sou · GMB376 · 1999-01-01 00:00:00 — Genom regeringsbeslut bemyndigades framlidne statsrådet att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att utvärdera det statliga stödet till idrotten och föreslå nya, tydligare mål för detta stöd samt en modell för uppföljning och utvärdering av verksamheten i relation till målen (Dir. 1996:84). Kommittén antog vid ett av sina första sammanträden namnet . Genom regeringsbeslut gavs kommittén i ytterligare uppdrag att bedöma konsekvenserna för den statliga idrottspolitiken om idrottsföreningar väljer att bedriva en del av sin verksamhet i annan form än den ideella föreningens (Dir. 1997:146). Regeringen har till utredningen överlämnat revisorers skrivelse (dnr 1995:38) om det statliga stödet till studieförbund och idrott samt betänkanden Fria val? (SOU 1995:145) och Fritid i förändring (SOU 1996:39 ). Med stöd av bemyndigandet förordnades riksdagsledamoten som ordförande i utredningen. Som ledamöter i kommittén förordnades riksdagsledamöterna , entreprenören Acko Ankarberg , socialarbetaren , sjuksköterskan , direktören , vårdbiträdet , ombudsmannen och idrottskonsulenten . Som sakkunniga i utredningen förordnades departementsrådet , sekreteraren och depar- tementsrådet . förordnades som sak- kunnig kommundirektören . entledigades departementsrådet från uppdraget och förordnades fr.o.m. departementsrådet som sakkunnig. förordnades som experter i utredningen sty- relseordföranden , förbundsordföranden , förbundsordföranden , kanslirådet , förbundsordföranden , generalsekreteraren , revisionsdirektören , pressekrete- raren Refik Sener, byråchefen , översten av första graden , ordföranden och samhälls- Som experter förordnades den 1 f. rektorn och ä mnessak- kunnige . förordnades ho vrättsasses- sorn som expert fr. o.m. har medverkat i arbetet med lag- och förordnin gsförsla gen och i arbetet med avsnittet om RF i myndighets ställe. Till sekreterare förordnades den 5 dece mber 1996 filosofie doktorn . förordnades kanslisekreteraren till biträdande se kreterare. förordnades departe mentssekreteraren och f. studieförbundsrektorn till sekreterare. Jur. stud. och fil. stud. har biståt t utred- ningen -16 till . ö verlä mnar här med betän kandet (SOU 1998:76) Idrott och motion för li vet. Statens stöd till idrottsrörelsen och frilufts- livets organisationer. Betänkandets analys och slutsatser ........................................... Commissions evaluation of governmental grants to Förslag till lag........................................................................................... Förslag till förordning ............................................................................. tolkning och precisering av uppdraget ....... Utredningsarbetets uppläggning och inriktning ......................... Betänkandets uppläggning och innehåll ..................................... 1.4.1 Beskrivande och analyserande del .................................... 2 Målen för statens stöd till idrotten ...................................................... Sjuttiotalet – en expansiv idrottspolitik ...................................... Åttiotalet – expansionen inte längre lika stark ........................... Nittiotalet – större anslag och fler mål, krav på resultat ............ Analys och slutsatser .................................................................. 3 Medborgarnas motionsvanor – Redovisning av några under- Idrottspolitiken och medborgarna............................................... Arenor för motion och idrott ...................................................... Barnens idrott och motion .......................................................... Motion och hälsa ........................................................................ Den motionerande medborgaren ................................................ Sammanfattning av undersökningarna ....................................... 4 Idrottsrörelsen – organisation, idé och verksamhet .......................... Idrottsrörelsens organisation och uppgifter ................................ Idrottsrörelsens idé och riktlinjerna för 4.2.2 Riktlinjerna för specialidrottsförbundens verksamhet .... Fördelningen och användningen av organisationsbidraget ...... och stöd till svenskt deltagande i olympiska och paralympiska spel........................................... Idrottsrörelsen och idrottsanläggningarna ................................ Analys och slutsatser ................................................................ 5 Idrottsrörelsens finansiering ............................................................. Idrottsrörelsens finansiering på aggregerad nivå...................... Intäkternas fördelning på idrottsrörelsens olika 5.2.1 Idrottsrörelsens riks- och distriktsförbundsnivå .............. Analys och slutsatser ................................................................ 