sou · GMB324d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Den fjärde principen, additionalitet, syftar till att undvika att resur- serna från strukturfonderna endast ersätter nationella offentliga utgifter för strukturåtgärder. Gemenskapens medel skall utgöra ett tillskott till medlemsstaternas egna insatser. Resurserna för unionens strukturpolitik har ökat avsevärt , från 3.7 miljarder ecu till 18.3 miljarder ecu och 10 Det finansiella instrumentet för fiskets utveckling är i juridisk bemärkelse ingen fond. Beteckningen Fiskefonden används emellertid i svenska översät t- ningar av förordningstexter varför begreppet kommer att användas även i denna text. 142 Den gemensamma fiskeripolitiken budgeterade 33 miljarder ecu . För perioden - 1999 finns 170 miljarder ecu tillgängliga från gemenskapens budget för strukturella åtgärder, vilket motsvarar ungefär en tredjedel av den totala budgeten för perioden eller av hela unionens BNP11. Åtgärderna inom ramen för strukturfonderna koncentreras till fyra regionalpolitiska mål, vilka svarar för av medlen: ·mål 1 - för mindre utvecklade regioner () ·mål 2 - för anpassning av de regioner som hårdast drabbats av in- dustriell tillbakagång () ·mål 5b - för strukturell anpassning i landsbygdsområden () ·mål 6 - för anpassning i glest befolkade regioner () (avser endast och ). Härutöver finns tre mål som tillämpas i hela unionen utan geografiska begränsningar. De erhåller av medlen: ·mål 3 fokuserar på långtids- och ungdomsarbetslöshet ·mål 4 bistår vid anpassningen till den industriella utvecklingen av redan sysselsatta ·mål 5a främjar anpassningen inom jordbruks- och fiskerisektorn (). De olika fonderna kombineras för att finansiera de olika målen; matrisen kan summeras enligt nedanstående tabell. Tabell 5.1: Kombination av mål och fonder för finansiering Av fondernas totala medelsvolym beslutas inom ramen för de olika målen på initiativ av medlemsstaterna. Utifrån de ovan redovisade prin- 11 Uppgifter från kommissionens First Report on Economic and Social Cohesion 1996 () SOU 1998:24 Den gemensamma fiskeripolitiken 143 ciperna utarbetas utvecklingsprogram. För de regionala målen kan flera program finnas i varje land, ett för varje region. För perioden - 99 har över 300 program förhandlats fram i partnerskap mellan medlems- staterna och kommissionen, varav ungefär hälften avser mål 1. Härutöver har av medlen reserverats för s.k. gemenskapsinitiativ, av kommissionen initierade riktade insatser. Inom ramen för 13 olika specifika teman finns ungefär 400 program. För de program som utarbetas inom ramen för mål och gemenskapsi- nitiativ gäller att särskilda målsättningar, om möjligt uttryckta i kvanti- tativa termer, skall fastställas för de åtgärder som föreslås . Varje pro- gram skall följas upp och utvärderas enligt en standard som fastställts i en rådsförordning 12. Bl.a. skall en övervakningskommitté inrättas för uppföljningen av varje program. Denna kommitté, som är sammansatt av partnerskapet, d.v.s. i programmet delaktiga på regional och nationell nivå samt företrädare från kommissionen, har till uppgift att studera ut- vecklingen av programmets genomförande och vid behov föreslå änd- ringar. Slutligen har av medlen avsatts för nyskapande åtgärder . De flesta av dessa utarbetas efter anbudsförfarande. Kommissionen beslutar efter att ha efterfrågat anbud avseende olika riktade insatser. De till fiskerinäringen speciellt riktade stöden är: 5a - utveckling och anpassning av fiskerinäringen kommissionen och medlemslandet på initiativ av Pesca - skapa arbetstillfällen i fiskeberoende Program förhandlas fram mellan kommissionen och medlemslandet på initiativ av medlemsstaten Specifika projekt utarbetas på initiativ av Härutöver finns stöd till förmån för fiskerinäringen inom ramen för struktur- och regionalpolitiken där fiskerinäringen inte är huvudsaklig målgrupp (t.ex. mål 2 och 5b). 