sou · GMB3115d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Att arbetet ofta förläggs till ett av sovrummen kan förklaras med att det i stor utsträckning är småbarnsföräldrar som distansarbetar. Dessa familjer är ofta trångbodda och är därmed tvungna att kombinera sovut- rymme och arbetsplats i ett och samma rum. Det har också visat sig att de som förvärvsarbetar hemma vill kunna upprätthålla gränsen mellan arbete och fritid. Därför vill de flesta hålla kök och vardagsrum fria från arbete. De alternativ som då återstår är sovrum eller möjligtvis hall och förråd. Att ha ett särskilt arbetsrum blir vanligare ju man arbetar hemma. Ytterligare en undersökning (1998), som närmare har granskat distansarbete i två pendlarsamhällen, visar också att de flesta saknar ett särskilt arbetsrum hemma. Av 52 regelbundna distansarbetare hade 23 ett särskilt arbetsrum. De som arbetade hemma hade ett avskilt arbetsrum i mindre utsträckning. Däremot hade de flesta av dem, 39 av 52, en fast arbetsplats reserverad i bostaden, även om den alltså inte alltid var placerad i ett särskilt arbetsrum. En majoritet ansåg att bostaden var lämplig att arbeta i. Naturligtvis kan arbetsplatsen vara ergonomiskt riktigt utformad även om den är ett kombinerat sovrum eller gästrum. !RBETSPLATS I HEMMET ETT HINDER F¶R DISTANSARBETE Vid flera undersökningar har problem som är sammankopplade med bostaden angivits som nackdelar med distansarbete. Var fjärde av de regelbundna distansarbetarna i en undersökning (1998) angav att de uppfattade störningar från familjemedlemmar som en nackdel med distansarbete, liksom att arbetet inkräktade på bostadsutrymmet. 160 $ISTANSARBETE OCH ANNAN LAGSTIFTNING nackdelar visade sig uppfattas mer negativt ju längre arbetstid som förla- des till bostaden. De tillfälliga distansarbetarna uppfattade detta nämligen sällan som ett problem (). Ytterligare en fråga som ställdes rörde var man skulle vilja arbeta på distans. Här svarade en tredjedel av de presumtiva distansarbetarna att de skulle vilja arbeta från ett grannskapskontor. Detta skulle kunna antyda att bristen på lämplig arbetsplats i bostaden kan vara ett hinder för distansarbete. En undersökning som utredningen gjort visar på lägre siffror (se bilaga 3). Här frågade man ett antal personer som arbetspendlade över kommungränser i tre storstadsområden varför de inte distansarbetade. av dem angav hinder i boendemiljön, som utrym- messkäl och brist på ostördhet. Bostaden uppfattades således inte som något stort problem. Slutsatsen av dessa undersökningar är att de flesta troligen anser att bostaden är lämplig att arbeta i. Ju oftare man förlägger arbetet på distans desto större upplevs emellertid det eventuella problemet med brist på ostördhet och utrymme. Kvinnor och män skiljer sig åt vad gäller valet av arbetsplats när de arbetar på distans från bostaden. De förvärvsarbetar på olika sätt i hemmet. Men både män och kvinnor uppger som skäl till distansarbetet att de vill vara mer ostörda i arbetet och vara mer tillgängliga för familjen. Artiklar baserade på studier av distansarbete i (1985) och i (Monod 1985) visar en gemensam bild av hur kvinnor och män skiljer sig åt vad gäller valet av arbetsplats i hemmet. Samma situation verkar finnas i . Bilden understöds av en artikel baserad på en intervjustudie av distansarbetande kvinnor (Hytter 1996), en svensk undersökning från (, 1997) och en intervju med (Åborg 1998b), som har följt anställda, som distansarbetat , vid fyra arbetsplatser. Män har ofta två utrustade arbetsplatser, en på kontoret och en i hemmet. Arbetsplatsen i hemmet finns ofta i ett separat arbetsrum, t.ex. i gille- stugan eller i källaren. Där arbetar han på bestämda tider och har inrett en bra arbetsplats. Genom att han har två arbetsplatser uppnås flexibilitet i arbetet. Han behöver inte missa chansen att delta i beslut på kontoret och $ISTANSARBETE OCH ANNAN LAGSTIFTNING 161 kan också upprätthålla sina kontakter med arbetskamraterna där. Män håller ofta