sou · GMB38d2 · 1999-01-01 00:00:00 — I den mån marknadsföringsreglerna i en sådan ordning skall beaktas redan vid tillståndsprövningen måste numera också beaktas uttalanden i Franzén-målet. Det skulle nämlingen kunna gö ras gällande att detta ytterligare lägger hinder i vägen fö r utländska tillverkare och distributörer av alkoholdrycker att etablera sig i . Eftersom Franzén-domen lett till vissa ekonomiska lättnader fö r tillståndsprövningen kan domen också leda t ill att de s.k. aktörerna blir fler. Om det blir fallet kan Systembolagets verksamhet påverkas. Så ka n offertgivningarna öka betydligt och t.ex. fler ansökningar om testförsälj - ning ges in, vilket skulle kunna medföra påfrestningar för Systembolagets funktionssätt. Det skulle i sin tur kunna få till följd att reglerna om bolagets produkturval och sortimentspolitik behöver ses över. 9 Regler om alkoholreklam i några andra länder I gäller lov om kontroll med markedsføring og avtalevilkår (markedsføringsloven). I den i lagen upptagna generalklausulen föreskrivs följa nde. I naeringsvirksomhet må det ikke foretas handling som strider mot god forretningsskikk naeringsdrivende imellom eller er urimelig i forhold til forbrukere (1 § första stycket). Generalklausulen är förbuds - sanktionerad och överträdelser kan också grunda skadeståndsansvar . Utöver generalklausulen innehåller markedsfør ingsloven specialbestämmel- ser som rör olika områden (29 §§). Specia lbestämmelserna är straffsank- tionerade. Markedsføringsloven gäller även konsumentskydd mot oskäliga avtalsvillkor i konsumentförhållanden. Tillsyn över reglerna utövas av Forbruker ombudet (), som motsvarar den svenske , och ytterst av , den norska motsvarigheten till . handlägger dock bara mål utifrå n konsumentsynpunkt. Avgörandet kan överklagas till domstol. Mål mellan näringsidkare eller mål om utdömande av straff avgörs i allmän domstol. Alkoholreklamen regleras, förutom av de generella bestämmelserna i markedsføringsloven, alkohollov. Reklam för alkoholhalti g dryck är förbjuden (§ 92). Sådana drycker få r inte heller ingå i reklam för andra varor eller tjänster. Med alkoholhaltig dryck avses en dryck som innehåller mer än 2,50 volymprocent alkohol (§ 13). Reklamförbudet gäller alla former av masskommunikation såsom reklam i tryckt skrift, film, ljusreklam, affischer, utställningar, distribution av trycksaker och utdelande av varuprover. Reklamförbudet omfattar alla tänkbara medier, däribland Internet. Den enda reklam som är tillåten på eller i anknytning till säljställen är upplysningsskyltar i litet format med t.ex. texten öl. Annonser fö r säljställen får innehålla endast uppgifter om deras namn och öppettide r samt vilken typ av alkoholdryck som kan erbjudas. Det är dock tillåtet med firmanamn och varumärken på dryckesförpackningar, emballage m.m . Vissa undantag från reklamförbudet finns vidare fö r marknadsföring mellan tillståndshavare. Det finns varken överenskommelser mellan tillståndshavarna i alkohol - branschen om hur marknadsföringen av alkoholdrycker bör gå till elle r några riktlinjer på området utfärdade av FO. Regler om alkoholreklam i några andra länder Rusmiddeldirektoratet den norska motsvarigheten till Alkoholin- spektionen kontrollerar efterlevnaden av reklamförbudet. Vid överträdel- ser förelägger Rusmiddelsdirektoratet den aktuella aktören att upphöra med reklamen. Vid upprepad överträdelse kan det bli fråga o m polisanmälan. Bestämmelsen med reklamförbud är således straffsanktione- rad (§ 10-1). Om en partihandlare har överträtt reklamförbudet ka n Rusmiddelsdirektoratet fastställa nya villkor för verksamheten elle r återkalla tillståndet för viss . be- handlas ett förslag med förbud mot reklam för s.k. lättprodukt unde r samma varukännetecken eller varumärke som brukas för dryck so m innehåller mer än 2,50 volymprocent alkohol. Om förslaget blir antage t kommer t.ex. lättölsreklam vara tillåten endast när produkten har ett eget varukännetecken eller varumärke