sou · GMB332d4 · 1999-01-01 00:00:00 — Som framgår av 17 § andra stycket lagförslaget fortgår nämligen den öppna vården efter chefsöverläkarens beslut om återintagning fram till att länsrätten har lämnat medgivande till fortsatt vård på sjukvårdsinrättning. Detta innebär att öppen vård med särskilda villkor och vård på sjukvårdsinrätt- ning kan löpa parallellt fram till att länsrätten har fattat beslut i frågan. Rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning (1927 §§) Denna paragraf motsvarar 10 a § i nuvarande lag. Den enda nyheten i förhållande till nuvarande paragraf är uttrycket på egen hand i första stycket första meningen. Tillägget är inte avsett att få någon förändring till stånd, utan avsikten med tillägget är att markera att när det är fråga om vistelse utanför vårdavdelningen i sällskap med personal krävs inget särskilt tillstånd. Denna paragraf motsvarar 10 § i nuvarande lag. Första stycket har endast genomgått en språklig justering. I andra stycket anges att tillstånd till vistelse utanför vårdinrättning- ens område (permission) får ges för visst tillfälle eller vissa återkom- mande tillfällen. Det skall i princip inte längre vara möjligt att ge tillstånd till vistelse utanför vårdinrättningens område till vårdtidens slut, i vart fall inte när det är fråga om en längre tids permission. Man kan emellertid tänka sig att vårdtiden, om omständigheterna i övrigt talar för permission, avslutas med några dagars permission. I övrigt hänvisas till kommentaren till 28 § förslaget till LPT. Att tvångsvården på sjukvårdsinrättning kan övergå till öppen vård med särskilda villkor framgår av 22 §. Denna paragraf motsvarar i huvudsak 16 § i nuvarande lag. I första stycket markeras att paragrafen tar sikte på när vård på sjukvårdsin- rättningen skall upphöra. Denna ändring har sin grund i att lagförslaget innehåller två former av rättspsykiatrisk vård, nämligen vård på sjukvårdsinrättning och öppen vård med särskilda villkor. Tredje stycket är nytt och avser chefsöverläkarens möjlighet att ansöka om att vården på sjukvårdsinrättningen skall övergå till öppen vård med särskilda villkor. Beträffande de patienter som här avses bör det normala vara att vården på sjukvårdsinrättningen övergår till öppen vård med särskilda villkor. Rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning öppen vård med särskilda villkor Denna paragraf är ny och reglerar förutsättningarna för öppen vård med särskilda villkor beträffande domstolsöverlämnade patienter som genomgår rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning. Beslut om öppen vård med särskilda villkor för nämnda patienter kan fattas när de inte längre behöver vara intagna på en sjukvårdsinrättning för att deras vårdbehov eller samhällsskyddet skall kunna tillgodoses men behöver iaktta villkor för att den sjukhusbaserade rättspsykiatriska vården skall kunna ersättas med vård ute i samhället. När den rättspsyki- atriska vården ges med särskild utskrivningsprövning skall risken för återfall i allvarlig brottslighet särskilt beaktas. Öppen vård med särskilda villkor skall kunna komma i fråga när patientens tillstånd har stabiliserats på ett sådant sätt att det inte är nödvändigt att han är intagen på en sjukvårdsinrättning, men patienten inte uppfyller förutsättningarna för att vården skall kunna upphöra helt. De villkor som bör kunna komma i fråga kan avse t.ex. medicinering eller annan behandling, boende, sysselsättning, stöd och service, socialt rehabiliterande insatser eller andra insatser som bedöms nödvändiga för att patienten inte skall återfalla i ett socialt mönster som innebär risk för att patienten skall återfalla i brottslighet av allvarligt slag. För att öppen vård med särskilda villkor skall kunna beslutas för denna kategori patienter som här avses måste en bedömning göras som innebär att den risk för återfall i allvarlig brottslighet som kan föreligga skall kunna motverkas genom den samordnade planering och uppföljning av insatser som hälso- och sjukvården