sou · GMB369 · 1999-01-01 00:00:00 — I paragrafen anges att att fristående skolor som avses i 1 och 5 §§ i frå- ga om sin utbildning för skolpliktiga elever står under till- syn. För att tydliggöra att tillsynen även skall omfatta kontroll av att registerkontroll utförs föreslår vi ett nytt andra stycke. Vi har inte lämnat något motsvarande förslag avseende enskild för- skoleverksamhet, skolbarnsomsorg och förskoleklass. Enligt vår me- ning är det klart att den kommunala tillsynen av dessa verksamheter också innefattar granskning av att registerkontrollutförts. I paragrafen regleras när godkännande för friskolor som avses i 1 och 5 §§ kan återkallas. Vi föreslår ett tillägg i första stycket som motsvarar det föreslagna tillägget till 2 a kap. 16 §. 13 §, 14 § Paragraferna gäller för bidragsberättigade fristående skolor som mot- svarar gymnasie- och gymnasiesärskolan. Vi föreslår ändringar motsva- rande dem i 11 och 12 §§. När det gäller en huvudman för en skola som motsvarar gymnasie- och gymnasiesärskolan sanktioneras skyldigheten att kontrollera registerutdrag dock av att förklaringen om rätten till bi- drag kan återkallas. I paragrafen regleras tystnadsplikten för dem som är eller har varit verksamma i en fristående skola. Tredje punkten är ny och motsvarar det nya andra stycket i 2 a kap. 18 §. Paragrafen är ny. Den motsvarar 1 kap. 21 §. 1 d §, 1 e §, 1 f § Paragraferna är nya. De motsvarar 1 kap. 18 §, 2 a kap. 18 § respektive 1 kap. 21 §§. Vi har föreslagit att bestämmelser om sanktioner mot den som un- derlåter att kontrollera registerutdrag skall införas i förordningen (1991:1080) om riksinternatskolor. 10.2Förslaget till ändring i förslaget till lag om belastningsregister I paragrafen anges belastningsregistrets ändamål. Vi föreslår ett tillägg till andra stycket som klargör att registret även skall vara avsett för an- vändning enligt de bestämmelser vi föreslår i skollagen. I paragrafen regleras enskildas rätt att få tillgång till registeruppgifter om sig själva. Utdrag med begränsade innehåll skall lämnas för vissa angivna ändamål. Regeringen eller den myndighet regeringen bestäm- mer meddelar föreskrifter om utdragens innehåll i dessa fall. Vi föreslår ett tillägg till andra stycket där det föreskrivs att begrän- sade utdrag skall lämnas också när en enskild behöver utdrag för an- vändning enligt skollagen. Även i dessa fall skall det ankomma på re- geringen eller den myndighet regeringen bestämmer att föreskriva hur utdragen skall begränsas. Vi föreslår dock även ett nytt tredje stycke som innebär att utdragen endast skall få innehålla uppgifter om brott som kan vara av betydelse vid en lämplighetsprövning i syfte att före- bygga övergre pp. I avsnitt 7.2.4 har vi diskuterat vilka brott som enligt vår mening bör ingå. De brott som vi anser bör komma ifråga är sexu- albrott, mord, dråp, grov misshandel, människorov, grovt rån och barn- pornografibrott. 10.3Förslaget till ändring i förslaget till lag om misstankeregister Vi föreslår ett tillägg till andra stycket som motsvarar vårt förslag till tillägg i förslaget till 2 § lagen om belastningsregister. Paragrafen är ny och motsvarar våra förslag till ändringar i förslaget till 9 § lagen om belastningsregister. Dessutom föreslår vi att det anges att uppgifter om misstankar om brott endast får tas med om åtal väckts i anledning av misstankarna. 10.4Förslaget till ändring i sekretesslagen (1980:100) Paragrafen är ny. I den regleras frågor om sekretess för uppgifter i re- gisterutdrag inom verksamhet som bedrivs av det allmänna. I första stycket regleras frågor om sekretess inom förskoleverksamheten, de olika skolformerna och skolbarnsomsorgen. Där föreskrivs ett så kallat omvänt skaderekvisit, vilket innebär ett starkt sekretesskydd. Huvudre- geln är att uppgifter i registerutdragen inte får lämnas ut. Endast om det står klart att en uppgift kan röjas utan att den enskilde eller någon ho- nom eller henne närstående lider men får uppgiften lämnas ut. I andra stycket föreskrivs sekretess för uppgifter i registerutdrag som lämnats av fysiska personer och företrädare för juridiska personer som ansöker om tillstånd eller motsvarande för att bedriva förskola, fritidshem, verksamhet som motsvarar förskoleklassen eller en friskola. Stycket gäller också för uppgifter i utdrag som lämnats i samband med att en kommun eller ett landsting avser att träffa entreprenadavtal med en enskild fysisk eller juridisk person. Också i dessa fall föreskrivs ett omvänt skaderekvisit. 