sou · GMB3132d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt anmälan har befälhavaren på svenska statens isbry- tare Ale navigerat så att avståndet mellan Ale och ett tyskt fartyg endast upp- gått . har Ale använt trycklufts- system i syfte att försvåra manövreringen av det tyska far- tyget. Detta skall enligt anmälaren även ha försvårat och stört den dykeriverksamhet som pågick. beslutar kammaråklagaren att inte inleda förundersökning då gärningen inte kan anses vara brottslig. Någon närmare motivering lämnas inte. Beslutet överklagades senare men tf. överåklagare fann inte skäl att ändra det tidigare beslutet. T I D E N F R Å N D E N 1 6 D E C E M B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 1 9 J U N I 1 9 9 6 Regeringen uppdrar åt att utforma en minnesvård Debatt om placering av minnesvården och problem med markritningar förskjuter tidsplaneringen. Val av konstnär sker efter juryförfarande. redovisar sitt arbete med att un- dersöka förutsättningarna för en nationell minnesvård . föreslår en minnesvård på . Fem konstnärer skall få i uppdrag att före- slå utformning av minnesvården. skall ta ställning till vilket av förslagen som är bäst lämpat för utförande. Utförandetiden bör begränsas till . Under arbetet har haft kontakt med flera kommuner som är särskilt berörda, såsom , och samt med en motsvarande ar- betsgrupp i . Brev från enskilda med idéer och tan- kar kring en minnesvård kommer in och an- för sin åsikt. Valet av platsen på möter emellertid starka protester från olika intresseorganisationer, bl.a. , varför i en kompletterande promemoria daterad föreslår en plats på , nedanför muren till Galärkyrkogården. Förslagen kommer att ställas ut för allmänheten och har för avsikt att fatta beslut . , som är markägare, har tillstyrkt förslaget, men Konungen har det slutliga avgörandet. Information till anhöriga från skickar kulturminister ett brev till anhöriga för att informera om att reger- ingen skall besluta om en minnesvård. Där sägs att minnesvården har ett dubbelt syfte. Dels skall den symbolisera nationell samling och dels vara en plats för enskilda minnesstunder. Det kommande beslutet presen- teras och de anhöriga får veta, att de kommer att ha möj- ligheter att lämna synpunkter på de förslag som fem ut- valda konstnärer presenterar. Vidare sägs att minnes- vården kommer att för många anhöriga ersätta en person- lig gravplats. Därför skall anhöriga ges möjlighet att följa T I D E N F R Å N D E N 1 6 D E C E M B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 1 9 J U N I 1 9 9 6 Samråd skall ske bl.a. med anhörig- organisationerna. Till brevet bifogas en karta samt foto- grafier över platsen. H M Konungen medger att det föreslagna området får användas underrättar , i en skrivelse , att H M Konungen medgivit att det föreslagna området får användas för minnesvården. En förutsättning är att själva minnesvården placeras inom det område, som är markerat med rött på en karta som bifogas skrivelsen. Regeringsbeslut om uppdraget åt får uppdrag från re- geringen att utforma en minnesvård med anledning av far- tyget förlisning. I regeringsbeslutet står att reger- ingen med minnesvården vill ge uttryck för nationens sorg efter en av de största olyckshändelser som drabbat vårt land samt skapa en värdig inramning för personliga minnesstunder och enskild andakt. Skissförslagen skall vara inkomna till rådet före utgången av . Förslag som konstnärer lämnar in på eget initiativ skall beaktas. Inkomna förslag skall offentliggöras i form av en utställ- ning i . Uppdraget skall genomföras inom en kostnadsram av högst samt vara slut- fört . medger reger- ingen ytterligare anslag till minnesvården. Utställning på och i inviger kulturminister en utställning på av förslagen från de fem inbjudna konstnärerna; , bo- satt i , , bosatt i , An- tony Gormley, bosatt i , , bosatt i och , , bosatt i . Övriga förslag, inlämnade av olika konstnärer, före- visas i , på i . –träffas den bedömningsgrupp, bestående av konstnärer, arkitekter, företrädare för kyrkan och