som inte används för starkare ölsorter. Generalklausulen lov om markedsføring anger lagens tillämp - ningsområde: gaelder i privat erhervsvirksomhed og offentlig virksomhed, som kan sidestelles hermed. Der må i sådan virksomhed ikke foretages handlinger, som strider mod god markedsføringsskik (1 §). På motsvarande sätt som i den norska lagstiftningen kan överträdelse a v generalklausulen mötas med ett förbud och också medföra skadeståndsan- svar. Lagen innehåller härutöver ett antal specialbestämmelser, som delvis är straffsanktionerade. Forbrugerombudsmanden (FO) utövar tillsyn över lagens efterlevnad. De mål som grundar sig på markedsføringsloven handläggs som huvudregel av Sø- og handelsretten i . Det är förbjudet att i radio och TV göra reklam för alkoholdrycker som innehåller mer än 2,8 volymprocent alkohol. För reklam för alkoholdrycker som innehåller mindre än 2,8 volymprocent alkohol gäller föreskrifter som överensstämmer med vad som föreskrivs i artikel 15 i det gemenskapsrätt- sliga TV-direktivet (6569 §§ lov om radio- og fjernsynsvirk- somhed samt 12 § bekendtgørelse om reklame og sponsorering i radio og fjernsyn). Radio- och TV-program får inte sponsras av fysiska eller juridiska personer vars huvudsakliga verksamhet består i att tillverka eller sälja drycker med mer än 2,8 volymprocent alkohol (73 § fjärde stycket och 28 § i respektive nämnda lagar). Alkoholreklamen i övrigt regleras av markedsføringslovens bestämmel- ser. Någon särskild lagreglering av marknadsföringen av alkoholdrycke r finns utöver den nämnda för radio- oc h TV-verksamheten således inte. FO har emellertid efter överläggningar med företrädare för alkoholbrans- chen utfärdat riktlinjer för alkoholreklamen, Retningslinier vedrørend e Regler om alkoholreklam i några andra länder markedsføring af øl, vin, spiritus og andre alkoholholdige drikkevarer, vilka gäller för alkoholdrycker som innehåller minst 2,8 volymprocen t alkohol. Riktlinjerna, som trädde i kraft , ger uttryck för vad FO och branschens företräd are uppfattar som god marknadsföringssed enligt 1 § markedsføringsloven. Handlingar som står i strid med riktlinjerna kan därmed bedömas stå i strid med god marknadsföringssed. Enligt punkten 1 i riktlinjerna gäller som grundregel för marknadsföring av de aktuella alkoholdryckerna att särskild uppmärksamhet skall iaktta s med hänsyn till såväl val av reklammedel som till reklamens innehåll , utformning och användning. Vidare får marknadsföringen inte varke n direkt eller indirekt utformas eller verka påträngande, provocerande eller på annat sätt särskilt övertalande i text, språk eller bildval. Vidare skall i enlighet med grundregeln marknadsföringen i rimlig utsträckning innehålla klara och faktiska upplysningar om alkohol, som ger konsumenterna ett underlag för ett förnuftigt och ansvarsfullt bruk av alkoholdrycker. Riktlinjerna innehåller en relativt omfattande reglering av mark- nadsföringen av alkoholdrycker. Av riktlinjerna framgår även bl.a. följande. Annonsering för alkoholdrycker får inte äga rum i sport- eller idrottstid - skrifter och inte heller i publikationer som särskilt riktar sig till barn och ungdomar. Vidare är det inte tillåtet att annonsera på tidningssidor som rör sport och ungdomar. Personer får inte skildras i marknadsföring för alkoholdrycker. Marknadsföringen får inte utformas så att den vänder sig särskilt till unga åldersgrupper eller så att den appellerar särskilt til l dem. Den får vidare inte skildra personer som framstår som idoler eller som tjänstgör inom t.ex. hälsovården. Handlingar som står i strid med bestämmelserna i markedsføringsloven, och därmed också sådana som står i strid med riktlinjerna, kan av domstol fö rbjudas genom dom. Ett förbud kan förenas med vissa villkor, bl.a . åläggande om beriktigande eller föreläggande att lämna vis s information (13 § första stycket). FO har möjlighet att utfärda tillfällig a förbud. Sådana f örbud skall underställas domstolens prövning (21 §). Det