12 Rådets förordning (EEG) nr. 2082/93 av om ändring av förordning (EEG) nr. 4253/88 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr. 2052/88 om samordningen av de olika strukturfondernas verksamheter dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra befintliga finansi e- ringsorgans verksamheter. 144 Den gemensamma fiskeripolitiken Stöd via EG:s strukturfondsprogram till verksamheter som omfattas av den gemensamma fiskeripolitiken (CFP) får dock bara ges via fiske- fonden. Stöd som ges via andra strukturfonder måste således avse verk- samheter som inte omfattas av CFP. Flertalet strukturfondsprogram in- nehåller på något sätt de horisontella faktorerna kompetensutveckling, kultur, miljö, turism, ny teknik och små/nya företag. Inom ramen för dessa kan det finnas dels fiskeanknutna projekt, dels generella åtgärder som riktar sig mot en bredare krets. Direkta stöd till fiskerinäringen Utvärderingen av den gemensamma fiskeripolitiken ledde bl.a. till rekommendationer om bättre samordning av olika regionala och strukturella stöd samt påtalade behovet av större socioekonomiska hän- syn vid omstruktureringen av fiskesektorn. Dagens stödregim utgör ett resultat av denna översyn. Bl.a. har fis- kets strukturstöd fått sitt eget finansiella instrument, allmänt kallad fis- kefonden. Fiskefonden regleras, liksom de tidigare tre strukturfonderna (socialfonden, regionalfonden och jordbruksfonden), av en särskild för- ordning 13, i vilken föreskrivs hur strukturstödens regelverk skall tilläm- pas för fiskerinäringen, samt en förordning med mera specifika regler för fiskets stöd 14. På förslag av medlemsstaten utformas utvecklingsplaner för hela fiskeri- näringen, såväl flottan som fiskehamnar, vattenbruk och beredningsin- dustrin. Utvecklingsplanerna bildar s.k. programdokument. Dessa skall tjäna som handlingsplaner för längre perioder. De stöd till fiskerinäring- en som omfattas av dokumenten inordnas i mål 5a fiske, vilket utgör fiskerinäringens mest betydande stöd. Nuvarande programdokument löp- er - 1999. För och gäller dock perioden - 1999. 13Rådets förordning (EEG) nr 2080/93 av om bestämmelser för implementering av förordning (EEG) nr 2052/88 om det finansiella instrumentet för fiskets utveckling 14Rådets förordning (EG) nr 3699/93 av om kriterier och förfaranden för gemenskapens strukturdstöd inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och för beredning och avsättning av dess produkter Den gemensamma fiskeripolitiken 145 Programdokumenten innehåller fyra olika delar: 1)en detaljerad beskrivning av hela fiskerinäringen inom respektive land, 2)ett avsnitt om de målsättningar som gäller för näringens olika delar (hamnar, beredningsindustrin o.s.v), 3)s.k. åtgärdsblad, vari skall fastställas vilka investeringar som skall prioriteras och vilka, såväl kvantitativa som kvalitativa, effekter åt- gärderna förväntas få som resultat utifrån målsättningarna för varje del av fiskerinäringen, 4)en finansieringsplan som anger hur medlemslandets och gemenska- pens ekonomiska stöd skall fördelas över olika delar av näringen. De tre första delarna benämns ibland sektorplan. I åtgärdsbladen för flottan skall, med utgångspunkt från det fleråriga utvecklingsprogammet (MGP), bl.a. anges hur stor del av flottan som beräknas föras ut respektive föras in. Resultatet skall uttryckas i motor- styrka och tonnage. Nedanstående åtgärder kan omfattas av programdokumentet och där- för medfinansieras av gemenskapen. Det är dock medlemslandet som väljer