och avser att genomföra samt genom de särskilda villkoren som länsrätten föreskriver med hänsyn till planerade insatser. Lagförslaget bygger på att i de flesta fall av rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning skall vården upphöra först med öppen vård med särskilda villkor. Sedan det har konstaterats att patienten klarar sig utan föreskrift om särskilda villkor kan det övervä- SOU 1998:32 Författningskommentarer 415 gas om beslut kan fattas om att den rättspsykiatriska vården skall upphöra helt och hållet. Denna paragraf är ny. I paragrafen uppställs de krav som skall ställas på en ansökan om öppen vård med särskilda villkor. Framför allt bör ansökan innehålla uppgift om vilka villkor som behövs och bakgrunden härtill. När det gäller vilken utredning som behövs när det gäller patientens behov av vård och behandling, hänvisas till vad som sägs i kommentaren till 34 § LPT. Till ansökan skall även fogas en särskild redogörelse för vilken utredning som har gjorts med avseende på samhällsskyddet och för vilka åtgärder som skall motverka att patienten återfaller i tidigare socialt mönster och brottslighet. En redogörelse skall lämnas för vilken bedömning som görs av risken för återfall i brottslighet som är av allvarligt slag. Av redogörelsen skall framgå vilka faktorer som har beaktats vid bedömningen och hur de värderas samt vilka avvägningar som görs med avseende på risken för att patienten skall begå nya brott. Paragrafen är ny och reglerar olika situationer i samband med läns- rättens hantering av en ansökan om öppen vård. I andra meningen anges att om länsrätten beslutar om öppen vård med särskilda villkor upphör vården på sjukvårdsinrättningen. Avslår länsrätten ansökan skall vården på sjukvårdsinrättningen fortgå fram till dess att länsrätten prövar frågan om tvångsvårdens upphörande efter ansökan av patienten eller chefs- överläkaren. Här föreligger således en skillnad i förhållande till rättspsy- kiatrisk vård som ges utan särskild utskrivningsprövning eftersom det vid sådan vård är chefsöverläkaren som skall ta ställning till om vården på sjukvårdsinrättningen skall upphöra. Det bör påpekas att länsrätten är oförhindrad att i det av chefsöverläkaren anhängiggjorda målet om öppen vård pröva en framställan av patienten att den rättspsykiatriska vården helt skall upphöra. Paragrafen är ny och reglerar i vilken utsträckning den öppna vården kan förlängas. Det är därvid angeläget att beakta om insatserna har haft någon verkan på patientens tillstånd. Rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning upphörande av öppen vård med särskilda villkor Denna paragraf är ny och innehåller de förutsättningar som krävs för att öppen vård med särskilda villkor skall upphöra. I de fall en patient som ges öppen vård med särskilda villkor begår ett nytt brott och ånyo döms till rättspsykiatrisk vård med eller utan särskild utskrivningsprövning kommer patienten att åter ges vård på sjukvårdsinrättning, se närmare i kommentaren till 17 § denna lag. Övergång till vård på sjukvårdsinrättning Paragrafen är ny och behandlar återintagning på sjukvårdsinrättning för en patient som har dömts till rättspsykiatrisk vård med särskild utskriv- ningsprövning men där vården har övergått till öppen vård med särskilda villkor. De kriterier som gäller för återintagning är att patientens tillstånd och personliga förhållanden i övrigt har förändrats så att behovet av psykiatrisk vård inte kan tillgodoses utan vård på sjukvårdsinrättning eller att patienten inte iakttar villkoren och detta innebär att patienten på grund av risken för återfall i brottslighet av allvarligt slag behöver vara intagen på en sjukvårdsinrätttning. Återintagning bör visserligen inte komma i fråga enbart som en sanktion mot att villkoren inte följs. Det bör alltid övervägas om villkoren är ändamålsenliga med hänsyn till den uppkomna situationen. Det förhållandet att ett villkor, t.ex. att ta viss medicin inte följs innebär dock ofta att det finns en sådan risk