strikt isär familjelivet och arbetslivet och ägnar sig åt familjen först när arbetet är slutfört för dagen. Trots denna uppdelning av arbetsliv och familjeliv utför männen smärre hushållssysslor även under sin arbetstid i hemmet och gör oftast paus i arbetet när barnen kommer hem. Kvinnor kan uppleva en annan situation än männen när de arbetar hemifrån. De distansarbetar ofta för att ha möjlighet att sköta familjen. Detta medför att de har svårt att skilja på förvärvsarbete och familjeliv. Dessutom arbetar en kvinna från vardagsrummet i stället för att inrätta ett eget arbetsrum, vilket också leder till svårigheter att arbeta ostört. De kvinnor som bor i villa utnyttjar inte heller något rum för enbart arbete i någon högre utsträckning. Inte sällan används arbetsrummet även som gästrum eller förråd. Dessutom ställer de nästan aldrig krav på att få arbeta ostört, som männen, utan försöker tillfredsställa både familjens krav på närvaro och förvärvs- arbetets krav på resultat. I genomsnitt kräver kvinnor mycket mindre utrymme av bostaden för sitt arbete, genom att de väljer mindre rum än männen när de väl har separata arbetsrum. Dessutom väljer de rum som är centralt placerade i bostaden, medan männen hellre väljer att förlägga sitt arbete i källarrum eller i separata byggnader. Å andra sidan breder kvi nnor ut sitt arbete i större utsträckning än män eftersom de ofta, i stället för att ha ett separat arbetsrum, arbetar i sovrummet, köket och resten av lägenheten. Skillnaden mellan män och kvinnor i deras val av arbetsplats i bosta- den vid distansarbete hemifrån kan naturligtvis bero på att kvinnor och män har olika arbetsuppgifter, som inverkar på behovet av särskilt arbets- utrymme och arbetshjälpmedel. I de fall distansarbetaren har en bärbar dator väljer både män och kvinnor ofta att placera datorn på olika ställen i hemmet för att variera sin arbetsställning Om en arbetstagare har bestämt sig för att arbeta på distans från hemmet uppkommer frågan om det finns tillräckligt utrymme i bostaden. Det är också av betydelse om det är rättsligt möjligt. Olika bestämmelser med- för skilda förutsättningar för inrättande av arbetsrum i hyreslägenheter, bostadsrättslägenheter respektive egna villor. 162 $ISTANSARBETE OCH ANNAN LAGSTIFTNING Reglerna för hyreslägenheter finns i 12 kapitlet jordabalken (Hyres- lagen). Här kan det utläsas att en hyreslägenhet inte får upplåtas i sin helhet i andra hand utan hyresvärdens samtycke (39 §). Vid distansarbete är det inte fråga om att använda hela lägenheten som distansarbetsplats utan snarare ett enstaka rum, och bestämmelsen är därmed inte tillämplig. Inte heller får hyresgästen inrymma utomstående personer i lägen- heten om det kan medföra men för hyresvärden (41 §). En situation som skulle kunna uppkomma är att distansarbetaren i sitt arbete måste ha många kontakter både på telefon och genom besök. Dessa besök skulle i en större skala kunna leda till besvär för hyresvärden, både genom att det kan vara störande för grannarna och genom att en eventuell gemensam parkeringsplats upptas av gästerna. Det verkar emellertid inte vara vanligt att ta emot kunder eller andra personer, t.ex. arbetskamrater, i samband med arbete i bostaden (1998). Slutligen finns det reglerat att hyresgästen inte får använda lägenheten till något annat ändamål än vad den är avsedd att användas till, utan hyresvärdens medgivande (23 §). Om detta inte efterlevs kan hyresrätten förverkas (42 § fjärde stycket). Avvikelser som inte har någon betydelse för värden kan däremot inte åberopas (42 § femte stycket). Ändamålet med en lägenhet kan regleras i hyreskontraktet, men kan även förändras med tiden om värden uttryckligen eller tyst accepterar en förändrad användning av lägenheten (1997). Frågan är om ändamålet med en hyreslägenhet förändras om hyres- gästen arbetar på distans hemifrån. Ändamålet med en lägenhet är i de flesta fall att använda den som bostad. Om en hyresgäst även använder sin lägenhet för att permanent