vilka delar som skall omfattas. (Åtgärderna har rubricerats enligt fiskefondens tillämpningsförordning.) Anpassning av fiskeansträngningen: ·permanent upphörande med fiske (bl.a. skrotning och försäljning till tredje land) ·upprättande av gemensamma företag och samarbetsprojekt (med fö- retag i tredje land och för fiske utanför gemenskapens vatten) Förnyelse och modernisering av fiskeflottan: ·tillämpning av bättre fisketeknik, t.ex. mera selektiva redskap ·förbättring av hygien- och lagringsförhållanden för fiskprodukter ombord ·förbättring av arbetsförhållanden och säkerhet ombord och ·utrustning ombord på fartygen som underlättar kontroll av fisket. Stöd till investeringar i vattenbruk, skydd av områden (t.ex. för att isolera skyddsvärda undervattensområden), utrustning i fiske- 146 Den gemensamma fiskeripolitiken hamnar samt beredning och saluförande av fiskets och vattenbrukets produkter. Prioritet ges till åtgärder som förbättrar: ·fiskens miljö och hälsa ·de hygieniska förhållandena samt som ·reducerar den negativa miljöpåverkan. ·Avsättningsfrämjande åtgärder och uppsökande av nya marknader (marknadsföring, generellt dock inte med anknytning till specifik pro- dukt eller region) ·Åtgärder som initieras av näringen (t.ex. för producentorganisatio- ners program för förbättrad kvalitet och saluföring) ·Tillfälligt stillaliggande med fiskefartyg (om det orsakats av oförut- sedda, enstaka händelser) · Åtgärder av socioekonomisk karaktär (kan medel utgå till förtidspensionering och avgångsvederlag för fiskare då fartyg skrotas) Kommissionen har särskilda medel avsatta för nyskapande åtgärder. Till skillnad från vad som gäller för att utarbeta program enligt de olika må- len är det i detta fall kommissionen som tar initiativet. En procent av det totala anslaget till strukturfonderna har avsatts för ändamålet och re- spektive fonds förordning har en särskild artikel som anger vilka slag av projekt som kan avses. Vad avser fiskefonden anges dock i dess grundförordning 16, att av den summa som avsatts för mål 5a-program skall reserveras för ny- skapande åtgärder 17. Exempel på projekt som finansierats genom avsatta medel för nyska- pande åtgärder är utveckling av kommissionens datasystem för med- 15Rådets förordning (EG) nr 2719/95 av om ändring av förordning (EG) nr 3699/93 om kriterier och förfaranden för gemenskapens strukturstöd inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och för beredning och avsät t- ning av dess produkter 16Rådets förordning (EEG) nr 2080/93, artikel 4 av programperiodens 900 mecu , 1994-99, ger 18 mecu, d v s ca 3 mecu . Den gemensamma fiskeripolitiken 147 lemsländernas ekonomiska rapporteringar om strukturstöden, kommis- sionens fiskefartygsregister, samarbetsprojekt mellan och , den pågående unionsomfattande kampanjen t ill förmån för ökad fiskkonsumtion samt räntabilitetsstudier som genomförs på upp- drag av kommissionen. Vissa av projekten väljs ut efter ansökan om projektmedverkan i Europeiska Gemenskapernas officiella Tidning (EGT) ((OJ)) 18. Kommissionen har rätt att på eget initiativ inrätta särskilda program riktade mot enskilda näringar i svårigheter eller regioner med specifika problem . F.n. finnes t.ex. gemenskapsinitiativ riktade mot regioner där textil-, för- svarsmateriel- respektive stålindustrin är på tillbakagång (Retex, Konver resp. Resider) och mot landsbygds- respektive storstadsregioner (Leader resp. ). Ett allt mer rationellt fiske i kombination med hårt ansträngda fiskre- surser leder till viss undersysselsättning för fiskarkåren. Följderna blir extra kännbara i de regioner där fisket traditionellt är en dominerande näringsgren och där de alternativa arbetstillfällena är