6 Idrottsrörelsen som värdeskapare .................................................... Mångfald av värden och intressenter........................................ Idrottsrörelsen och den ideella sektorn..................................... Idrottsrörelsen och den offentliga sektorn ................................ Idrottsrörelsen och den kommersiella sektorn.......................... Idrottspolitiken en folkrörelsepolitik ........................................ Statligt stöd och idrottsverksamhet i bolagsform ..................... Analys och slutsatser ................................................................ 7 Främjandeorganisationerna och Friskis & Svettis ........................... Friskis & Svettis ....................................................................... Analys och slutsatser ................................................................ 8 RF:s antidoping arbete....................................................................... Antidopingarbetet och internationella åtaganden ..................... Idrotts- eller folkhälsoproblem ................................................. Analys och slutsatser ................................................................ 9 Talangsatsning inom svensk idrott.................................................... 9.3.1 Fler medtävlande och fler tävlingar................................. 9.3.2 Internationell tävlingsverksamhet ................................... 9.3.3 De internationella förbunden .......................................... 9.3.4 Att synas i TV ................................................................. 9.3.5 Landslag eller klubblag ................................................... 9.4.2 Elitidrottarens villkor ...................................................... 9.4.4 Ekonomiska förutsättningar ............................................ Analys och slutsatser ................................................................ 10 Idrottsrelaterad forskning – omfattning och inriktning ............... Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i ............. Omfattning och inriktning av statens insatser ........................ Analys och slutsatser .............................................................. 10.3.1 Forskarstyrd forskning .................................................. 10.3.2 Beställarstyrd forskning ................................................ 11 RF i myndighets ställe ...................................................................... Myndighetsutövning och kravet på lagstöd............................ ges stöd i lag att fördela statsbidraget 11.3.2 Frågan om klagorätt....................................................... Kontroll och revision .............................................................. 12 En nordisk utblick ............................................................................ Idrotten – en folkrörelse ......................................................... Statsbidrag genom tipsöverskottet.......................................... Analys och slutsatser .............................................................. 13 Förslag till mål för statens stöd till idrotten och friluftslivet ....... Mål- och resultatstyrning av föreningsbidrag......................... Syftet med statens stöd till idrotten ........................................ 13.2.1 Direkt och indirekt statligt stöd ..................................... Mål för statens stöd till idrotten ............................................. 13.3.1 Övergripande mål för statens stöd till idrotten .............. Fördelning och administration av statens stöd till idrotten .... 13.4.1 Myndighetsutövning kräver stöd i lag........................... 13.4.2 Förordning om statsbidrag till idrottsverksamhet ......... 13.4.3 Anslaget statens stöd till idrotten .................................. 13.4.4 RF:s uppgifter................................................................ 13.5.1 Utgiftsområdet högre utbildning ................................... 13.5.2 Utgiftsområdet hälso- och sjukvården........................... Indirekt stöd till idrotten ......................................................... Statens stöd till främjandet av ett aktivt friluftsliv ................. 13.7.1 Övergripande mål för statens stöd till friluftslivet ........ 13.7.3 Fördelning och administration av statens stöd till Finansieringen av förslagen.................................................... 13.8.1 Inom nuvarande ramar................................................... 13.8.2 Utökat reformutrymme.................................................. 14 Modell för uppföljning och utvärdering av statens stöd till Vad utmärker en tillfredsställande modell ............................. 