för återfall i allvarlig brottslighet att ett återintagande skall övervägas. kan dock en kontakt med patienten vara tillräcklig. En återintagning bör också ske om patientens sociala situation försämras i sådant avseende att det finns risk för återfall i brottslighet, t.ex. genom att han återfaller i missbruk eller avviker från ett hem för vård eller boende eller flyttar från ett särskilt boende. Det är chefsöverläkaren som beslutar om återintagning på sjuk- vårdsinrättning och denne skall, till skillnad mot vad som gäller enligt LPT och beträffande patienter som genomgår rättspsykiatrisk vård utan särskild utskrivningsprövning, besluta om återintagning när förut- sättningarna härför är uppfyllda. Chefsöverläkaren skall enligt paragrafen vara skyldig att från beslutet anmäla sitt beslut om återintagning till länsrätten. Om chefsöverläkaren har beslutat om återintagning av patienten för vård på sjukvårdsinrättning torde även länsrätten i de flesta fall besluta att vården på sjukvårdsinrättningen skall fortsätta. Det kan dock uppkomma situationer när chefsöverläkaren, efter att han har beslutat om åter- intagning av patienten, kommer fram till att patientens situation endast försämrats helt tillfälligt och att han därför kan återgå till att ges öppen vård med särskilda villkor. I sådana fall kan länsrättens beslut bli att vården skall fortsätta i form av öppen vård med särskilda villkor. Rättspsykiatrisk vård i övrigt Denna paragraf motsvarar 4 § i nuvarande lag. Den ändring som har gjorts i förhållande till nuvarande lag är att första stycket punkten 3 har ändrats på motsvarande sätt som 4 § förslaget till LPT vad gäller frågan om samtycke till vård. I andra stycket anges att ett beslut om vård enligt LPT skall anses som ett beslut om rättspsykiatrisk vård, om patienten anhålls, häktas, tas in på en enhet för rättspsykiatrisk undersökning eller tas in i eller förpassas till kriminalvårdsanstalt. Bestämmelsen gäller enbart när vård ges på sjukvårdsinrättning. Om en patient som genomgår psykiatrisk tvångsvård i form av öppen vård med särskilda villkor anhålls, häktas, tas in på en enhet för rättspsykiatrisk undersökning eller tas in i eller förpassas till kriminalvårdsanstalt, måste emellertid beslut om rättspsyki- atrisk vård fattas med stöd av 29 § förslaget till LRV. Att den öppna vården enligt LPT upphör i ett sådant fall framgår av 38 § förslaget till LPT. Denna paragraf motsvarar 5 § i nuvarande lag. Bestämmelsen är oför- ändrad i sak. Den berörs något i anslutning till 5 § i förslaget. Denna paragraf är ny och innebär en möjlighet att, om det föreligger synnerliga skäl, ge tillstånd till vistelse utanför sjukvårdsinrättningens område för den som genomgår rättspsykiatrisk vård och är häktad. Be- stämmelsen motsvarar i huvudsak 13 § lagen (1976:371) om behandling- en av häktade och anhållna m.fl. Denna paragraf är ny. Den är en motsvarighet till 19 § lagförslaget när det gäller patienter som är intagna i kriminalvårdsanstalt och som genomgår rättspsykiatrisk vård. Skillnaden mot 19 § lagförslaget är att förevarande bestämmelse föreskriver att det är som skall lämna tillstånd till vistelse utanför vårdavdelningen men inom vårdinrättningens Denna paragraf motsvarar 11 § i nuvarande lag. Första stycket tredje meningen är nytt och är avsett att klargöra att tillstånd behövs även när vistelsen utanför sjukvårdsinrättningens område är beledsagad av personal. Syftet med tillägget är att, när det gäller i paragrafen avsedd patientkategori, skall reglerna för permission så långt det är möjligt vara desamma som när dessa patienter är intagna i kriminalvårdsanstalt. Enligt 32 § lagen (1974:203) om kriminalvård i anstalt kan en intagen i kriminalvårdsanstalt beviljas tillstånd att för lämna anstalten (korttidspermission). Av förarbetena till denna bestämmelse (prop. 1974:20 s.41) framgår att en permission i vissa fall kan vara beledsagad av personal. Detta hindrar dock inte att tillstånd för permissionen måste inhämtas. Denna paragraf