få. För att försöka bidra till att underlätta denna situation inrättade kommissionen ett särskilt s.k. gemenskapsinitiativ för fiskerinäringen, Pesca 20. Pesca är direkt riktat mot fiskerinäringen men har ett mer socioeko- nomiskt perspektiv än det ovan nämnda mål 5a. Syftet är att försöka finna kompletterande eller alternativ sysselsättning till de fiskare som, delvis som en följd de fleråriga utvecklingsprogrammen, blir undersys- selsatta eller helt utan arbete. Mot denna bakgrund finansieras Pesca inte bara genom fiskefonden utan även av regionalfonden 21 och socialfon- den22. 1894/C 185/08 19Rådets förordning (EEG) nr 2082/93 av om ändring av förordning (EEG) nr 4253/88 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 2052/88 om samordningen av de olika strukturfondernas verksamheter dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra befintliga finansi e- ringsorgans verksamheter, innehåller regler om s.k. gemenskapsinitiativ. 20Kommissionens meddelande 94/C 180/01 (PESCA) av 21Rådets förordning (EEG) nr 2083/93 av om ändring av förordning (EEG) nr 4254/88 om genomförandebestämmelser till förordning (EEG) nr 2052/88 vad gäller Eurpeiska regionala utvecklingsfonden 22Rådets förordning (EEG) nr 2084/93 av om ändring av förordning (EEG) nr 4255/88 om genomförande bestämmelser till förordning (EEG) nr 2052/88 vad gäller Europeiska socialfonden 148 Den gemensamma fiskeripolitiken En av uppgifterna för r egionalfonden är att främja och förbättra för- utsättningarna för ekonomisk verksamhet i regionerna. Fonden kan i detta syfte finansiera lokala utvecklingsprojekt och investeringar i nä- ringslivet som möjliggör att arbetstillfällen skapas eller bibehålls, i syn- nerhet i små och medelstora företag. Fonden uppmuntrar särskilt t ill att utveckla och nyttja lokala resurser. Socialfonden skall underlätta tillträdet till arbetsmarknaden och ut- veckla färdigheter och kvalifikationer. Fonden kan i detta syfte finansiera omskolning, yrkesutbildning och vidareutbildning, liksom rekryterings- stöd i samband med nyinrättade arbetsplatser. Till skillnad från de horisontella, d.v.s icke geografiskt avgränsade, åtgärderna inom mål 5a, är Pesca ett regionalt stöd, riktat mot särskilt fiskeberoende regioner. De stödberättigade områdena väljs ut av med- lemslandet i samråd med kommissionen på grundval av bl.a. sysselsätt- ning inom fiskerisektorn, arbetslöshet i regionen som helhet och avstånd till större stad. Ett grundläggande kriterium är dock att de utvalda områ- dena i huvudsak omfattas av de s.k. målområdena 1, 2 och 5b 23. Bak- grunden härtill är att Pesca främst utgör ett komplement till målen 2 och 5b sedan dessa visat sig otillräckliga för att tillgodose behoven för fiske- beroende regioner. Syftet är att bidra till en mera diversifierad närings- livsstruktur i regionen och genom arbetsskapande åtgärder finna syssel- sättningsalternativ för fiskare. Medlemslandet kan välja att diversifiera till helt andra sektorer och/eller att vidga verksamhetsfältet inom själva fiskerisektorn. Exempel på stödberättigade åtgärder inom den senare kategorin är: ·utveckling av fiskehamnar för nya ändamål ·utvidgning av fiskarnas yrkesmässiga kunskaper ·satsningar på sjö- och fiskeanknuten turism ·bildande av kontaktytor med andra Pescaregioner för idé- och erfa- renhetsutbyte ·särskilda projekt av allmänt intresse, t.ex. pilotprojekt för resursför- valtning eller kvalitetsförbättring. Vilken fond som skall finansiera åtgärden ifråga beror av dess karaktär. Rent fiskeanknutna projekt, såsom ett pilotprojekt för resursförvaltning, finansieras av fiskefonden, en turistsatsning skulle finansieras av regio- 23 Något tillägg i kommissionens meddelande