sou · GMB3128d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Den ändras och utvecklas . Den vetenskapliga utvecklingen leder till att ämnen delas upp eller – vilket dock förefaller ovanligare – förs samman. Nya ämnesavgränsningar kan göras utifrån vidare perspektiv än de rent in- omvetenskapliga. Arbete som ursprungligen varit tvärvetenskapligt kan visa sig vara så långsiktigt stabilt att det i sig bildar en ny disciplin. Den redovisning som Forskning 2000 i det föregående lämnat av till- komsten av nya forskarutbildningsämnena visar på ett stort antal ämnen med tvärvetenskaplig karaktär. Tvärvetenskaplig forskning har också varit själva grunden för några delar av den nuvarande forskningsorganisationen, både vad gäller forsk- ningsfinansiering och forskningsutförande. har således enligt sin instruktion särskilt till uppgift att beakta behovet av tvär- och mångvetenskaplig forskning. Vid är forskningsorganisationen delvis uppbyggd utifrån tvärvetenskapliga te- man, i stället för inom ramen för traditionella fakulteter. finns en särskild samverkansgrupp mellan forsknings- råden som har till uppgift bland annat att främja och samordna myndig- heternas forskningsstödjande verksamhet när det gäller tvärvetenskaplig forskning. Forskning 2000 vill betona att tvärvetenskap måste bygga på en stark inomvetenskaplig bas. Den indelning i vetenskapsområden som i fort- sättningen ska användas för statsmakternas medelsanvisningar ger vida ramar för tvärvetenskapligt samarbete. Som framhölls i den ovan citerade promemorian från forskningsråden måste tvärvetenskap också i första hand utvecklas inom ramen för re- guljär organisation och resurser. Uppmärksamhet måste dock ägnas åt att den interna resursfördelningen vid universitet och högskolor och me- delsfördelningen via forskningsråden utformas så att tvärvetenskaplig forskning inte diskrimineras. Fördelningssystem vid lärosätena som tar utgångspunkt i tidigare prestationer som t.ex. avlagda doktorsexamina etc. kan exempelvis i sig innebära hinder för tvärvetenskapliga och andra nya forskningsområden. I forskningsrådens instruktion bör uttryckligen anges att vart och ett av råden ska medverka till tvärvetenskapliga forsk- ningsinsatser. Sådana tvärvetenskapliga insatser måste givetvis också kunna göras som berör mer än ett vetenskapsområde. Som exempel på angelägna så- dana insatser vill Forskning 2000 särskilt peka på samspel mellan hu- maniora och teknik och mellan samhällsvetenskap och teknik. Forskning 2000 har i detta syfte i det föregående förordat viss möjlighet till lokal omfördelning av resurser som anvisats till de olika vetenskapsområdena. Med hänsyn till vikten av att svensk forskning kan få den förnyelse och stimulans som ligger i tvärvetenskapligt arbete, bör enligt Forskning 2000:s mening också särskilda resurser avsättas för stöd till tvärveten- skaplig forskning som berör mer än ett vetenskapsområde. Forskning 2000 kommer i det följande att föreslå att det inrättas en Forskningsrå- dens samverkansnämnd. Denna bör som en av sina huvuduppgifter ha att ta initiativ till och stödja sådan tvärvetenskaplig forskning. Genusforskning och jämställdhet mellan kvinnor och män inom forsk- ningen blandas ofta samman. Det är dock skilda frågor, även om de har beröring med varandra genom att kvinnor – i varje fall – i större utsträckning än män valt att arbeta med genusforskning. Kvinnor är fortfarande underrepresenterade inom stora delar av forskningen. Det gäller både med avseende på olika forskningsområden och med avseende på olika nivåer i forskarhierarkin. Kvinnliga professo- rer i tekniska ämnen är till exempel mycket ovanliga, medan det är van- ligare med kvinnor inom humaniora och på lägre tjänster. Forskning 2000 tar upp frågan om jämställdhet inom forskningen i kapitlet om or- ganisation och arbetsformer. Genusforskare forskar i ett genusperspektiv, vilket innebär att de riktar strålkastarna mot förhållandet mellan könen i syfte att öka kun- skaperna och medvetenheten om könets