är straffbart att överträda ett förbud eller ett påbud so m meddelats genom dom (22 §). Öve rträdelse av bestämmelserna i markedsf- øringsloven kan också medföra skadestånds skyldighet (13 § andra stycket). konsumentskyddslag är tillämplig på all slags marknadsföring. I den s.k. generalklausulen föreskrivs: Vid marknadsföring får ick e användas förfarande, som stride r mot god sed eller eljest är otillbörligt mot konsumenterna (2 kap. 1 §). Liksom i är det Konsumentombuds- mannen som övervakar lagens efterlevnad. Regler om alkoholreklam i några andra länder också på ungefär samma sätt som i . Otillbörlig konkurrens oc h marknadsföring som inte avser konsumentförhållanden regleras i e n särskild lag, lag om otillbörligt förfarande i näringsverksamhet. KO granskar ej efterlevnaden av denna lag. Mål som rör förbud med stöd av lagen om otillbörligt förfarande i näringsverks amhet handläggs av Mark- nadsdomstolen, övriga mål av allmän domstol. Särskilda regler för alkoholreklam som riktar sig till konsumentern a finns alkohollag. Det finns en principiell skillnad mellan svaga alkoholdrycker, dvs. drycker som innehåller mer än 2,8 volymprocent men mindre än 22 volymprocent alkohol, och starka alkoholdrycker, dvs. sådana drycker som innehåller mer är 22 volymprocent alkohol. Reklam och indirekt reklam för starka alkoholdrycker och annan verksamhet fö r främjandet av försäljningen av starka drycker är förbjuden (33 § först a stycket). Reklam och annan säljfrämjande verksamhet för starka alko - holdrycker är dock tillåten i fackpublikationer och på serverings- , detaljhandels- och tillverkningsställen för alkoholdrycker (33 § fjärd e stycket). Reklam och indirekt reklam för svaga alkoholdrycker och drycker som innehåller minst 1,2 volymprocent alkohol samt på konsumenterna inriktad annan verksamhet för främjandet av försäljningen av sådana alkoholdrycker samt sammankoppling av sådant säljfrämjande med reklam eller säljfräm- jande verksamhet för en annan produkt eller tjänst är förbjuden i de fall som räknas upp under sju punkter (33 § andra stycket). Inskränkningarna under de fö rsta sex punkterna sammanfaller med vad som föreskrivs för TV - reklam i artikel 15 i det s.k. TV-direktivet. Enligt den sjunde punkten är reklamen inte heller tillåten om den står i strid med god sed, om det i den används metoder som är opassande med tanke på kon sumenten eller om den annars ger osanna eller vilseledande uppgifter om alkohol, alkoholkonsum- tion, dess verkningar eller andra egenskaper. Denna punkt har utformats med konsumentskyddslagen som förebild. I andra fall än de sju uppräknade är reklam och säljfrämjande verksamhet för svaga alkoholdrycker tillåten, dock under förutsättning att inte förbudet mot indirekt reklam för stark a alkoholdrycker enligt 33 § första och tredje stycket överträds. Social- och hälsovårdens produkttillsynscentral (Produkttillsynscen - tralen) har utfärdat anvisningar för reklam och annan verksamhet fö r främjandet av försäljn ingen av alkoholdrycker enligt 33 § alkohollagen (nr 1/02/95). Anvisningarna är tillämpliga på alla former av reklam oc h försäljningsfrämjande. Avsikten med de detaljerade anvisningarna är att skapa allmänna verksamhetsprinciper för att möjliggöra en enhetli g tillsynspraxis i hela landet. Produkttillsynscentralen utövar tillsyn över reklamreglernas efterlevnad på nationell nivå. I övrigt är det länsstyrelserna som står för tillsynen. Vid överträdelse utfärdar Produkttillsyns centralen eller anvisning- Regler om alkoholreklam i några andra länder ar för avhjälpande eller förbud mot fortsatt användning av påtalad e marknadsföringsåtgärder (4850 §§). Besl uten gäller men kan på talan av dem som de riktar sig mot överprövas av högsta förvaltnings- domstolen (51 §). Anvisningarna och förbuden kan förenas med vite. Det förekommer dock enligt uppgift från Produk ttillsynscentralen relativt sällan i praktiken. Avhjälpande på egen bekostnad kan också komma ifråga . Produkttillsynscentralen