10.5Förslaget till ändring i lagen (1993:802) om entreprenadförhållanden inom skolan Vi föreslår ett nytt andra stycke som motsvarar det föreslagna nya stycket i 2 a kap. 18 § skollagen. 10.6Förslaget till ändring i förordningen (1991:1080) om riksinternatskolor Vi föreslår ett nytt andra stycke som särskilt reglerar frågan om åtgär- der mot en huvudman för en riksinternatskola som inte sett till att re- gisterutdrag lämnats i föreskrivna fall. Med allvarlig underlåtelse avses detsamma som i 2 a kap. 16 §. BRÅ-PM 1992:4, Domare, läkare, poliser, socialtjänstemän, te- rapeuter m.fl. om sexuella övergrepp mot barn 1990:6, Sexualbrott mot barn, 1991:1, Sexualbrott mot barn, och , EU och EG-rätten, En läro- och handbok om EU och i EG-rätt , 2 uppl. (1995), Publica , Mänskliga rättigheter i europeisk praxis , En kommentar till om de mänskliga rättig- heterna, 1 uppl. (1997), Juridik EU-Karnov, 1996, Red. Background Checks, Implementation of the National Child Protection Act of 1993 (/GGD-97-32), General accounting Office , Anställningsskydd , 7 uppl. (1989), Publica , Sexuella övergrepp mot barn , Allmänna råd SOU 1997:29, Barnpornografifrågan , betänkande av Barnporno- grafiutredningen SOU 1997:39, Integritet, Offentlighet, Informationsteknik, betän- kande av SOU 1997:65, Polisens register, slutbetänkande av Register- utredningen SOU 1997:116, Barnets bästa , huvudbetänkande av Barnkom- mittén 1965:18 med förslag till lag om polisregister m.m . Prop. 1981/82:71, Ny anställningsskyddslag m.m. 1987/88:122, Förslag till lag om ändring i lagen (1963:197) om allmänt kriminalregister 1994/95:89, Förslag till alkohollag 1995/96:129, Säkerhetsskydd 1995/96:200, Fristående skolor m.m . Prop. 1996/97:124, Ändring i socialtjänstlagen Prop.1997/98:6, Förskoleklass och andra skollagsfrågor Prop. 1997/98:93, Läroplan för förskolan 1997/98:97, Polisens register Lämplighetsprövning av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppgift att analysera om arbetsgiva- re bör ges ökade möjligheter eller skyldighet att kontrollera och pröva lämpligheten hos en person som skall anställas eller som redan är an- ställd inom förskoleverksamhet, skola eller skolbarnsomsorg. Syftet med en sådan lämplighetsprövning skall vara att stärka barns och ung- domars skydd mot främst sexuella övergrepp. Finner utredaren att det behövs förbättrade kontrollmöjligheter skall utredaren lämna förslag till erforderliga författningsändringar. FN:s konvention om barnets rättigheter, allmänt kallad barnkonventio- nen, utgår från följande grundprinciper: –principen om barnets bästa, –principen om rätt till liv och utveckling –principen om rätten att framföra sina åsikter och få dem respektera- de, samt –principen om rätten att skyddas mot övergrepp och diskriminering. Artikel 34 i ålägger konventionsstaterna att skydda barnet mot alla former av sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp. har (12173/96) bl.a. förklarat följ- ande. Alla barn har rätt till en tr ygg och kärleksfull bar ndom som ger dem full möjlighet att utvecklas. Den senaste tidens tragiska händelser med fysiska, psykiska och sexuella övergrepp mot barn står emellertid i skarp kontrast med denna rätt. Rådet anser vidare att åtgärder måste vidtas på ett antal områden på nationell, europeisk och internationell nivå för att på ett effektivt sätt skydda barn mot sexuella övergrepp. Utbildningsväsendet bör härvid fortsätta att sträva efter att tillhanda- hålla en trygg miljö, där unga människor är skyddade