betydelse och konsekvenser. /92 har särskilda medel för genusforskning anvisats under anslaget till , som har inrättat en kommitté för genusforskning. Beloppet har ökat från till . /92–1996/97 gavs stöd till sammanlagt cirka 250 projekt. ges bidrag till ett 40- tal forskningsprojekt. I den senaste forskningspropositionen, prop. 1996/97:5, framhölls att Regeringen anser att det är väsentligt att ge- nusforskningen integreras i den ordinarie forskningen och att de ordina- rie forskningsfinansierande organen fördelar medel även till genusforsk- ning. Under en följd av år har särskilt stöd givits till de centra/fora för kvinnoforskning som finns vid universiteten och vissa högskolor. Statsmakterna har inrättat en samverkansgrupp mel- lan forskningsråden, Samverkansgruppen för tvärvetenskap, genusforsk- ning och jämställdhet. I samverkansgruppens uppgifter ingår, som fram- går av namnet, också genusforskning. Statsmakterna har också inrättat ett Nationellt sekretariat för genus- forskning med placering vid . Sekretariatet ska ha en nationell överblick över genusforskning samt aktivt sprida forskning- ens resultat. Sekretariatet skall även följa forskningsrådens arbete och därvid verka för att genusforskningen stimuleras och integreras i forsk- ningsrådens ordinarie verksamhet. Enligt Forskning 2000:s mening krävs också i fortsättningen särskilt stöd till insatser inom genusforskning. Forskning 2000 kommer i det följande att föreslå att det inrättas en Forskningsrådens samverkans- Denna bör som en av sina huvuduppgifter ha att ta initiativ till och stödja genusforskning. Forskning 2000 har i det föregående framhållit att en av statens huvud- uppgifter inom forskningsområdet ska vara att ge förutsättningar för deltagande i internationellt forskningssamarbete. Viktiga rambetingelser ges här av de resurser som ställs till förfogande för forskning och av re- gelsystemen för framför allt universitet och högskolor. De närmare be- sluten om internationellt samarbete är dock i regel inte en fråga för statsmakterna. I fråga om visst storskaligt internationellt forskningssamarbete sluts avtal på statsmaktsnivå. I konsekvens härmed har tidigare medel för kostnader för sådant forskningssamarbete anvisats särskilt på statsbud- geten. Dessa kostnader har inte av forskningsråd eller andra behövt vä- gas mot kostnader för forskningen i . anvisas dock även medel för forskningssamarbete, som överenskommits på statsmaktsnivå, under myndigheters forskningsan- slag. Framför allt har förändringen berört Naturvetenskapliga forsk- ningsrådet, som fått det direkta ansvaret bland annat för svensk finansie- ring av deltagandet i , den europeiska kärnforskningsorganisatio- nen.. har härigenom ställts inför en mycket svår prioritering, att väga stora kostnader för ett högkvalitativt forskningsarbete av direkt intresse för ett fåtal svenska forskare mot möjligheterna att finansiera betydligt fler forskare i inhemsk småskalig forskning. Svårigheterna för forskningsrådet har inte blivit mindre av att statsmakterna med att frågan överlämnades till myndighetsni- vå, beslöt att beloppet till internationellt forsknings-samarbete ska mins- ka med . Det internationella forskningssamarbete, som det här är fråga om, har inte bara vetenskaplig motivering utan grundas också på vidare önske- mål om internationell samverkan. Beroende på vilken motivering som bedöms viktigast, är olika ansvarsförhållanden rimliga. Om tyngdpunk- ten läggs på den internationella motiveringen, bör statsmakterna fortsätta att ta ansvaret och då inte bara formellt utan också reellt, dvs. svara för erforderliga resurser. Om tyngdpunkten i stället läggs på den vetenskap- liga motiveringen, bör ansvaret helt och fullt vara det berörda forsk- ningsrådets. Enligt Forskning 2000:s mening kan frågan om deltagande i och motsvarande organisationer inte enbart bedömas utifrån ett veten- skapligt perspektiv, även om ett nödvändigt villkor för deltagande själv- fallet måste vara att det anses önskvärt ur vetenskaplig