markförvaltaren, som skall be- döma de inlämnade förslagen vid några möten. representant anmärker där att ett par av förslagen inte håller sig inom det angivna tävlingsområdet. beslutar juryn att förorda förslag. Två jurymedlemmar reserverar sig mot be- slutet. ger i uppdrag att utforma minnesvården. Anhöriga och anhörigföreningar är kritiska till det an- tagna förslaget, man anser inte att det skapar en värdig in- ramning för personliga minnesstunder och enskild an- dakt. Många kan inte tänka sig att deras anhörigas namn skall finnas på en betonggång på marken. Problem med markritningar leder till ytterligare försening Det visar sig att det existerar två olika markritningar. En översänd från till och en annan som läm- nat som underlag till de inbjudna konstnärerna. Den se- nare med ett angivet område som sträcker sig nästan ned till . I ett brev till , skriver att man inte kan acceptera att det valda förslaget inte ryms inom det anvisade områ- det. Man skriver även, att synpunkter har framförts till om bristande förankring hos be- rörda parter, dvs de drabbade. Ämbetet hävdar att det är väsentligt att dessa grupper får känna sig delaktiga i arbe- tet med att utforma den minnesvård som i första hand be- rör dem själva. Det leder till att får i uppdrag att in- komma med ett nytt förslag som presenteras den 27 fe- bruari 1997. Minnesvården skall stå färdig . T I D E N F R Å N D E N 1 6 D E C E M B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 1 9 J U N I 1 9 9 6 Regeringens kontakter med anhöriga Brev från kommunikationsministern till anhöriga med information om övertäckning av betong, lag om gravfrid och bevakning av olycksplatsen. möter anhöriga för att diskutera lagen om gravfrid. , skickar ett brev till de anhöriga. Det innehåller information om de åtgär- der och beslut som fattats . Bland annat be- skrivs uppdraget med att upphandla och leda arbetet med en övertäckning som lagts på , som innebär att en skalkonstruktion av betong ska byggas över det för- lista fartyget. I brevet lämnas också information om de sju an- hörigföreningar som bildats. Föreningarnas namn och adresser vidarebefordras på detta sätt till de anhöriga. I övrigt innehåller brevet information om den föreslagna lagen om gravfrid, minnesvården på i , , en proposition med förslag om förbättrad sjösäkerhet och en rapport om sjösäkerhetsarbetet inom . skriver sitt fjärde brev till de anhöriga. Även detta brev åtföljs av en bilaga med information om ärenden och beslut som är re- laterade till Estonia. innehåller brevet infor- mation om förbättrat sjösäkerhetsarbete, övertäckningen, lagen om gravfrid, bevakningen av haveriplatsen. Här meddelas också att regeringen ska hålla en tyst minut efter olyckan, den 28 septem- ber. arrangerar ett möte med anhörigföreningar där lagförslaget om gravfrid diskuteras. Lagförslagets generella utformning innebär att verksam- het som kan uppfattas av anhöriga som legitim faller under lagen, t.ex. anhörigas försök att med hjälp av professio- nella dykare bärga kvarlevor eller egendom. Vid mötet fö- reslås en begränsande precisering av det straffbara områ- T I D E N F R Å N D E N 1 6 D E C E M B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 1 9 J U N I 1 9 9 6 det eller möjligheter till dispens från förbudet. I ett brev till daterat föreslår att utskottet överväger dessa synpunkter i samband med lagens utformning. Fråga från anhöriga till regeringen Makarna skriver ett brev till med en fråga från anhöriga om varför stoppades när han försökte omhänderta kvarlevorna efter sin hustru. Barasinski hade enligt brevet också försökt lokalisera kvar- levorna efter makarnas dotter. får de svar från som hänvisar till överenskommelsen om gravfrid som träffats mellan , och samt till de lagar som har trätt i kraft i dessa länder. I ett nytt brev daterat skriver till makarna att avtal som slutits mellan länder är folk- rättsligt bindande oavsett om eventuell nationell lagstift- ning trätt i kraft eller ej56. T I D E N F R Å N D E N 1 6 D E C E M B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 