motsvarar 8 § andra stycket i nuvarande lag. Denna paragraf motsvarar 15 § i nuvarande lag. I paragrafen har dock tagits in en regel från nuvarande 4 § om att vården skall upphöra när de medicinska förutsättningarna för vården inte längre föreligger. Bestämmelsen reglerar således alla situationer då sådan rättspsykiatrisk vård som avses i 1 § 2 och 3 nuvarande lag skall upphöra. Det kan påpekas att den rättspsykiatriska vården i vissa fall kan övergå till psykiatrisk tvångsvård enligt 28 § denna lag. Denna paragraf motsvarar 18 § i nuvarande lag. I första stycket punkterna 1 och 2 har tillägg gjorts i förhållande till nuvarande lag. Tillägget i punkt 1 innebär att patienten även får överklaga beslut om återintagning till vård på sjukvårdsinrättning från öppen vård med särskilda villkor och tillägget i punkt 2 innebär att patienten får överklaga avslag på en begäran att rättspsykiatrisk vård i form av öppen vård med särskilda villkor skall upphöra. I övrigt innehåller sista stycket en ändring på det sättet att en hänvisning till LPT har tagits bort och att bestämmelsen i stället har skrivits ut. Denna bestämmelse motsvarar 18 a § i nuvarande lag. Denna bestämmelse är ändrad i förhållande till motsvarande bestämmel- se i gällande lag, 19 §, på det sättet att överklagande skall ske till allmän förvaltningsdomstol, dvs. till länsrätten i stället för till kammarrätten. Som en följd av den nya bestämmelsen i 31 § har det i bestämmelsen lagts till att beslut av om frigång får överklagas till länsrätten. Denna paragraf motsvarar 20 § i nuvarande lag. Sista stycket i gällande lag är flyttat till 48 § lagförslaget. Denna paragraf innehåller en regel om vilken länsrätt som är behörig att pröva frågor enligt lagen om rättspsykiatrisk vård. Den ersätter den del av 21 § i nuvarande lag som innehåller en hänvisning till vissa be- stämmelser i LPT . Denna paragraf innehåller vissa handläggningsfrågor och ersätter 21 § i nuvarande lag som hänvisar till vissa bestämmelser i . I stället för att hänvisa till bestämmelser i föreslås en reglering i denna paragraf. I andra stycket har gjorts en ändring i förhållande till nuvarande lag, nämligen att vid rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning förlängs den tid inom vilken länsrätten skall ta upp ett mål till avgörande från den dag då ansökan eller anmälan kom in till länsrätten. Första stycket i denna bestämmelse ersätter en hänvisning i 21 § i nuvarande lag. I förslaget hänvisas till bestämmelserna om muntlig för- handling i 47 och 48 §§ förslaget till LPT. Av nämnda bestämmel- ser framgår att muntlig förhandling i mål enligt denna lag skall hållas om det inte är uppenbart obehövligt. Muntlig förhandling skall hållas på sjukvårdsinrättningen om inte särskilda skäl talar för annat. Vidare föreskrivs i 48 § förslaget till LPT att länsrätten, om det inte är obehöv- ligt, skall höra lämplig sakkunnig vid muntlig förhandling. obehövligt får avgöras i det enskilda fallet. En faktor som kan tala för att det är obehövligt är om rätten före den aktuella prövningen har prövat samma fråga och att det inte har framkommit något nytt om patienten. Bestämmelsen i första stycket andra meningen innebär att den särskil- da bestämmelsen om muntlig förhandling i 47 § LPT samt bestämmel- serna i 48 § LPT om sakkunnig inte är tillämpliga när det gäller s.k. frigång för patienter som ges rättspsykiatrisk vård med särskild utskriv- ningsprövning samt för patienter som är intagna i eller skall förpassas till kriminalvårdsanstalt men som ges rättspsykiatrisk vård. Denna paragraf avser medverkan av nämndemän i kammarrätt och ersätter hänvisningen i 21 § nuvarande lag till vissa bestämmelser i . Den innebär endast ett förtydligande och ingen förändring i sak. Denna paragraf motsvaras av 22 § i nuvarande lag. Den ändring som har skett är det som har sin grund i att bestämmelserna om öppen vård med särskilda villkor har införts. Denna paragraf är ny. Paragrafen innebär att vid rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning skall åklagaren ha möjlighet att ansöka hos länsrätten om återkallelse av tillstånd för patienten till vistelse utanför sjukvårdsinrättningens område i olika former. Att en patient som ges rättspsykiatrisk vård med särskild utskrivningsprövning på något sätt missköter sig så att det blir aktuellt med återkallelse av tillstånd till vistelse utanför sjukvårdsinrättningens område kan komma till åklagarens kännedom genom att patienten misstänks för att ha gjort sig skyldig till nya brott. Om det är fråga om allvarliga brott leder det naturligtvis till nytt åtal och ny dom men om det är fråga om endast enstaka brott av mindre allvarlig natur meddelas i vissa fall åtalsunderlåtelse. misskötsamhet kan emellertid göra det aktuellt att överväga t.ex. om öppen vård med särskilda villkor bör övergå till vård på sjukvårdsinrättning. I första hand bör chefsöverläka- ren kontaktas och informeras om vad som har inträffat. Först om chefsöverläkaren inte vidtar några åtgärder blir det aktuellt för åklagaren att agera. Denna paragraf motsvaras av 22 a § i nuvarande lag. Den enda ändringen i sak är att patienten även i mål om öppen vård med särskilda villkor skall ha möjlighet att få ett offentligt biträde. Denna paragraf motsvarar 17 § i nuvarande lag. Denna bestämmelse har inte ändrats. Ändring har dock skett i den bestämmelse som det hänvisas till, nämligen i 32 § i förslaget till ny lag om psykiatrisk tvångsvård. Angående innehållet i denna ändring hänvisas till kommentaren till 32 § förslaget till lag om psykiatrisk tvångsvård. Denna paragraf motsvarar 23 § i nuvarande lag. I första stycket har en punkt tillagts som innebär att chefsöverläkaren kan delegera beslut som gäller ansökan enligt 12 § och 22 § om öppen vård med särskilda villkor endast till en erfaren läkare på sjukvårdsinrättningen med specialist- kompetens inom någon gren av psykiatrin . Denna paragraf motsvarar 24 § i nuvarande lag. Ingen ändring har skett av paragrafen. Denna paragraf motsvarar 25 § i nuvarande lag. Den ändring som har skett i den föreslagna bestämmelsen har sin grund i att chefsöverläkaren skall ha rätt att överklaga länsrättens dom. I andra stycket sägs därför att om åklagaren eller chefsöverläkaren före länsrättens beslut har anmält att beslutet kan komma att överklagas, får länsrättens eller kammarrättens beslut inte verkställas förrän detta beslut har vunnit laga kraft eller rätten har underrättats om att beslutet inte kommer att överklagas. Bestämmelsen innebär också det förtydligandet att det är tillräckligt att åklagaren eller chefsöverläkaren anmäler till länsrätten att beslutet kommer att överklagas för att verkställighetsförbud skall råda även i högre instans. Denna paragraf gäller stödperson och motsvarar 26 § i nuvarande lag. Paragrafen innehåller nyheten i förhållande till nuvarande lag att för- troendenämnden skall underrättas även när chefsöverläkaren ansöker om öppen vård med särskilda villkor. I övrigt har samma ändringar skett som i motsvarande paragraf i förslaget till LPT. Denna paragraf är ny. Paragrafen innebär att chefsöverläkaren har skyldighet att, om det föreligger särskilda skäl med hänsyn till stöd- personens säkerhet, lämna ut nödvändiga uppgifter om en patient till stödpersonen eller till en sådan nämnd som avses i 40 § förslaget till ny lag om psykiatrisk tvångsvård. Paragrafen skall tolkas restriktivt men skall i de enstaka fall då det är behövligt ge en möjlighet att lämna ut uppgifter även om patienten inte samtyckt till det. Denna paragraf motsvarar 27 § i nuvarande lag. Inga ändringar har skett. Denna paragraf motsvarar 28 § i nuvarande lag. I paragrafen har gjorts ett tillägg med hänsyn till de nya reglerna om öppen vård med särskilda villkor. Denna paragraf motsvarar 29 § i nuvarande lag. Ingen ändring har skett. Denna paragraf motsvarar 30 § i nuvarande lag. Den enda skillnaden är att sista punkten som handlar om stödperson har tagits bort, eftersom denna underrättelseskyldighet har flyttats till 50 § i