synpunkt. Delta- gandet i samarbete av detta slag har också ett viktigt symbolvärde, som gör det till en del också av övergripande forskningspolitik och av Sveri- ges internationella politik. Forskning 2000 förordar därför en återgång till ordningen där statsmakterna avsätter särskilda medel för sådant in- ternationellt forskningssamarbete. Enligt Forskning 2000 bör den av statsmakterna tidigare beslutade neddragningen av resurserna för internationellt forskningssamarbete inte genomföras. Kommittén har tidigare framhållit angelägenheten av att resurserna för forskning ökar. Skulle detta trots allt inte vara möjligt, bör det samlade forskningssystemet bära den aktuella nedskärningen. Forskning 2000 vill i fråga om internationellt forskningssamarbete i ett vidare perspektiv framhålla önskvärdheten av att svenska företrädare aktivt arbetar för att internationella forskningsinstitut förläggs till Sveri- ge. Inte bara kan erbjuda en god miljö för ett eller flera sådana institut. De skulle också bidra till att stimulera den svenska forskningen. anvisas särskilda medel för finansiering av dyrbar vetenskaplig utrustning. Anslaget för detta ändamål har dispone- rats av . De närmare besluten om medelsfördel- ning fattas dock av den inom FRN inrättade kommittén för finansiering av dyrbar vetenskaplig utrustning, FINDU, som består av företrädare för forskningsråden. fanns ett särskilt råd för högpresterande datorsystem, som förfogade över särskilda medel för denna typ av datorresurser. Medel för ändamålet ska nu avsättas inom anslaget till dyrbar vetenskaplig utrust- ning. Anslaget för dyrbar vetenskaplig utrustning uppgår för till i det närmaste . Det är av de forsk- ningsmedel som kanaliseras via forskningsråden, som på detta sätt har öronmärkts av statsmakterna. Utöver de statliga medlen ställs betydande belopp för dyrbar vetenskaplig utrustning till förfogande av framför allt . Dyrbar utrustning innebär speciella avvägningsproblem inte bara ge- nom de stora kostnaderna utan också genom de särskilda tekniska be- dömningar som behöver göras i fråga om instrumentens etc. prestanda och användbarhet. Forskning 2000 anser i princip att de forskningspoli- tiska avvägningarna på statsmaktsnivå endast ska gälla övergripande avvägningar mellan forskningsområden. Frågan om hur mycket som bör avsättas för en viss typ av forskningsutrustning eller avvägningen mellan kostnaderna för särskilt dyrbar utrustning och andra forskningskostnader är, enligt kommitténs mening, däremot inte sådana frågor som bör avgö- ras genom politiska beslut. Det är, enligt kommitténs mening, viktigt att forskningen inte blir helt beroende av privata finansiärer när det gäller tillgången till dyrbar vetenskaplig utrustning. Forskning 2000 utgår emellertid från att forskningsråden kan ta ansvar för bedömningarna i dessa frågor och också finna lämpliga former för beredning och beslut i utrustningsfrågorna. Om forskningsråden så finner lämpligt bör frågor om dyrbar vetenskaplig utrustning och högpresterande datorsystem ock- så fortsättningsvis kunna hanteras av råden gemensamt, dock utan att detta särskilt föreskrivits av statsmakterna. 5.4Forskning 2000:s bedömningar och förslag avseende forskning för särskilda samhällsbehov 5.4.1Forskning och utvecklingsarbete för den statliga verksamheten Staten måste, enligt Forskning 2000:s mening, ta motsvarande ansvar som näringslivet för att långsiktigt utveckla den egna verksamheten bl.a. med hjälp av FoU-insatser. Exempel på ett område där så länge har skett är försvaret. För den civila statliga verksamheten är dock situationen en annan. Här är FoU-insatserna i regel inte särskilt omfattande. Ett iögo- nenfallande exempel på det är de anspråkslösa insatserna – nu dessutom under avveckling – avseende forskning om just forskning och om utbild- ning. FoU-insatserna inom den svenska industrin uppgår i genomsnitt till av den ekonomiska omslutningen. Skillnaderna mellan bran- scherna är dock stora, med i särklass störst insatser, , inom