och kan växa upp till harmoniska människor som kan spela en aktiv roll i samhällsut- vecklingen. Ger lagstiftningen ett tillräckligt effektivt skydd? Det finns en arbetsrättslig lagstiftning som tillsammans med rådande kollektivavtal ger arbetsgivarna möjlighet att agera mot en anställd som visar sig vara olämplig att arbeta med barn. Frågan är emellertid om barn och ungdomar därmed har ett tillräckligt effektivt skydd mot att utsättas för övergrepp av personer som arbetar med barn eller som arbetar i miljöer där barn vistas. Det saknas uppgifter om omfattningen av sexuella övergrepp på barn av personal inom förskoleverksamhet, skola eller skolbarnsom- sorg. Det är dock väl dokumenterat att sexuella övergrepp får mycket allvarliga negativa konsekvenser för varje enskilt barn. har i sin årsrapport bl.a. framhållit det oacceptabla i att personer som är dömda för sexualbrott mot barn får fortsätta att arbeta i verksamheter med barn och ungdomar. Barnom- budsmannen pekar bl.a. på att det i en rad andra yrken krävs tillstånd, legitimation, registrering eller liknande för att man skall ha kontroll över yrkesutövarnas levnadssätt. hänvisar också till och där det redan finns lagstiftning på området. I är den som söker arbete vid ett daghem skyldig att visa upp en s.k. politiattest, vilket kan sägas motsvara ett utdrag ur polisregistret. I är man i varje verksamhet som bedrivs eller beställs av staten på fede- ral nivå skyldig att kontrollera personer som arbetar med barn . Sexualbrott är därvid ett av de brott som kan ligga till grund för att neka en arbetssökande anställning eller att säga upp en person som redan är anställd. I gäller att skall underrättas om en legitime- rad yrkesutövare, som står under tllsyn, under utövan- de av sitt yrke gjort sig skyldig till vissa brott. Utdrag ur polis- och kriminalregister Hos förs olika polisregister. I det största av dessa, person- och belastningsregistret (PBR), antecknas uppgifter om domar m.m. i brottmål och om brottsmisstankar. För uppgifter i PBR gäller sekretess. Om utlämnande av sådana uppgifter gäller enligt sekretessla- gen vad som är föreskrivet i de särskilda polisregisterförfattningarna. Enligt lagen (1965:94) om polisregister m.m. har vissa myndigheter generell tillgång till uppgifter i PBR. Hit hör bl.a. JK, JO och allmän åklagare. Andra myndigheter har rätt till utdrag ur PBR om och i den utsträckning regeringen för vissa slag av ärenden eller för särskilda fall ger tillstånd till det. Med stöd av detta bemyndigande har regeringen i polisregisterkungörelsen (1969:38) bl.a. föreskrivit att utdrag ur polis- register får lämnas ut om personer som söker anställning inom psykiat- risk sjukvård, vård av utvecklingsstörda eller vård av barn och ungdom. Utdragen får lämnas ut till statliga, kommunala eller landstingskom- munala myndigheter eller enskilda sammanslutningar eller personer som beslutar om anställning av personal. Allmänt kriminalregister innehåller uppgifter om dem som fällts till ansvar för brott och dömts till fängelse, villkorlig dom eller skyddstill- syn och vissa andra påföljder, jämför lagen (1963:197) om allmänt kriminalregister 2 – 6 §§. En enskild har rätt att utan kostnad få utdrag ur registret om sig själv. Utdrag ur registret får, efter framställan, läm- nas till bl.a. domstol, allmän åklagare, , JO, eller Datainspektionen. Till andra myndigheter skall utdrag ur registret läm- nas om regeringen för ett visst slag av ärenden eller för ett särskilt fall har lämnat tillstånd till det. På uppdrag av regeringen (dir. 1995:38 och 1996:22) har en utred- ning (registerutredningen) bl.a. arbetat med att lägga fram förslag till en rättslig reglering av ett nytt brottsregister och ett nytt misstankere- gister. Utredningens slutbetänkande väntas avges . Justitiekanslern () har i ett beslut , dnr , lämnat några synpunkter på frågor om myndigheters arbete med ären- den rörande misstanke om sexuella övergrepp mot barn och till före- byggande av sådana brott. JK anser bl.a. att