14.1.1 Tydliga mål och mätbara resultat .................................. 14.1.2 Tydlig ansvarsfördelning............................................... 14.1.3 Kort sikt och lång sikt ................................................... Uppföljning av verksamhetsmål............................................. 14.2.1 Löpande resultatredovisning ......................................... 14.2.2 Utvärdering av effekter ................................................. 15 Reservation och särskilda yttranden .............................................. Bilaga 1 Hearingar anordnade av Bilaga 2 Kommittédirektiv (Dir. 1996:84) Stöd till Idrotten Bilaga 3 Kommittédirektiv (Dir. 1997:146) Tilläggsdirektiv till Kommittén om stöd till idrotten (In 1996:03) uppdrag har varit att utvärdera det statliga stödet till idrotten och att föreslå nya, tydligare mål för detta stöd. I uppdraget har också ingått att föreslå en modell för uppföljning och utvärdering av målen samt åtgärder för att säkerställa insyn och kontroll av bidrags- fördelningen till idrotten. Genom tilläggsdirektiv uppdrogs åt utred- ningen att bedöma konsekvenserna för den statliga idrottspolitiken om idrottsföreningar väljer att bedriva en del av sin verksamhet i annan form än den ideella föreningen. Utredningen skiljer ut två statliga stöd: ett till idrotten och ett till främ- jandet av ett aktivt friluftsliv. Övergripande mål för statens stöd till idrotten Statens stöd till idrotten skall stärka sådan allmännyttig ideellt organi- serad, demokratisk och medlemsstyrd barn- och ungdoms-, motions- och tävlingsverksamhet som omfattar en betydande andel av befolk- ningen oberoende av kön, social och etnisk tillhörighet, eller fysiska och psykiska förutsättningar. Med förslag till övergripande mål betonas utred- ningens förtroende för den ideellt organiserade idrotten att fortsatt för- verkliga målet idrott åt alla. gör i likhet med idrotts- rörelsen en åtskillnad mellan tävling och motion. Tävling står för den prestationsinriktade idrotten medan motion sätter trivsel och välbe- finnande framför prestation. Det övergripande målet konkretiseras i ett antal verksamhetsmål. Verksamhetsmålen skall styra anslagets användning men inte styra idrottsrörelsens verksamhet. Idrottsstödet skall främst bidra till att ut- veckla kvalitén i idrottsrörelsens verksamhet. Att utveckla barns och ungdomars intresse och benägenhet för idrott samt deras möjligheter att utöva inflytande över och ta ansvar för sitt idrottande Barn- och ungdomsidrott är ett prioriterat område i statens stöd till idrotten. av anslagsmedlen ges till lokala barn- och ungdomsaktiviteter. utvärdering visar att 75 pro- cent av föreningarna är nöjda med stödet och anser att det inte finns något bättre alternativ. Med föreslagna verksam- hetsmål görs syftet med det statliga stödet tydligare och därmed möjligt att följa upp. Utredningen lämnar också förslag till hur stödet för detta verksamhetsmål kan förstärkas. Att utveckla kvalitén i idrottsrörelsens barn- och ungdoms-, motions- och tävlingsverksamhet så att den främjar god etik, ökat deltagande och ideellt engagemang, jämställdhet och integration. Målet gäller den del av idrottsanslaget som riktas till Riksidrotts- förbundets (RF:s) specialidrottsförbund. I betonas att bredd- och motionsverksamhet är ett viktigt verksamhetsmål och bör bidra till att specialidrottsförbunden (SF:en) i sin verksamhet ger mer plats åt breddverksamhet, inte minst för att öka deltagandet i idrotten. Etikfrågorna uppmärksammas i utredningen framförallt när det gäller doping, men inbegriper även bl.a. etikkampanjen och överhuvudtaget ett värnande om idrottens värden om rent spel, kamrat- skap osv. Idrottsrörelsens framgång beror till stor del på allt det ideella arbete medlemmar lägger ner i styrelser på olika nivåer, som tränare, ungdomsledare, funktionärer, lagledare m.m. Statens stöd bör på olika sätt bidra till att detta ideella engagemang fördjupas. Idrottsrörelsen är med sina cirka tre miljoner medlemmar landets största folkrörelse. Den av beställda intervjuunder- sökningen av medborgarnas motionsvanor visar att motionen är ganska jämt spridd mellan olika åldersklasser, kön, etniska och sociala grup- per. Trots den jämna spridningen finns det grupper som är underrepre- senterade. Skillnader mellan kvinnor och män finns när det gäller medlemskap i förening, fyra av tio män mot tre av tio kvinnor är med- lemmar, något som också avspeglar sig i att det är färre kvinnor än män på förtroendeposter inom idrottsrörelsen. De med lägre hushållsin- komst motionerar i något mindre omfattning än de med högre inkomster. Idrottsrörelsen har visat sin förmåga att engagera en stor del av vår befolkning. Intervjuundersökningen