1 9 J U N I 1 9 9 6 Anhöriga reagerar mot övertäckningen Stämningsansökan rörande statens skyldighet att efterforska omkomna samt förbud mot övertäckning ges in till . Anhöriga håller stormöte, bildar en samordningskommitté samt uppvaktar svenska ambassaden i . och framåt diskuteras Estonia och övertäckningen livligt i pressen. På en rad håll förs kritiska röster fram från anhöriga som inte kan tänka sig en grav av betong på havets botten liksom från dem som anser att kostnaderna för övertäckningen är orimligt höga. Betongövertäckningen kritiseras också för att en sådan omöjliggör inhämtandet av bevismaterial i syfte att fast- ställa olycksorsaken. Den internationella haverikommis- sionens slutrapport förväntas komma . På ledarplats i får övertäckningen stöd. Efter ett resonemang om hur två namngivna representanter för anhörigorganisationer i gått till angrepp mot bland andra skri- ver tidningen: det vore inte orimligt om hennes tålamod snart skulle vara på upphällningen. Också kostnaden för övertäckningen försvaras i ledarartikeln. Misstankar om att beslutet att inte ta upp omkomna skulle ha grundats på ekonomiska hänsyn kommer på skam eftersom reger- ingen är beredd att betala för övertäckningen. Genom en stämningsansökan till , vill sju stycken anhöriga få prövat om staten är skyldig att efterforska och bärga de omkomna efter Estoniakatastrofen, eller om staten har skyldighet att hjälpa de efterlevande att efterforska och bärga de om- komna. Vidare vill de anhöriga att staten skall förbjudas att övertäcka eller vidta andra åtgärder som omöjliggör att de omkomna bärgas. Slutligen yrkas att det skall fastställas att de anhöriga har rätt att försöka finna och bärga de om- komna. Hovrätten meddelar genom dom , att det uppenbart inte finns laglig grund för att förplikta staten att vare sig efterforska och bärga omkomna eller hjälpa de anhöriga med detta. De anhörigas57 yrkanden i T I D E N F R Å N D E N 1 6 D E C E M B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 1 9 J U N I 1 9 9 6 denna del lämnas utan bifall. Vad gäller fastställelsetalan om att de anhöriga skulle ha rätt att efterforska och bärga omkomna, finner hovrätten att sådan talan inte kan föras. Yrkandet anses inte avse ett rättsförhållande, utan snarare en fråga om huruvida lagen om gravfrid gäller de anhö- riga. En sådan talan är inte någon fastställelsetalan enligt domstolen. Yrkandet avvisas därför. De anhöriga söker prövningstillstånd i , som beslutar att inte pröva målet. De anhöriga vänder sig därefter till Europakommis- sionen för mänskliga rättigheter i Strasbourg58. Kommis- sionen avvisar de anhörigas klagomål som ogrundade59. Kommissionen hänvisar i beslutet till att olika uppfattningar finns bland de anhöriga i de aktu- ella frågorna, att besluten som fattats syftade till att skydda vraket från plundring men också att säkerställa gravfriden. På grund av dessa omständigheter, visar de fattade beslu- ten inte någon bristande respekt mot de anhörigas rätt till skydd för privat- och familjelivet eller mot rätten till reli- gionsfrihet. Övriga rättsprocesser som drivs av anhöriga stämmer anhöriga m.fl. inför . Yrkandet av- ser skadestånd och grundas på det psykiska lidande som drabbat de anhöriga genom förlusten av anhörig. En an- hörig stämmer även företrädare för bolagen. Förberedel- serna i målet har än så länge skett genom skriftväxling. En fråga om tingsrätten är behörig att pröva målet har väckts. Denna fråga kommer troligen att avgöras . Vid tingsrätten finns även mål där anhöriga har stämt assuransföreningen . Dessa mål gäller tillämpningen av den överenskommelse som ingicks mellan anhöriga och Skuld i skadeståndsfrågan. I flera liknande mål har par- terna tidigare kommit överens. 