har härutöver befogenhe t att återkalla tillstånd som följd av överträdelser av reklamreglerna. Alkoholdryck är drycker som innehåller mer än 1,2 volymprocent alkohol. Detaljhandelsförsäljningen av alkoholdrycker regleras av lagen om utskänkningsställen av drycker och om åtgärder mot alkoholism. För att få bedriva detaljhandel med alkoholdrycker krävs licens. Antalet utskänk - ningsställen för alkoholdrycker för försäljning till förtäring på stället ä r kvoterat; ett utskänkningsställe per 450 innevånare. Utskänkningsställe n får inte förläggas i närheten av t.ex. skolor eller sportanläggningar. Marknadsföring av alkoholdrycker är tillåten men starkt reglerad. All slags reklam för drycker som innehåller alkohol riktad till unga är förbjuden (att skildra unga som konsumerar alkohol, gratis eller kostnadsbelagd utdelning av föremål av varje slag försedda med namnet på en alko - holdryck, liksom alkoholreklam i press riktad till ungdom). De reklambärare som är tillåtna för att marknadsföra alkoholdrycke r uppräknas uttömmande. De reklambärare som inte uttryckligen nämns är fö rbjudna. Tillåtna reklambärare är radiobudskap oc h 07.00 samt reklam i form av affischer och skyltar, småaffischer eller broschyrer. All reklam för alkohol skall vara försedd med ett hälsobudskap som anger att alkohol är skadligt för hälsan. Hälsobudskapet krävs doc k inte på flasketiketter. All direkt eller indirekt reklam för ett organ, en tjänst, verksamhet , produkt eller föremål liksom reklam som använder särskilda kännetecken som för tankarna till en alkoholdryck är förbjuden. TV-reklam är int e tillåten. Stödjande evenemang, av vad slag de t vara må, av företag knutna till alkoholens område (framställning, import eller distribution) är förbjudet. Med stö djande avses en form av marknadsföring som syftar till at t framhäva produkter och öka försäljningen av dem. Evenemang kan därför inte vara bärare av reklam för alkohol. Sponsring av företag knutna till alkoholområdet är däremot tillåten . Dock får endast företagets namn eller firmabeteckning förekomma i färgställningar och grafiska presentationer som är skilda från dem so m används för reklam för alkoholdrycker. Regler om alkoholreklam i några andra länder Regleringen är straffrättsligt sanktionerad. Den franska lagstiftningen mot alkoholreklam har anmälts till EG- kommissionen av bryggeriföretaget . Företaget är en av sju huvudsponsorer av i fotboll 1998, som hålls i . Anheuser- hävdar att de franska reklamreglerna hindrar företaget att exponera sina varumärken under turneringen. Marknadsföringen regleras generellt genom riktlinjer inom berörd a branscher och upprätthålls primärt genom näringslivets egenåtgärder . Alkoholreklam är i princip tillåten men dess innehåll och utformning ä r föremå l för vissa restriktioner som också beslutas genom utomrättslig a överenskommelser. Det självreglerande systemet för marknadsföring engagerar annonsörer, försäljare, samt representanter från reklambyråer, media, handels- och affärsorganisationer. Genom arbetet i () utarbetas riktlinjer för all marknadsföring, the Britis h Codes of Advertising and . Riktlinjerna tillämpas på marknadsföring i bl.a. tidningar och broschyrer, på affischer, genom högtalare samt i biograf- och videofilmer. Däremot är de inte tillämpliga på TV-reklam. CAP tillkännager på begäran sin bedömn ing av en marknadsfö- ringsåtgärds förenlighet med regelsystemet och kan också ge råd o m utformningen av en framställning. I många branscher finns det komplette- rande regelverk. The Advertising Standards Authority () etablerades för att granska det självreglerande systemet. ASA:s huvuduppgift är att främja och se till att marknadsföringen håller en hög standard, utreda anmälninga r samt att bevaka marknaden. Om anser att en marknadsföringsåtgärd strider mot riktlinjerna uppmanas det ansvarande företaget att ändra eller att dra tillbaka reklamen. Som exempel på sanktioner som tjänar till at t motverka överträdel