan. Jämförelsetal för skolhuvudmän. Organisation-Resur- ser-Resultat, Nr 97. , 1997, Skolan. Jämförelsetal för skolhuvudmän. Organisation-Resur- ser-Resultat, Nr 129. , 1997, . En verksamhetsuppföljning, Dnr 97:1646. När man tolkar antalet elever i tabell 9.11 är det viktigt att hålla i minnet att kommunerna fick extra anslag för att arrangera kurser för arbetslösa under åren 1992- . Den ordinarie orga- nisationen hos kommunerna hade inte ensam haft plats för det antal studerande som syns i tabellen . 192 Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte Trots att volymen således redan var utökad till följd av extra statsbidrag är det tydligt att de studerande på gymnasial nivå blev fler till följd av . Kanske är ökningen större än den ser ut i tabell 9.11. Antalet elever räknades visserligen vid unge- fär samma tidpunkter , men det finns anledning att tro att antagningen till studier blivit betydligt mer kontinuerlig i samband med . En del av dem som studerade påbörjade sina studier efter mättidpunkten . För den grundläggande utbildningen inom den kommunala vux- enutbildningen skedde ingen utökning av antalet individer 1997 i jämförelse . Under mätveckan befann sig 36 000 individer i studier inom den grundläggande kommunala vuxenutbildningen och under mätveckorna åren 1993 – 1996 varie- rade antalet mellan 35 900 och 38 000. När det gäller personkaraktäristika kan man konstatera att de in- divider som befann sig i den kommunala vuxenutbild- ningen inte var markant annorlunda än individerna i studier /94-1995/96. För både gymnasial och grundläggande nivå är åldersstrukturen liknande åldersstrukturen , och det är i båda fall svårt att belägga att något avgörande skulle ha hänt med de studerandes utbildningsbakgrund. Andelen utrikes födda är nu något mindre på grundläggande nivå, medan den på gymnasial nivå är oförändrad. På bägge nivåer är andelen kvinnor något högre än den var de tidigare åren. En faktor som troligen förändrats lite mer är att de studerande nu i högre utsträckning än tidigare studerar på heltid. Det var en stor andel av de studerande som va- rit öppet arbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska åtgärder . Eftersom det inte finns någon direkt jämförbar sta- tistik är det svårt att säga om bidragit till att rekrytera fler arbetslösa relativt sett. Före fanns det naturligtvis också arbetslösa både inom den reguljära kom- vuxverksamheten och den utökning av verksamheten som möjlig- gjordes genom statsbidrag till kurser för arbetslösa 1992-1997. Som krav för de statligt finansierade platserna för arbetslösa ställdes att de studerande måste vara arbetslösa och heltidsstuderande. För studerande vid folkhögskolorna går det inte att bestämma om antalet studerande individer förändrats 1997, eftersom den tillgäng- liga statistiken endast beskriver antalet kursdeltagare. Antalet kurs- deltagare var både inom den särskilda utbildningsinsatsen och den ordinarie verksamheten större än de tre åren , men detta kan till viss del ha att göra med övergången från studieår till kalen- derår i statistiken. Studerar man den utbildningsvolym som kommit Målgrupper och studerande i Kunskapslyfte 193 till stånd mätt i antalet deltagarveckor märks istället en nedgång i jämförelse (se avsnitt 7.3.3). Liksom de studerande inom den kommunala vuxenutbildningen verkar kursdeltagarna på gymnasial och grundläggande nivå inom folkhögskolorna ha förändrats mycket lite . Genom- gången tidigare i detta kapitel visar dock att det skett en viss ökning av andelen kvinnor och funktionshindrade inom den särskilda ut- bildningsinsatsen 1997 i jämförelse . Dessutom ten- derade kursdeltagarna att vara något yngre 1997. Om åldersfördelningen förändrats för alla kursdeltagare inom folkhögskolorna finns dessvärre ingen möjlighet att undersöka. Dä- remot är det tydligt att de förändringar som märks när det gäller kvinnor och funktionshindrade inom den särskilda utbildningsinsat- sen inte slår igenom i statistiken för alla kursdeltagare. 9.7.1Antal personer i målgrupperna och tillgängliga utbildningsplatser fanns i landet 286 000 personer i åldern med mindre än 9-årig grundskoleutbildning bakom sig. saknades uppgifter om 57 000 individer, ofta med invandrarbak- grund.