944 anhöriga stämmer klassnings- sällskapet Anonyme60, . Meyer-Werft GmbH & Co61 och det svenska Sjöfartsver- ket. Det huvudsakliga syftet med stämningarna är att fast- ställa att , och är solidariskt eller var och en för sig ansvariga för förlisning. De anhöriga vill genom processen få reda på vad som orsakat olyckan. Ett delmål är att få till stånd nya undersökningar av vraket. Om någon bedöms vara ansva- rig för olyckan kommer skadeståndskrav att resas. Målet pågår fortfarande men eventuellt kommer processen att skjutas i avvaktan på dom i tingsrätts mål mellan anhöriga och m.fl. , , ordnar ett stormöte på i då man diskuterar övertäckningen. är inbjuden att deltaga men då hon befinner sig på resa till får hennes medarbetare och representera Kommunikationsdepar- tementet. Även är inbjuden men deltar ej. Mötet är mycket välbesökt. Anhöriga kommer i bussar från olika delar av landet. En grupp anhöriga från deltar under första delen av mötet men måste bryta upp på grund av hemresan. Mötet blir känsloladdat, de anhöriga vänder sig kraft- fullt mot den planerade övertäckningen. Personal på förvånas över de anhörigas reaktion på övertäckningen när de se- nare får kännedom om stämningen på Karlbergsmötet. På har man betraktat beslutet att övertäcka som ett sätt att tillmötesgå de anhö- rigas önskan att skydda gravplatsen. I samband med stormötet på undertecknar fyra av anhörigföreningarna ett gemensamt uttalande där det bland annat står att fartygsvraket inte får övertäckas innan slutfört sitt arbete och alla därpå följande rättsprocesser avslutats. Vraket betraktas i detta sammanhang som ett viktigt bevisföremål. T I D E N F R Å N D E N 1 6 D E C E M B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 1 9 J U N I 1 9 9 6 för en betongövertäckning, som man i uttalandet hävdar att av svenska anhöriga och av de estniska motsätter sig, vill undertecknarna ha övervakning av platsen, så att eventuella plundringsförsök förhindras. Under rubriken påstådd meningsskillnad sägs att kommunikationsministern, utan att presentera belägg för det, hävdar att anhörigas åsikter går isär och det tolkas som att ministern önskar en splittring mellan anhöriga. Man menar att regeringen på detta sätt kan fatta beslut utan att väga in anhörigas åsikter, vilket i sin tur kan leda till att det som skulle kunna berätta sanningen om katastrofen be- gravs. Istället, menar man, är det regeringens skyldighet att identifiera skillnaderna och åtgärda problemen, så att alla kan få ro . De fyra undertecknande föreningarna är , SEA, i och i . Dessa fyra föreningar går samman i en grupp med namnet för Estoniaoffren. Kommittén får till uppgift att utarbeta gemensamma ak- tioner och aktiviteter för att påvisa de misstag och felaktig- heter som begåtts i handläggandet av Estoniakatastrofen. De föreningar som inte undertecknar är ST-Polisväsendes , som dock stöder kravet under . I övrigt är denna förening neutral liksom Stödföreningarna i och Norrkö- ping. De två sistnämnda föreningarna beslutade redan vid dess bildande att man inte skulle ta ställning i frågor som denna. Anhörigföreningar i uppvaktar svenska ambassaden i uppvaktar representanter för anhörig- föreningarna Memento och till- sammans med , ordförande i , den svenska ambassaden i . De överlämnar en skrivelse som undertecknats även av SEA, i och i . I skri- velsen begär föreningarna att betongövertäckningen skall stoppas till dess att den internationella haverikommissio- nen slutfört sitt arbete och alla rättsliga processer slutförts. Föreningarna föreslår att vraket ska skyddas från plund- ring genom ett larmat stålnät eller genom att platsen beva- kas från fartyg. T I D E N F R Å N D E N 1 6 D E C E M B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 1 9 J U N I 1 9 9 6 Massmediernas rapportering av Estoniahändelser leder till åtgärder på Skarpa motsättningar skildras och anlitar en mediakonsult. Stormötet på bevakas av Rapport och Nyheterna som sänder bilder från det känslo- laddade mötet. visas i TV-rutan när hon säger att anhöriga måste respektera regeringens be- slut och möts av högljudda protester från anhöriga i salen. Den bild som framträder i medierna efter mötet visar alltså en skarp motsättning mellan å ena sidan de många närvarande anhöriga som kraftfullt vänder sig mot den planerade övertäckningen och å