områdena datorer och läkemedel. FoU-insatserna för de statliga verksamheterna är mer begränsade. Ett undantag har länge varit försvaret. Bland annat genom att JAS-planet nu i huvudsak är färdigutvecklat har dock beloppen till FoU inom försvaret sjunkit. FoU svarar dock fortfarande för en jäm- fört med FoU-insatserna inom andra statliga områden relativt stor andel av de totala försvarsutgifterna, . De statliga FoU-insatserna per utgiftsområde på statsbudgeten har redovisats i tabell i avsnitt 5.1. Som exempel anges här följande. Statsbudgetanslagen till rättsväsendet uppgår till i det när- maste . Till har avsatts . (Viss forskning finansieras också från anslaget till Po- lishögskolan.) Forskningsinsatserna uppgår till av den ekonomiska omslutningen inom rättsväsendet Inom kultursektorn uppgår de statliga anslagen till något . Forskningsinsatserna är , dvs. , av kulturanslagen. Med avseende på de samhällsekonomiskt mycket betydelsefulla soci- alförsäkringarna är forskningsinsatserna inte särskilt omfattande. Det sociala skyddsnätet i vid bemärkelse innebär mycket stora kostnader på den statliga budgeten. har avsatts sammanlagt för utgiftsområdena Hälsovård, sjukvård och socialomsorg, Eko- nomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, Ekonomisk trygghet vid ålderdom, Ekonomisk trygghet för familjer och barn samt Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. För forskning inom dessa områden avsattes under , vilket motsvarar av kostnaderna för de angivna ändamålen. Staten är när det gäller de begränsade insatserna i fråga om forsk- ningsinsatser till stöd för den egna verksamheten i gott sällskap med kommuner och landsting. Inte heller dessa avsätter några större belopp för att genom forskning och utvecklingsarbete långsiktigt vidareutveckla den egna verksamheten. En verksamhet kan i och för sig vara kunskapsintensiv utan stora eg- na FoU-insatser, om där direkt eller indirekt utnyttjas vad som görs på annat håll. Exempel på detta är t.ex. datorisering, som naturligtvis inte förutsätter egen FoU inom IT-området. När det gäller denna typ av kun- skapsintensiva insatser skiljer sig den offentliga verksamheten inte prin- cipiellt från den privata. Sådana insatser kan emellertid inte ersätta di- rekt beställarstyrda FoU-insatser. Eftersom en stor del av verksamheten vid svenska universitet och högskolor traditionellt har varit inriktad mot den offentliga sektorn, har den forskning som bedrivs där också kunnat vara av mer eller mindre direkt betydelse för de verksamheter som bedrivs i statlig regi. Så har till exempel juridisk forskning kunnat vara av betydelse för rättsväsendet eller humanistisk forskning av betydelse för museer etc. Också näringsli- vet kan självfallet få tillgång till resultat av betydelse för verksamheten från den forskning som bedrivs vid universitet och högskolor. Näringsli- vet har dock uppenbarligen inte i samma utsträckning, som de som an- svarar för de statliga verksamheterna, förlitat sig till den forskning som bedrivs utifrån forskarnas egna initiativ och prövas kollegialt utifrån inomvetenskapliga bedömningar i fakultetsnämnder och forskningsråd. Enligt Forskning 2000 bör omfattningen av direkt beställarstyrd FoU för utveckling av den statliga verksamheten öka. Detta bör ske inom ra- men för de medel som står till förfogande för respektive verksamhetsom- råde. De verksamhetsansvariga beställarna, dvs. inte fristående organ, ska ansvara för problemval. Lika litet som i fråga om näringslivets FoU bör de statliga verksamheterna vara hänvisade till forskarinitierade an- sökningar och forskares bedömningar av vad som är intressant och vik- tigt. Den beställarstyrda verksamheten kommer sannolikt, liksom inom näringslivet, att i övervägande grad ha karaktär av utvecklingsarbete. I viss utsträckning bör myndigheternas FoU-arbete också kunna organise- ras som FoU-avdelningar inom respektive myndighet, eller, för mer om- fattande insatser, eventuellt i form av särskilda forskningsinstitut. Statliga