en ordning enligt följande bör tas under övervägande. Om en person, som kan utgöra en riskfaktor på grund av sitt avvikande sexuella beteende riktat mot barn, flyttar till och söker arbete inom barnomsorgen etc. i en annan kommun, bör socialnämnden, i den kommun personen varit bosatt, ges möj- lighet att föra vidare objektivt grundad information om den arbetssö- kande personen ifråga till den nya kommunen. En sådan ordning skulle enligt JK kunna få en betydelsefull roll för att motverka risk för sexu- ella övergrepp mot barn inom familjehem, barnomsorg, skola och före- ningsliv. JK anser dock att frågan fordrar en rättslig analys. Utredaren skall bedöma vilka möjligheter den gällande arbetsrättsliga regleringen ger en arbetsgivare att agera mot personal som visat sig olämplig i aktuellt hänseende samt göra en bedömning av eventuella brister i denna reglering. Utredaren skall analysera på vilket sätt en ökad kontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg kan medverka till att utöka skyddet för barn mot sexuella övergrepp. Frågan om hur långt upp i åldrarna barnen kan behöva ett extra skydd i form av en ökad kontroll av anställda bör också beröras. Utredaren skall utifrån integritetsskyddsaspekter analysera för- och nackdelar med att låta införa en möjlighet eller skyldighet för arbetsgi- vare att begära belastningsuppgifter eller uppgifter om misstankar om brott avseende en person som kommer i fråga för anställning inom för- skola, skola eller skolbarnsomsorg. Utredaren skall också behandla frå- gan om möjligheter till en sådan kontroll även efter det att en person anställts. Om utredaren finner anledning att lägga fram ett förslag om utökade kontrollmöjligheter skall det klart framgå hur sådana bestämmelser skall utformas och avgränsas. Det gäller t.ex. om registerutdragen skall begränsas till att omfatta endast vissa typer av brott och hur arbetsgiva- ren skall hantera uppgifterna, dvs. hur sekretessreglerna och reglerna om tystnadsplikt ser ut och hur uppgifterna skall förvaras före och efter ett beslut i anställningsfrågan. Utredaren skall vidare ta ställning till om såväl som en- skild förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, respektive offentlig och fristående skola skall omfattas av reglerna. Inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg arbetar ett flertal olika personalkategorier. Om utredaren väljer att föreslå utökade kontrollmöjligheter skall det framgå om reglerna bör gälla samtliga personalkategorier. Finner utredaren att det finns tillvägagångssätt som bättre tjänar sitt syfte än exempelvis ett utökat bruk av upplysningar om kriminalitet vid anställningsförfaranden skall detta redovisas. Uppdraget inbegriper genom sin avgränsning inte annan ordnad verksamhet som riktar sig mot barn, exempelvis fritidsverksamhet i mer frivilliga former. Utredaren bör belysa konsekvenserna av denna avgränsning. Det står därvid utredaren fritt att redovisa sin bedömning av behovet av åtgärder av motsvarande eller mindre ingripande slag för andra angränsande områden. Det måste dock betonas att integritets- aspekterna gör sig särskilt starkt gällande beträffande verksamhet där inte det allmänna har ansvar för tillsyn och kontroll. Det är viktigt att eventuella förslag kan infogas i lagstiftningen på ett sätt som är förenligt med svensk rättstradition. I det sammanhanget skall utredaren belysa förslagets konsekvenser för möjligheterna till återanpassning till samhället för personer som straffats för sexuella övergrepp mot barn. Utredaren skall även belysa förslagets inverkan på skyddet för den personliga integriteten. Utredaren skall beakta regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50) om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23) om att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) och om att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Utredningen skall samråda med berörda myndigheter och organisa- tioner. Uppdraget skall redovisas till regeringen .