detta förslag. Punkt 1 I denna punkt anges att lagen om rättspsykiatrisk vård träder i kraft och att nu gällande lag upphävs. Övergångsbestämmelserna bygger med vissa undantag på principen att den nya lagstiftningen skall tillämpas fullt ut såväl när fråga uppkommer efter ikraftträdandet om intagning på en sjukvårdsinrättning för rättspsykiatrisk vård som när det gäller patienter som vid ikraftträdandet är föremål för vård enligt nu gällande lag. Punkt 2 Övergångsbestämmelserna i denna punkt innebär att ett vård- intyg som har utfärdats enligt den gamla lagen under vissa förutsättning- ar kan användas som underlag för ett beslut om intagning på en sjuk- vårdsinrättning för rättspsykiatrisk vård enligt 29 § i den nya lagen. Ett intagningsbeslut kan således under förutsättning att vårdintyg utfärdats fattas eftersom intyget vid beslutsfattandet inte får vara äldre än . Efter ikraftträdan- det får självfallet ett intagningsbeslut grundat på ett vårdintyg enligt den gamla lagen fattas endast om det framgår att förutsättningarna för tvångsvård enligt 28 § i den nya lagen är uppfyllda. Punkt 3 Om en patient vid ikraftträdandet har förts till en sjukvårdsin- rättning för prövning av en fråga om intagning för rättspsykiatrisk vård, skall chefsöverläkaren enligt 29 § i den nya lagen skyndsamt pröva frågan om intagning. Intill dess frågan om intagning har avgjorts skall den gamla lagen gälla i de delar som kan tillämpas i den nämnda situationen. För att den nya lagens bestämmelser skall bli tillämpliga i ett tidigare skede har i denna punkt föreskrivits att chefsöverläkaren skall pröva om patienten skall vara intagen för rättspsykiatrisk vård enligt 28 § första stycket i den nya lagen. Punkt 4 Enligt denna punkt skall ett beslut om intagning enligt 4 § andra stycket eller 5 § i den gamla lagen anses som ett beslut om intagning enligt 28 § andra stycket eller 29 § i den nya lagen. Punkt 5 Enligt denna punkt skall den som efter beslut av domstol är intagen för rättspsykiatrisk vård enligt 7 § jämförd med 1 § andra stycket 1 i den gamla lagen efter ikraftträdandet anses genomgå rättspsykiatrisk vård enligt 5 § jämförd med 1 § andra stycket 1 i den nya lagen. Vid tillämpningen av den nya lagen gäller som yttersta gräns för vårdtiden den längsta medgivna tiden enligt 13 och 16 §§ i den gamla lagen. Chefsöverläkaren skall således räknat från den dag då domen blev verkställbar eller från senaste prövningstillfället hos länsrätten ansöka om medgivande till fortsatt vård enligt 8 § eller anmäla fråga om vårdens upphörande enligt 21 § i den nya lagen. Av tredje meningen i denna punkt framgår att den som genom en dom har överlämnats till rättspsykiatrisk vård men inte har tagits in på en sjukvårdsinrättning för sådan vård före ikraftträdandet skall anses ge- nom domen ha överlämnats till rättspsykiatrisk vård enligt den nya lagen. Punkt 6 Ett beslut om tillstånd att vistas utanför sjukvårdsinrättningens område på egen hand, s.k. permission, kan enligt den nya lagen endast avse viss del av vårdtiden. Övergångsbestämmelserna i denna punkt innebär att ett beslut om sådant tillstånd, skall anses som ett beslut om permission under viss del av vårdtiden enligt den nya lagen. Om ett tillstånd avser vistelse utanför sjukvårdsinrättningens område under återstoden av vårdtiden gäller som yttersta gräns för tillståndets giltighetstid den enligt den gamla lagen längsta medgivna tiden för ett sådant tillstånd. Ett beslut om permission under återstoden av vårdtiden kan således under förutsättning att det fattats vara giltigt längst till och med . För en patient som vid ikraftträdandet har permission under återstoden av vårdtiden enligt den gamla lagen förutsätts således att, om vården på sjukvårdsinrättningen inte bör fortsätta, chefsöverläkaren hos länsrätten ansöker om fortsatt tvångsvård i form av öppen vård med särskilda villkor enligt 12 eller 22 § i den nya lagen. För den som vårdas utan särskild utskrivnings- prövning skall tvångsvården i annat fall upphöra.