utredningar svarade tidigare – till exempel inom skolområdet – för en omfattande forskning, som kunde ligga till grund för reformbe- slut av statsmakterna. Utredningarna arbetar i regel på andra villkor och har varken tidsramar eller resurser för att svara för forskningsinsat- ser. Statsmakterna bör för att få ett kvalificerat underlag för mer genom- gripande beslut men också för att följa upp och utvärdera verksamhet och reformer också vara beställare av och direkt finansiera forskning inom för dem relevanta områden. Givetvis måste, för att resurserna för FoU ska användas väl, såväl statsmakterna som myndigheterna skaffa sig en kvalificerad beställar- kompetens och på lämpligt sätt ta råd av vetenskapligt kompetenta per- soner vid utformningen av forskningsinsatserna. Själva forskningsarbetet ska naturligtvis också utföras professionellt och av personer med utbild- ning och kompetens för arbetsuppgifterna. Genom att beställa forskning kring definierade frågor tar beslutsfat- tarna naturligtvis alltid en risk. Det finns inga garantier för forskning eller ens utvecklingsarbete alltid leder till användbara resultat. Sådana risker tas också av näringslivet och ligger i FoU-arbetets natur. Att som snarare komma undan de svåra problemställningarna genom att i största allmänhet markera att samhällsrelevansen ska vara ett urval- skriterium vid val av forskningsinsatser, är inte ett effektivt alternativ. Den fria och helt förutsättningslösa granskningen av de statliga verk- samheterna och utformningen av helt nya alternativ kan knappast äga rum vare sig inom ramen för dagens sektorsforskning eller utföras som beställarstyrd forskning. Särskilda utvärderingar kan ibland fylla denna funktion. granskningar har också betydelse i detta sammanhang. Forskning 2000 utgår vidare från att det nya Ekono- mistyrningsverket får resurser för att genomföra egeninitierade gransk- ningar av den statliga verksamheten. Ramen för det helt förutsättningslö- sa, kritiska arbetet måste dock också fortsättningsvis framför allt vara den fria forskningen vid universitet och högskolor och forskning. Forskning 2000 förordar att kunskapsutvecklingen inom olika områ- den systematiskt behandlas i kunskapsstrategier, som på regeringen uppdrag utarbetas område för område. Dessa dokument ska ligga till grund för insatser för kunskapsutveckling som beslutas framför allt av berörda myndigheter och andra organ men om så erfordras också av statsmakterna. Forskning 2000 återkommer till detta i kapitel 9. 5.4.2Staten och FoU för näringslivet Det är en definitionsfråga vad som ska rubriceras som statens stöd till näringslivet och hur mycket detta omfattar. En utredning som gjordes av Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi () använde sig av en mycket vid definition och räknade i detta stöd in bland annat exportfrämjande stöd, småföretagsstöd, branschinriktat stöd, miljö- och energistöd, regionalt stöd, arbetsmarknadsstöd och stöd till FoU. Utifrån denna vida definition redovisade utredningen drygt 60 olika aktörer inom den offentliga sektorn som hade till uppgift att till näringslivet fördela sammantaget cirka 150 olika typer av stöd. Kostnaderna för stödet upp- skattades till . redovisar i rapporten näringsliv och näringspolitik 1997 mer försiktiga beräkningar av omfattningen av det offentliga stödet till näringslivet. Här uppskattas nettokostnaderna för /96 till . Av detta avsåg stöd till FoU. De största posterna i redovisning är arbetsmarknads- stöd – – och regionalt stöd – cirka 2,2 miljar- der kronor. Skattefrågor har givetvis också betydelse för näringslivets forskning och utvecklingsarbete. Forskning 2000 avstår dock från att ta upp dessa frågor. I påpekas att möjligheterna att bedriva en närings- politik med stora inslag av offentligt stöd är starkt begränsade bland annat på grund av de regler som följer av det svenska medlemskapet i EU. redovisar utredningar av de näringspolitiska stödåtgärder- na, som anger att dessa åtgärder långt ifrån alltid varit särskilt