arbeta i, kan det alltså ifrågasättas om detta ingår i ändamålet. Visserligen kan avvikelsen vara utan betydelse om enbart ett av rummen används som arbetsrum, om verksamheten inte är störande för grannarna och om distansarbetet inte sliter mer på lägen- heten än ett vanligt boende. Men användningen får alltså inte ändras i sådan utsträckning att hyresvärden lider direkt men i form av exempelvis ökat slitage av lägenheten (Synnergren & 1995). Det finns inte många rättsfall på området. Ett rättsfall berörde situationen att en advokat som hade en bostadslägenhet på sex rum och kök använde två av dessa rum till sin advokatverksamhet och hade två–tre anställda. Han hade också ganska många klienter på besök, ca tio stycken per dag. Domstolen fann trots detta inte att han hade använt lägenheten för något annat ändamål än som bostad med hänsyn till omfattningen och beskaffenheten av advokatverksamheten (NJA 1920 s. 581). Ett annat fall gällde en hyresgäst vars lägenhet enligt kontraktet skulle utnyttjas till kontor och utställning. Hyresgästen hade satt upp två $ISTANSARBETE OCH ANNAN LAGSTIFTNING 163 skiljeväggar i lägenheten, hyrt ut en del av lägenheten som kontor till någon annan och därmed ändrat användandet av lägenheten till enbart kontor. Detta ansågs dock inte vara av betydelse för hyresvärden (1949 s. 141). Bostadsdomstolen har också tagit beslut i ett mål som kan vara av intresse. Här var det frågan om en dagbarnsverksamhet i en lägenhet skulle anses avvika från lägenhetens ändamål. Lägenheten bestod av två rum och kök, och hyresgästen arbetade som dagbarnvårdare. Detta innebar att hon hade barn hos sig, vanligtvis mellan sex och åtta stycken. Bostadsdomstolen tog fasta på att det inte hade bevisats att verksamheten hade medfört någon olägenhet för hyresvärden. Även om dagbarnsverksamheten skulle anses utgöra en avvikelse från det avsedda ändamålet med lägenheten, så var det alltså i alla fall inte visat att det var av betydelse för hyresvärden (272/1985). Utan att dra för långtgående slutsatser av dessa beslut, kan man eventuellt säga att det verkar krävas ganska mycket för att man skall anses ha använt en lägenhet till något annat än det avsedda ändamålet, eller åtminstone för att det skall vara av betydelse för hyresvärden. Troligen är det inget problem att arbeta från lägenheten så länge som den även används som bostad. Bostadsrättslagen (1991:614), BRL, reglerar användandet av bostads- rättslägenheter. Reglerna liknar till stor del vad som gäller för hyres- lägenheter. En lägenhet får t.ex. inte upplåtas i sin helhet utan förening- ens samtycke (7 kap. 10 § BRL). Att enbart delvis upplåta lägenheten, exempelvis ett rum, finns det dock inga hinder mot. Liksom för hyresrättslägenheter får utomstående personer inte inrym- mas i lägenheten om detta kan medföra men för bostadsrättsföreningen eller för dess medlemmar (7 kap. 8 § BRL). Det är därmed viktigt att inte arbeta i bostaden om man vet att det för med sig besök i så stor omfatt- ning att det kan störa omgivningen eller innebära stort slitage på bosta- den. Inte heller här får lägenheten användas till något annat än det avsedda ändamålet. Förbudet gäller emellertid enbart avvikelser som är av avse- värd betydelse för bostadsrättsföreningen i dess helhet eller för någon av dess medlemmar (7 kap. 6 § BRL). Ändamålet med bostaden borde vara att man skall bo i den, och återigen kan en diskussion föras om det finns möjlighet att använda den som permanent arbetsplats. Om det inte för med sig problem för grannarna i form av oljud eller för bostadsrätts- 164 $ISTANSARBETE OCH ANNAN LAGSTIFTNING föreningen i form av slitage, borde det inte finnas något hinder för att distansarbeta från hemmet. De distansarbetare som arbetar i egen villa lär inte stöta på några rättsliga problem. En villaägare får inrätta ett arbetsrum i villan om han eller hon vill. Om distansarbetet kräver att villan b yggs om kan reglerna i (1987:10), PBL, bli tillämpliga. Här sägs att det krävs