pekar dock på att det finns möjligheter för idrottsrörelsen att nå fler. Att möjliggöra för deltagande i internationell tävlingsverksamhet och behövliga förberedelser för detta. framskjutna position i internationella tävlingssammanhang har försämrats under 90- talet. Vi bedömer att internationella idrottsfram- gångar är viktiga som inspirationskälla för många utövare och ledare inom breddidrotten. Framgångarna har betydelse för goda anseende utomlands och bidrar därmed sannolikt bl.a. till förbättrade exportmöjligheter och till bilden av som turistland. Målet anknyter bl.a. till specialidrottsförbundens landslagsverksamhet, trä- ningsläger för detta och (SOK:s) arbete med att förbereda och ansvara för deltagande i . Att skapa bättre möjligheter för forskning, utveckling och utbildning med utgångspunkt i den organiserade idrottens behov. RF har genom sin egen forsknings- och utvecklingspolicy redovisat hur inriktningen och ansvaret för den beställarstyrda idrottsforskningen kan utformas. Vår bedömning är att RF:s egen FoU policy med priorite- ringarna barn- och ungdomsverksamhet, motion och folkhälsa, jäm- ställdhet och prestationsutveckling är en bra utgångspunkt för upp- giften att vara statens sektorsforskningsorgan för idrotten. Att skapa bättre möjligheter för elitsatsande ungdomar att kombinera sin idrottssatsning med utbildning som ger dem en god grund för livet efter den idrottsintensiva perioden. Målet berör specialidrottsförbundens arbete med talangsatsningar och RF:s/kommunernas verksamhet med Riksidrottsgymnasier. I finns en bred acceptans för att satsningar på elitidrott är berättigade. I vår intervjuundersökning uppger av de till- frågade att det är viktigt med svenska idrottsframgångar. Politiskt har enighet rått kring att elitidrott skall stödjas av staten. För att återigen ge internationella idrottsframgångar föreslår utredningen en rad åtgärder som syftar till att möjliggöra en kraftfull satsning på utveck- ling av unga idrottstalanger. Till de föreslagna målen kopplas en modell för uppföljning och utvär- dering. På kort sikt skall RF redovisa utfallet för de verksam- hetsmål som ställts upp i regleringsbrev och förordning. De mått som föreslås för att mäta måluppfyllelsen skall vara könsdifferentierade och bl.a. redovisa: barn- och ungdomsverksamheten uppdelat på olika idrotter, utvecklingen av ledarutbilning för barn- och ungdomsverk- samhet, idrottsrörelsens medlemsutveckling, styrelsernas sammansätt- ning, åldersfördelning inom olika idrotter samt deltagande i internatio- nella tävlingar uppdelat på olika idrotter. föreslår även att SCB:s utgiftsbarometer utnyttjas för löpande insamling av uppgifter om hushållens utgifter för idrott och att uppgifter om idrott och motion som näringsverksamhet hämtas från SCB:s löpande tjänste- närings- och sysselsättningsstatistik. Det föreslås vidare att RF i sin årliga resultatredovisning till regeringen klart anger efter vilka kriterier man valt de FoU uppdrag man beställt och hur resultaten av dessa skall följas upp. På dopingområdet föreslås att RF redovisar inriktning och resultat av kontrollverksamheten uppdelat efter olika idrotter och kön. Statsmedlens användning i enlighet med verksamhetsmålen blir vidare föremål för offentlig insyn och revision. För utvärderingar på lång sikt bör det övergripande målet för statens stöd till idrotten vara utgångspunkt. Huvudinriktningen i sådana utvär- deringar bör vara stödets effekter för folkhälsan, jämställdheten och integrationen. Utvärderingarna föreslås ske . Löpande uppföljningarna bör bekostas inom ramen för idrottsanslaget. Kostna- derna för de utvärderingar som görs av stödets välfärdspolitiska effek- ter bör delas med andra utgiftsområden inom statsbudgeten såsom t.ex. hälso- och sjukvårdsektorns. RF föreslås få en tydlig förvaltningsrättslig status genom reglering i lag och förordning i sin uppgift att fördela statsbidragen till specialidrotts- förbunden, , riksidrottsgymnasierna och föreningarna. I den förordning som reglerar RF:s myndighetsuppgifter finns bestämmelser om inriktning och mottagare av stödet. återfinns också de mål för stödet som redogjorts för ovan. Personer samt utbildade ledare för barn- och ungdomsverk- samhet skall få ingå i beräkningsunderlaget för bidraget till före- ningarna. Bidragen till specialidrottsförbunden får utgöra högst 70 pro- cent av organisationens totala intäkter och motsvara högst av det totala statsbidraget till dessa organisationer. Specialidrottsför- bundet måste vidare ha minst 3 000 föreningsmedlemmar för att vara berättigad till stödet. RF ges ansvaret för genomförandet av statens internationella åtaganden för en dopingfri idrott. Ansvaret för att det finns ett fullgott doping- laboratorium föreslås överföras till utgiftsområdet