andra sidan beslutsfat- tarna. Från sida anser man att och fram tills dess har haft en bra framtoning i media. På ett nyanserat sätt har ledare, krönikörer och andra skildrat de beslut som fattats och handläggningen av frågor. För att få hjälp med att bättra på den bild som medierna nu skildrar av och hennes medarbetare anlitar hon en konsult som arbetar med henne och hennes närmaste medarbetare i syfte att skapa en positivare framtoning i medierna. Analysen av ministerns och agerande i medi- erna ger en framtoning av att hon och hennes medarbe- tare har stelnat i kontakterna med anhöriga. De får därför rådet att vara mjukare i dessa kontakter. T I D E N F R Å N D E N 1 6 D E C E M B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 1 9 J U N I 1 9 9 6 går in i Estoniafrågan Anhöriga skriver brev för att stoppa övertäckningen och inbjuder statsministern till samtal. skriver , överle- vande från och politisk sakkunnig på , tillsammans med , pressekreterare på , vars moster omkommit i olyckan, ett brev till , som efterträtt som statsminister. Brevet är en vädjan till regeringen att inte täcka över Estonia. anger i brevet två skäl till att han och många an- dra överlevande och anhöriga engagerar sig så starkt i frå- gan. Dels vill de nå fram till klarhet i olyckans orsaker, dels vill de bidra till att förhindra att det sker igen. hänvisar till att regeringen genom kommunikationsministern framfört att man genom den internationella anser sig ha nödvän- diga uppgifter . Han citerar också som i ett uttalande i sagt att de som inte kommer att tycka om haverirapporten vill ha tillgång Att täcka över Estonia innebär ett ansvar för att undanröja bevismaterial skriver . Han avslutar med meningen: Seklets största båthaveri riskerar att bli seklets största rättshaveri med regeringen som ansvarig. anger i brevet känslomässiga skäl för sin ståndpunkt att övertäckningen ska stoppas, hon kan inte tänka sig att hennes moster ska bli ingjuten i betong. Hon vill att Estonia, med eller utan offrens krop- par, ska få vila i fred. Dagen efter uttalar att de sörjande inte bara kan avvisas. uttalande refereras i en artikel i där det uppges att regeringen, enligt flera källor, allvarligt överväger att upp- skjuta övertäckningen. uttalar sig , som just kommit tillbaka från , i och säger att regeringen ska analysera noga om viktiga bevis om olyckans orsaker kan försvinna med en T I D E N F R Å N D E N 1 6 D E C E M B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 1 9 J U N I 1 9 9 6 Hon hänvisar till att man har några måna- der på sig innan själva övertäckningsarbetena ska starta. Statsminister har i samtal med analys- gruppen uppgivit att han, när han blev statsminister, frå- gade sig om det var ett gigantiskt misstag att täcka över vraket med betong. Han försökte sätta sig in i frågan käns- lomässigt och grubblade över hur han skulle reagera om det var hans anhöriga som fanns kvar i Estonia. Statsministern inbjuds till Estoniasamtal för Estoniaoffren skickar en inbjudan till Estoniasamtal på . Inbjudna är statsminister , kommunikationsminister , parti- ledarna för övriga riksdagspartier, övriga anhörig- föreningar samt de överlevandes förening, . Före detta möte kallas anhörig- och överlevandeföreningars representanter till ett förbe- redande möte då oberoende samtalsledare ska utses. Möte i om övertäckningen för Estoniaoffren håller sitt pla- nerade möte på då representanter för sex föreningar är närvarande. Två har anmält förhinder. Man diskuterar vikten av att anhörig- och överlevande- föreningarna får tillfälle att träffa företrädare för riksdag och regering vid ett och samma tillfälle, så som man för- väntar sig att det ska bli vid det möte man själv bjudit in till . Under mötet redogör föreningarna för sina uppfattningar i fråga om hanteringen av Estoniafrågorna. Flera av föreningarna förordar att övertäckningen skjuts upp tills dess att de anhörigas åsikter samlats in. Samtal inställda men ändå inte skickas ett brev från för Estoniaoffren till samtliga anhörigföreningar om att