bygglov om man vill använda eller inreda en b yggnad helt eller till viss del för väsentligen annat ändamål än det som b yggnaden senast har använts till eller för vilket bygglov har lämnats (8 kap. 1 § PBL). &¶R¤NDRING AV BOSTADENS ¤NDAM¥L Det verkar inte som om det är särskilt vanligt att distansarbete medför störningar i form av oljud eller ett stort antal besökande. Därmed borde också detta eventuella dilemma, att det kan vara störande för grannarna, vara ur vägen. Några rättsliga problem finns troligen inte. Om hyres- gästen skall kunna förverka hyresrätten krävs att avvikelsen från lägen- hetens ändamål inte är utan betydelse för hyresvärden. Även om distans- arbete skulle kunna vara en avvikelse från ändamålet med lägenheten, verkar det svårt att tänka sig att den också skulle ha betydelse för hyres- värden. Det verkar inte vara så vanligt att ett speciellt rum i bostaden avsätts till arbetsrum. Men man kan förstås åstadkomma en korrekt ergonomiskt utformad arbetsplats ändå. Ett särskilt arbetsrum är inte heller nödvändigt för att förhindra svårigheter som problem att koncentrera sig på arbetet eller att skilja mellan arbete och fritid, även om risken för sådana svårig- heter troligen är större när arbetet inte är inrättat i ett särskilt arbetsrum. Det beror naturligtvis också på om man bor ensam eller har familj, liksom i så fall hur mycket familjen stör. Många tycks ändå vilja ha ett speciellt arbetsrum i bostaden, men väljer få bostad efter möjligheterna till hemmabaserat arbete, och $ISTANSARBETE OCH ANNAN LAGSTIFTNING 165 ännu färre utformar sin bostad efter detta behov. Kanske kommer fram- tiden att se annorlunda ut vad gäller antalet personer som har särskilda arbetsrum. Dels kanske fler och fler kommer att prioritera att ha ett avskilt arbetsrum hemma och inrätta sin bostad efter detta behov. Dels kanske fler bostäder kommer att vara utformade så att de lätt kan använ- das till distansarbete, i alla fall på lång sikt. Något som motsäger en sådan utveckling är att det inte finns någon perfekt utformning för arbete i hemmet; olika personer har olika behov beroende på exempelvis kön och livsstil. De väljer därmed också olika lösningar för var i bostaden de arbetar. I vissa kommuner har man gjort försök med att erbjuda invånarna lägenheter som är anpassade för distansarbete. Denna anpassning har dock inte inneburit att lägenheterna har utformats på något nytt vis. Man har i stället satsat på tekniska förutsättningar som ISDN-anslutning. I har emellertid villor b yggts med flexiblare planlösningar som ger möjlighet till hemmakontor och telekommunikationsutrustning m.m. Det är inte alltid lätt att utforma arbetsplatsen på ett ergonomiskt korrekt sätt. Detta gäller både när arbetsplatsen är förlagd till ett enskilt arbets- rum och när den finns i exempelvis hallen eller köket. kan det vara svårt att ordna tillräckligt med utrymme. Detta diskuteras närma- re i avsnitt 4.3, där arbetsgivarens ansvar för arbetsmiljön beskrivs. 6Distansarbete för funktionshindrade och vid rehabilitering Kombinationen ny teknik och nya arbetsformer kan ge de funktions-hind- rade ökade möjligheter till arbete, t.ex. genom distansarbete. Tack vare satsningen på IT i arbetslivet kan ett funktionshinder bli ett mindre arbets- handikapp inom vissa yrken. Vi redovisar olika länders IT-program för funktionshindrade. Vidare redovisas några forsknings- och utvecklingsprojekt (både i och inom EU) där man med hjälp av IT försöker dels skapa nya arbets-till- fällen, dels integrera personer med funktionshinder på arbetsmarknaden. Dessa projekt har haft stor betydelse för funktionshindrade. Många som deltagit i dessa projekt har sedan fått arbete. Utredningen anser det viktigt att resurser avsätts så att denna typ av projekt kan fortsätta och att möjligheterna med distansarbete uppmärksammas i de satsningar som kommer till stånd. Vi pekar också på distansutbildningens betydelse i detta sammanhang, eftersom personer med funktionshinder ofta har svårt