för hälso- och sjukvårdssektorn. Analysen av de dopingprover som tas inom idrottsrörelsen utgör en del av kvalitetssäkringen i specialidrottsför- bundens tävlingsverksamhet och skall bekostas av idrottsrörelsen. RF ges uppdraget att vara statens sektorsforskningsorgan på idrottsom- rådet. Detta innebär att RF får ansvaret för att beställa, utföra och sprida sådan forskning som har sin utgångspunkt i den organiserade idrottens egna behov. I uppdraget ingår att avsätta medel till i minst samma omfattning som . Förstärkt stöd till barn- och ungdomsidrott uttalar sitt missnöje över att det av beslu- tade vinstdelningssystemet så kraftigt försenats. Förseningen har inne- burit att idrotten liksom övriga berörda folkrörelser fått vänta på de intäkter från spelmarknaden som riksdagsbeslutet möjliggjort. För att stärka finansieringen av barn- och ungdomsidrott föreslår utredningen att lotterilagen ändras med den innebörden att tillstånd ges för vär- deautomatspel i bingohallar och att vinstutdelning får ske i kontanter upp till det maximala vinstbeloppet . Utredningen föreslår vidare att antalet tillstånd utökas från 7 000 till 7 500 tillstånd. De före- slagna förändringarna uppskattas kunna ge ca i överskott beroende på spelmarknadens förutsättningar i övrigt. Mer- parten av överskottet tillfaller idrottsrörelsen. Utredningen föreslår att det ökade ekonomiska utrymme som skapas genom förslagen om värdeautomatspel främst kommer de lokala före- ningarna till del. För att stärka barnens och ungdomarnas intresse för att fortsätta idrotta krävs det utbildade ledare som har förmågan att ut- forma idrotten till något positivt och bestående för dem som deltar. För att premiera idrottsrörelsens arbete med ledarutveckling föreslår vi att även barn- och ungdomsledarna skall ingå i underlaget för bidrags- beräkningen under förutsättning att de genomgått av respektive spe- cialidrottsförbund rekommenderad utbildning. Utredningen föreslår att en möjlighet öppnas för ett fjärde läsår på gymnasiet för att underlätta för ungdomar att kombinera elitidrott och utbildning. Av samma skäl föreslås att högskolestuderande elitidrottare på landslagsnivå får rätt att byta studieort och därmed få möjlighet att studera vid en ort där utövarens specialidrottsförbund ordnat särskilt goda träningsmöjligheter. föreslår en förstärkning av stödet till elitidrotts- utveckling med . Satsningen kan finansieras inom ramen för ordinarie stöd till idrotten vilket möjliggörs genom regeringens förslag om ökad utdelning från AB . Stödet skall riktas till unga talanger (främst i åldrarna ) och kunna användas för ungdomarnas idrottsliga utveckling (träningsläger, täv- lingstillfällen m.m.) och för olika åtgärder som underlättar ungdomar- nas karriär efter den idrottsintensiva perioden (stipendier, studie- och yrkesrådgivning m.m.). Många av de mest framgångsrika svenska idrottsutövarna tävlar i idrotter där det är mycket svårt att få sponsor- stöd, varför ett förstärkt statligt stöd blir särskilt viktigt för dem. Princi- pen bör vara att den som bäst behöver stödet skall få det. finner det önskvärt att alla elever i högstadiet kunde få mer idrott . Deltagande i olympiska och paralympiska spel Utredningen föreslår att bidraget till svenskt deltagande i olympiska och paralympiska spel skall beräknas under statsanslaget till idrottsrö- relsen och därmed blir del av den reguljära budgetprocessen mellan regeringen och RF. Anslaget räknas upp med den summa som motsva- rar ett årligt genomsnitt av bidragen för deltagandet utslaget . Statens stöd till främjandeorganisationerna skiljs från idrottsanslaget och får egna övergripande mål och verksamhetsmål. Anslaget föreslås, i ett första skede, fördelas av . ningen av anslagen kunna överföras till en eller flera myndigheter eller till en paraplyorganisation som organisationerna själva bildar. Statsbidragets övergripande mål för främjandeorganisationerna föreslås vara att det skall stärka sådan allmännyttig ideellt organi- serad, demokratisk och medlemsstyrd verksamhet som har till syfte att främja ett aktivt friluftsliv. Verksamhetsmålen för statens stöd till främjandet av ett aktivt fri- luftsliv föreslås vara att stödja och utveckla ett aktivt friluftsliv för i första hand barn och ungdom samt att utveckla kvaliteten i främjande- organisationernas friluftsverksamhet så att den främjar en god etik, ökat deltagande, ideellt engagemang, jämställdhet och integration . III Betänkandets analyser och slutsatser förslag grundar sig på den utvärdering av statens stöd till idrotten som genomförts av sekretariatet och med hjälp av olika uppdrag som upphandlats. Resultaten av uppdragen har publicerats i Motion och idrott 1997 (SOU 1997:188) samt i Historia, ekonomi & forskning. Fem rapporter om idrott (SOU 1998:33).