ser av regelsystemet nämns mediers vägran att lämnas publiceringsutrymme, handels- eller ekonomiska sanktioner av olika organisationer, förlust av stimulansåtgärder eller ekonomiska stöd sam t negativ publicitet genom offentliggörandet i . Denna skrift distribueras till media, bibliotek, , enskilda politiker, konsumentorganisationer och till allmänheten. Som en sista utväg kan begära att domstol förbjuder en marknadsföringsåtgärd. The British Codes of Advertising and innehåller specifika regler för marknadsföring av alkoholdrycker, som övervakas av . Vid tillämpning av reglerna avses med alkoholdrycker drycker som Regler om alkoholreklam i några andra länder innehåller mer än 1,2 volymprocent alkohol. Av reglerna framgår bl.a . följande. Alkoholkonsumtion får framställas som socialt och som törstsläckande. Reklamen får vara humoristisk men måste alltid utformas i enlighet med riktlinjernas avsikter och med känsla av socialt ansvarstagande. Alkoholre- klam får inte uppmuntra överdriven konsumtion eller rekommendera e n regelbunden konsumtion av alkohol i ensamhet. Reklam får inte rikta sig till dem som är . Härvid skal l beaktas val av media, presentationssätt, innehåll och sammanhang . Alkoholreklam bör inte förekomma i medier vars målgrupp till mer än en fjärdedel är personer som är . Människor i bild får inte se ut som om det inte är uppenbart at t de inte konsumerar alkohol. Reklamen får innehålla upplysning om alkoholstyrkan, men den få r aldrig bli det dominerande temat i reklamen. Att en konsument föredrar ett visst varumärke får presenteras som ett utslag av dennes goda smak. Television Commission (ITC) är ett lagstadgat organ, som bl.a. reglerar den kommersiella televisionen som sänds från Storbritan- nien, inklusive satellit- och kabelkanaler, och som beslutar om tillstånd till sådana sändningar. ITC har utarbetat The Code of Advertising Standards and Practice, och utövar tillsyn över dess e fterlevnad. Riktlinjerna gäller för TV-reklam. Drycker som innehåller mer än 1,2 volymprocent alkohol betraktas i riktlinjerna som alkoholdrycker. Reglerna innehåller bl.a. följande. Reklamen för alkoholdrycker får inte riktas till dem som är . Därvid gäller bl.a. att reklamen inte får skildra någon personlighet som kan appellera särskilt till ungdomar. Den får skildra endast sådana som har fyllt samt ser ut som . Reklamen får innehålla påstående att det kan vara uppfriskande at t dricka alkohol efter fysiska ansträngningar men inte att alkoholkonsumtion förbättrar sådana ansträngningar. Det är inte tillåtet att framställa en viss alkoholdryck i mer positiv dager på grund av dess högre alkoholhalt eller berusningseffekt och inte heller att fokusera överdrivet på alkoholstyrkan. Vad som föreskrivs i artikel 15 i det TV-direktivet för alkoholreklam har inarbetats i riktlinjerna. En majoritet av TV-reklamen har innan den sänds granskats av the (). Vid tveksamhet om reklamens förenlighet med riktlinjerna rekommenderar BACC programföre- taget att söka vägledning hos ITC. På grund av denna förhandskontrol l anses att den övervägande delen av TV-reklamen som sänds följer gällande regler. Om en TV-reklam inte följer reglerna kan ITC bl.a. besluta att reklamen inte får sändas längre. Regler om alkoholreklam i några andra länder gav BACC tillstånd till sändandet av en annons som avsåg marknadsföring av spritdryck. Därmed upphävdes ett 40-årigt förbud mot TV-reklam för spritdrycker. Förbudet vilade ursprungligen på et t gentlemanna-avtal som alkoholproducenterna slöt men hade senare tagits in i de privata TV-bolagens egna reklamregler. 9.5.1 Särskilda normer för reklam på TV3 TV3 har utarbetat egna riktlinjer för den reklam som sänds av programföre- taget. Dessa återfinns i vad som kallas ScanSat Broadcasting Limiteds Allmänna normer för reklam. Av de normer som började gälla framgår bl.a. följande. All reklam i ScanSats sändningar skall vara laglig, anständig, ärlig , sanningsenlig och ej strida mot god smak eller vara ägnad att väcka anstöt bland allmänheten. Reklamen skall i alla avseenden överensstämma me d lagstiftningen i mottagarländerna, vilket krav det åligger annonsören at t uppfylla. Reklam för tobak eller alkohol är överhuvudtaget inte tillåten . Bedömni ngen av vad som utgör en alkoholhaltig dryck baseras på d e tillämpliga regler som gäller i respektive mottagarland. 