att delta i traditionell utbildning. I finns ca 1,2 miljoner personer med funktionshinder och i ca 50 miljoner. Enligt statistiken är ca en femtedel av befolk- ningen (16–) funktionshindrad. Liksom befolkningen i övrigt är andelen funktionshindrade kvinnor och män lika stor. Sysselsättnings- graden för funktionshindrade är jämfört med för befolkningen i övrigt. Av de funktionshindrade är ungefär två av fem rörelsehindrade och en av fem har astma/allergi. SCB:s arbetskraftsundersökning visar att i åldern 16 –64 uppgav att de har ett funktionshinder som också är ett arbetshinder. Det innebär att ett funktionshinder inte nödvändigtvis utgör ett arbetshandikapp. 168 $ISTANSARBETE F¶R FUNKTIONSHINDRADE OCH VID REHABILITERING Med FUNKTIONSHINDER avses en varaktig fysisk, medicinsk eller psykisk nedsättning som kan medföra begränsningar i det dagliga livet. Den kan ha varit medfödd eller uppstått senare genom sjukdom, olycka eller arbetsskada. Gruppen är med andra ord vid, och definitionen stämmer överens med den i . Med ARBETSHANDIKAPPAD avses arbetstagare eller arbetssökande som av fysiska, psykiska eller socialmedicinska skäl har nedsatt arbets- förmåga och därför behöver särskilt stöd för att få och/eller behålla ett arbete. I betänkandet utgår utredningen från det vidare begreppet funktions- hindrad som överensstämmer med vedertaget synsätt. Att arbeta på distans kan öppna en ny värld för dessa människor. Många kan få ett mer meningsfullt liv om de får möjligheten att från sin bostad arbeta, kommunicera med andra via ny teknik, få nya kunskaper och utveckla sin kreativitet. om jämlikhet och delaktighet för människor med funktionsnedsättning ger förslag till hur ett land kan undanröja hinder för funktionshindrade personer och därmed skapa ett mer tillgängligt sam- hälle. har antagit en resolution som bygger på ett förslag från kommissionen30 om lika möjligheter för funktionshindrade personer. Resolutionen bygger på och tanken är bl.a. att handi- kappfrågorna skall införlivas i gemenskapens politik, mainstreaming, och inte behandlas åtskilt från det gängse politiska arbetet. Amsterdamfördraget innehåller ett kapitel om sysselsättning och förhållandena på arbetsmarknaden. Enligt det skall medlemsländerna samarbeta för att utveckla en strategi för flera arbets- tillfällen. Som ett led i samarbetet skall länderna utarbeta nationella handlingsplaner med förslag till sysselsättningsåtgärder. Inom ramen för jämställdhetspolitiken – lika möjligheter för alla – innefattas även förslag 30 KOM (96) 406. $ISTANSARBETE F¶R FUNKTIONSHINDRADE OCH VID REHABILITERING 169 till åtgärder för att öka antalet anställda med funktionshinder. Planerna följs upp och diskuteras kontinuerligt. har ett övergripande mål om delaktighet för alla på jämlika vill- kor. Det utgår från principer om självbestämmande och inflytande, till- gänglighet, delaktighet, helhetssyn och kontinuitet. All lagstiftning gäller även för personer med funktionshinder. En del lagar har bestämmelser med mer långtgående skydd för funktions- hindrade. Det gäller t.ex. 23 § i anställningsskyddslagen där det stadgas att arbetstagare som har nedsatt arbetsförmåga och som på grund därav beretts särskild sysselsättning hos arbetsgivaren skall, om det kan ske utan allvarliga olägenheter, få företräde till fortsatt arbete oberoende av turordningen. Lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder (främjande- lagen) innehåller bl.a. bestämmelser om åtgärder för att främja anställ- ning av arbetstagare med nedsatt arbetsförmåga. I arbetsmiljölagen och lagen om allmän försäkring finns bestämmelser om arbetsgivarens ansvar bl.a. när det gäller arbetsanpassning och rehabilitering. Ett lagförslag finns nu som förbjuder diskriminering av funktions- hindrade i arbetslivet (prop. 1997/1998:179). Lagen föreslås träda i kraft . Arbetarskyddsstyrelsen har gett ut ett antal föreskrifter med allmänna råd som har betydelse för funktionshindrade, bl.a. $ATORST¶D I ARBETSLIVET (AFS 1986:27) och !RBETSANPASSNING OCH REHABILITERING (AFS 1994:1). Vidare finns ett antal förordningar som skall underlätta för personer med funktionshinder att komma ut på arbetsmarknaden, bl.a. ekonomisk ersättning till arbetsgivaren. Det gäller t.ex. förordning (1991:333) om lönebidrag, förordning (1996:1100) om aktivitetsstöd och förordning (1987:409) om bidrag till arbetshjälpmedel. är en statlig myndighet som bevakar frågor som rör funktionshindrade personers rättigheter och intressen. Frågor kring IT ingår som en del i allmänna råd- givande, upplysande, granskande och utredande funktioner. 