fram- gångsrika. Enligt redovisningar av FoU inom företags- sektorn svarade statens bidrag bara för av fö- retagens kostnader för FoU. De statliga insatserna till stöd för FoU inom näringslivet är således marginella både i perspektiv av de FoU-insatser som totalt görs inom näringslivet och av det samlade statliga stödet till näringslivet. Medlemskapet i EU och tillkomsten av forskningsstiftelserna innebär att betydande belopp tillkommit för finansiering av forskning av betydel- se för näringslivet. Som Forskning 2000 tidigare betonat är det av största vikt att de samlade FoU-insatserna i kan bibehållas på en internationellt hög nivå. Det förutsätter stora insatser såväl från statens som från nä- ringslivets sida. I huvudsak ska företagen svara för kostnaderna för den forskning och det utvecklingsarbete som bedrivs inom näringslivet. De statliga insatserna gör, enligt Forskning 2000:s bedömning, störst nytta för näringslivet om de får en annan utformning och karaktär än vad som i det föregående rubricerats ställföreträdarstyrd forskning. Det är statens insatser inom grundforskning och forskarutbildning, som är de mest väsentliga insatserna till stöd för näringslivet. Härigenom ges grundförutsättningarna för näringslivets egen FoU och skapas en stimu- lerande och effektiv forskningsmiljö i . Forskning 2000 föreslår bland annat mot denna bakgrund en kraftig förstärkning av vetenskapsområdet Teknik vid universitet och högskolor och en ökad forskarutbildning inom detta område. Forskning 2000 föreslår vidare att de rörliga forskningsmedlen sam- las inom en ny och förstärkt forskningsrådsorganisation. Därigenom säk- ras kvaliteten i forskningsinsatserna. Forskning 2000 förordar att i samband därmed ansvaret och medlen för de kompetenscentra som finansieras via förs över till berörda universitet och högskolor. Industriforskningsinstituten är en väl fungerande organi- sation för samverkan mellan staten och näringslivet inom FoU-området. och kompetensutveckling, , svarar för finansiering av ett stort antal industriforskningsinsti- tut. stadgar innebär ett åtagande för stiftelsen att vid om- strukturering av industriforskningsinstitut liksom vid nybildning av in- dustriforskningsinstitut tillskjuta aktiekapital samt att täcka vissa direkta kostnader vid omstrukturering av instituten. ska vidare enligt stadgarna finansiera forskartjänster vid instituten och tvärteknolo- giskt inriktade projekt som bedrivs i samarbete mellan institut. Tio pro- cent av stiftelsens tillgångar får, enligt stadgarna, användas för industri- forskningsinstituten. Enligt Forskning 2000:s mening är samarbetet inom industriforsk- ningsinstituten viktiga insatser för det svenska näringslivets FoU. När medel inte längre står till förfogande måste utrymme för medfinansiering i stället beredas inom ramen för de resurser som står till förfogande för näringspolitiken. 5.4.3Staten och FoU för miljön Med miljöforskning, kan enligt en rapport från Kungl. Vetenskapsaka- demien avses allt från inomvetenskapligt motiverade studier med möjlig miljörelevans till tvärvetenskapliga studier av ekosystem eller miljökon- sekvenser av storskaliga tekniska system (Ds 1992:71, s. 7). Miljöforskning finansierades fram till och med framför allt via . förfogar Natur- vårdsverket dock inte längre över särskilda medel för miljöforskning. Insatser inom miljöforskning finansieras nu av bland annat , och för skogs- och jordbruksforskning samt av och vissa andra sektorsforskningsorgan, t.ex. , Kommunikations- forskningsberedningen. Resurser för miljöforskning har vidare tillkom- mit genom det nyinrättade miljö- och rymdforskningsinstitutet i . Enligt SCB:s statsbudgetanalys uppgår de samlade statliga FoU-insatserna inom området Fysisk miljö och naturvård, varav miljö- forskning är en del, till . Den viktigaste finansiären av miljöforskning är strategisk forskning, MISTRA, som varit verksam . MISTRA har enligt stadgarna till uppgift att stödja forskning av strategisk betydelse för en god livsmiljö.