10 Hur marknadsförs alkoholdrycker? 10.1En beskrivning av marknadsföringen Enligt direktiven skall utredningen kartlägga, beskriva och analysera utvecklingen när det gäller marknadsföringen av alkoholdrycker. För at t fullgör a uppdraget i denna del uppdrog utredningen dels åt () att genomföra en marknadsundersökning bland konsu- menterna om deras iakttagelser av alkoholreklam, dels åt /IMU- Testologen () att genomföra en marknadsundersökning bland till - ståndshavare om vilka marknadsföringsåtgärder och affärsmetoder d e använder sig av. I båda undersökningarna ingick att jämföra förhållandena före respektive efter tillträde till EU. Resultat från de genomförda marknadsundersökningarna återfinns sist i betänkandet som bilaga 6 och 7. 10.1.1Resultatet av SCB:s undersökning Frågorna till konsumenterna ingick i SCB:s s.k. omnibus-undersöknin g 97:1, som genomfördes månad 1997. De n huvudsakliga datainsamlingen skedde med postenkät. Urvalet omfattade 1 200 personer i åldern i hela riket. Den vägda svarsprocente n uppgick till . De frågor som ställdes var följande två: Var har Du sett reklam för alkoholdrycker ? Med alkoholdrycker avses spritdryck, vin (även s.k. alkoläsk), starköl och folköl, men ej lättöl. På pubar och restauranger Vid arenor (t.ex. fotbollsplaner) och evenemang (även vid TV- sändning) I reklaminslag på TV I filmer och TV-program (s.k. produktplacering) På tåg, bussar och flyg Hur marknadsförs alkoholdrycker? Har inte sett någon reklam Tycker Du att reklamen för alkoholdrycker har ökat eller minskat ? Varken ökat eller minskat Efter uppräkning av antalet till populationsnivå redovisas bl.a. följand e svarsprocent. Reklam på säljställe har setts i störst utsträckning; reklam på pubar och restauranger av . Alkoholreklam i filmer och TV-program har setts av . Reklam i utländska tidningar, på tåg, bussar och flyg samt i reklaminslag på TV har setts av 39, . Reklam vid arenor och i svenska tidningar har setts av . Slutligen har sett reklam på annat ställe och i direktreklam. har inte sett någon reklam . Det är genomgående så att de i åldern lagt märke till mest reklam (med ett litet undantag för reklam i svenska tidningar). I åldersgrup- pen 18 till har sett reklam på säljställen. ha r sett rekl am i filmer och TV-program, och ca hälften av dem i denna åldersgrupp hade sett reklam i utländska tidningar och i reklaminslag på TV (och ). En förklaring til l dessa siffror bör ligga i unga människors fritids- och medievanor. Det är i första hand de unga som går på pubar och andra serveringsställen, och det är också ett stort intresse bland dem att se film. Det finns vissa skillnader mellan kvinnors och mäns iakttagelser av alkoholreklam. Männen tycks lägga märke till reklam i större utsträckning än kvinnor. Män ser t.ex. mer reklam på säljställen än kvinnor gör (6 jämfört ) vid arenor (jämfört med 2 ) och i utländska tidningar (jämfört ) . Möjligen kan också dessa skillnader förklar as med kvinnors och mäns olika fritidsvanor och intressen. tycker att reklamen har ökat i omfattning (att den hade ökat mycket, att den hade öka t något). tycker att reklamens omfattning har minskat (att den hade minskat något, att den minskat mycket). Hur marknadsförs alkoholdrycker? menar att reklamen varken har ökat eller minskat och har ingen uppfattning. Av dessa siffror kan man dra slutsatsen att majoriteten av konsumenterna inte sett alkoholreklam oftare eller i större utsträcknin g sedan blivit medlem i EU än före medlemskapet. Detta skull e kunna innebära att alkoholreklamen inte ökat särskilt i omfattning till följd av den delvis avreglerade marknaden.