170 $ISTANSARBETE F¶R FUNKTIONSHINDRADE OCH VID REHABILITERING För många funktionshindrade har IT stor betydelse i arbetslivet. Många funktionshindrade kan tack vare tekniken självständigt sköta ett arbete. Rörelsehindrade och synskadade är de som haft störst nytta av IT. Den ökade IT-användningen har även skapat nya arbetsuppgifter och yrken, vilket givit nya möjligheter för funktionshindrade som kan använda dator. Genom satsningen på IT kan ett rörelsehinder bli ett mindre arbets- handikapp inom vissa yrken. Men IT-samhället innebär risker för andra grupper att ställas utanför arbetsmarknaden, t.ex. personer som har svårt att kommunicera, fatta beslut eller hantera information. Det är viktigt att nya hinder på arbetsmarknaden inte byggs in på grund av IT. Tillgängligheten är en aspekt som betonas i samtliga IT-program. Personlig service ersätts i snabb takt av IT-baserade tjänster – bankauto- mater, trafikinformation etc. Den nya tekniken måste därför göras till- gänglig och användbar för alla. har föreslagit regeringen att utarbeta standarder att gälla . Ett exempel på tillgänglighet är att all samhällsinformation på Internet skall ha en fil med enbart text för att synskadade skall kunna ta del av informationen. De flesta FoU-projekt med telematik31 för funktionshindrade och äldre handlar om att de funktionshindrade med hjälp av IT skall få en bättre livskvalitet och att IT bör göras tillgänglig för alla. Det finns några ensta- ka projekt som är inriktade på distansarbete och funktionshindrade. Det finns även personer med funktionshinder som själva tagit initiativet till att arbeta på distans. Distansarbete kan skapa möjligheter för funktionshindrade. Bland annat kan ett projektarbete eller ett begränsat uppdrag innebära att det blir mer accepterat att arbeta i sin egen takt. Arbetet skulle då, förutom hos arbetsgivaren, kunna ske i hemmet eller i en kontorslokal som delas med andra. uppdrog regeringen åt , att i samråd med berörda organ, utarbeta ett förslag till handlingsprogram om IT för funk- tionshindrade och äldre 32. Syftet med IT-programmet är att utarbeta förslag till åtgärder för att främja användningen av informationsteknik bland äldre och funktionshindrade. Programmet är bl.a. inriktat på att öka medvetenheten om betydelsen av IT, att öka tillgängligheten för dessa 31Samlingsbegrepp för telekommunikation och informationsteknik. 32Handlingsprogram, utvecklingsprojekt m.m. omfattar i regel såväl funktions- hindrade som äldre. $ISTANSARBETE F¶R FUNKTIONSHINDRADE OCH VID REHABILITERING 171 grupper samt på utbildning och försöksverksamhet. I programmet nämns inget om distansarbete för funktionshindrade. Regeringen har ställt sig bakom åtgärdsprogrammet och avser att bidra med . Medlen avser insat- ser riktade mot funktionshindrade, och följande tre områden kommer att stödjas: ·En utbildningssatsning och försöksverksamhet för att stimulera funk- tionshindrades kunskap om och användning av IT. ·Ett brett upplagt program för att stödja projekt som skall bidra till utveckling och förnyelse av IT-användningen inom olika samhälls- sektorer. ·En informationskampanj för att öka medvetenheten om betydelsen av IT för funktionshindrade och äldre. Målgruppen är främst besluts- fattare men också allmänhet. Det är få handikappförbund som systematiskt har behandlat frågan hur den egna gruppen skall få bättre tillgång till IT-produkter och -tjänster.