samtalen på ställts in. Skälet är att regeringen inbjudit anhörigföreningarnas represen- tanter till denna dag. Efter mötet med anhörig- representanterna kommer regeringen att ha ett möte med företrädare för riksdagspartierna. I förväntar man sig en reak- tion efter regeringens möte med partiledarna och inbju- der därför alla anhörigföreningar till ytterligare ett möte. Syftet är att samordna reaktionen på det beslut som parti- ledarna fattar. T I D E N F R Å N D E N 1 6 D E C E M B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 1 9 J U N I 1 9 9 6 Det konstateras att besluten om gravfrid och övertäckning inte strider mot svensk lag eller internationell folkrätt. Kommunikationsministern inbjuder anhöriga till träff. För att vinna tid tillsätter en juristgrupp för att utreda Några rättsfrågor med anknytning till . I juristgruppen ingår rättscheferna vid , och . I utredningsarbetet biträds de av . Utredningen resulterar i en promemoria daterad till . I promemorian konstaterar juristgruppen att besluten om gravfrid och övertäckning inte strider mot svensk rätt eller mot för bindande folkrättsliga regler. Enligt gruppen har regeringen full frihet att stå fast vid tidigare beslut att övertäcka likväl som att avbryta övertäckningen temporärt eller slutligt. Frågan om över- täckningen skall fortsätta eller ej är således inte en juridisk fråga. , får partiledarna62 en muntlig redogörelse för juristgruppens arbete och slutsatser. Det beslutas att ny överläggning skall hållas när partile- darna hunnit sätta sig in i sakfrågorna kring Estonia. sänder sitt sjätte brev till de anhöriga som juristgruppens PM blir färdigt. I detta brev uttrycker ministern , direkt till de anhöriga, att hon är intresserad av att få in synpunkter från dem via brev till eller via telefonsamtal till någon rättssakkunnig eller politisk sak- kunnig på departementet. Rättschefernas 17-sidiga pro- memoria bifogas brevet. Ministern meddelar också i bre- vet att hon ska träffa representanter för anhörig- föreningarna före nästa träff med partiledarna. sänds ett brev från till två representanter för var och en av de åtta bildade anhörig- föreningarna. Hon aviserar då att de kommer att inbjudas till en träff som ska äga rum före en partiledarinformation i samma fråga. sänds själva inbjudan. T I D E N F R Å N D E N 1 6 D E C E M B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 1 9 J U N I 1 9 9 6 Anhörigföreningars åsikter redovisas vid partiledaröverläggningar. Kommunikationsministern meddelar anhöriga att regeringen fattat beslut om att stoppa övertäckningen. Kommunikationsministern träffar representanter för anhörigföreningarna planenligt på . Alla föreningar utom är representerade. Dessutom är en representant för den estniska föreningen närvarande. Efter mötet hålls partiledaröverläggning63 där regeringen informerar om mötet med anhörigföreningarnas repre- sentanter. Regeringen redovisar att anhörigföreningarna har olika inställning till en övertäckning av Estonia. Re- presentanterna för och sendes anhörigförening är beredda att acceptera att över- täckningen genomförs, efter att publicerats, medan andra föreningar starkt vänder sig emot en övertäckning. mötet att haverirapporten väntas komma tidigt under hös- ten 1996. Om övertäckningen stoppas kan gravfriden garanteras genom att ansvarar för bevakning av plat- sen. Innan det definitiva beslutet i övertäckningsfrågan kommer bör en dialog föras med de anhöriga. Regeringen framför vikten av att lyssna och vara ödmjuka. Övriga par- tier anser att ett beslut att avbryta övertäckningen är bra och att tiden bör utnyttjas för dialog med de anhöriga. Genom informeras och om att överväger att göra ett uppehåll i övertäckningsarbetet. Varken eller har någonting att erinra mot detta. Regeringens beslut har byggt på konsensus mellan riksdagspartierna. T I D E N F R Å N D E N 1 6 D E C E M B E R 1 9 9 4 T I L L D E N 1 9 J U N I 1 9 9 6 har vid samtal med analysgruppen uppgivit att ett beslut om stoppad övertäckning skulle innebära vissa komplika- tioner.