om Pesca (94/C 180/01) med anledning av tillkomsten av mål 6 då och blev medlemmar har inte gjorts men det framgår av artikel 1 i det svenska Pescabeslutet att projekt inom mål 6-regionen inte kan finansieras. Den gemensamma fiskeripolitiken 149 nalfonden medan utbildningssatsningar finansieras från socialfonden. De program som löper gäller för perioden . Indirekta stöd till fiskerinäringen Utöver de riktade stöden till fiskerinäringen finns stöd inom ramen för EG:s allmänna struktur- och regionalpolitik som indirekt kan komma även fiskerinäringen till godo. Det handlar i dessa fall inte om att utveckla fisket i sig utan regionen eller näringslivet som helhet. De fonder som är aktuella är i huvudsak regional- och socialfonden, men även jordbruksfonden kan bli aktuell i de fall ett projekt med anknytning till fiske avser kompletterande syssel- sättning för lantbrukare. Mål 1 och 6 Målen 1 och 6 gäller i särskilda stödområden vilka fastställs efter för- handling mellan medlemsstaterna och kommissionen. Kriterierna är en bruttonationalprodukt lägre än en viss procent av unionens genomsnitt respektive gles befolkning. För dessa områden skrivs allmänna utveck- lingsplaner. För fiskets del kan regionalfonden t.ex. gå in och finansiera en utveckling av turistfisket eller infrastrukturella satsningar såsom byggnationer av kajer och andra hamnanläggningar och socialfonden kan finansera utbildningssatsningar. Det horisontella mål 5a fiske ingår som en integrerad del av mål 1 och 6-programmen med samma regler som för mål 5a i övriga delar av unionen, bortsett från finansieringen (se nedan omAdditionalitet). Mål 3 avser generella sysselsättningsåtgärder för redan arbetslösa, sär- skilt riktade mot långtidsarbetslösa och unga. Detta mål är av indirekt intresse för fisket som näring men omfattar personer som blivit friställda från fiskerinäringen liksom från alla andra näringar. Mål 4 avser kompetensutveckling inom företag och organisationer för att stärka konkurrenskraften inom dessa. Företag och organisationer inom 150 Den gemensamma fiskeripolitiken fiskerinäringen liksom inom alla andra branscher kan söka medel för dylika satsningar. Mål 2 och 5b Av något mer specifikt intresse för fiskerinäringen är dock målen 2 och 5b. Översynen av den gemensamma fiskeripolitiken fick bl.a. som resultat rekommendationer om bättre samordning av de olika regio- nala och strukturella stöden och om behovet av större socioekonomisk hänsyn vid omstruktureringen av fiskesektorn. Förutom att den särskilda fiskefonden instiftades, blev en av följderna att fiskerinäringen kom att omnämnas bland de kriterier som berättigar till stöd enligt de båda målen 2 respektive 5b. Mål 2 syftar till att underlätta för regioner med industriell tillbaka- gång och mål 5b avser utveckling av landsbygdsområden. I den förord- ning som behandlar hur dessa målområden skall väljas ut 24 påtalas nu särskilt att socioekonomiska effekter av omstruktureringen av fiskeri- sektorn skall kunna utgöra grund. Eftersom fiskefonden inte är finansiär för dessa mål, är det inte åt- gärder riktade mot den yrkesmässiga fiskerinäringen som kan komma ifråga utan, i likhet med vad som gäller för målområdena 1 och 6, gene- rella satsningar mot näringslivet i regionen, inklusive turistfisket, in- frastrukturella satsningar och kompetensutveckling. Av de 13 olika gemenskapsinitiativ som finns kan, förutom Pesca, initi- ativen Leader och Interreg vara av visst intresse för fiskerinäringen. Le- ader syftar till att utveckla landsbygden genom att stimulera företagande och initiativförmåga. Interreg är ett gränssamarbetsprojekt som syftar till att påskynda integrationsprocessen i genom att minska de hinder som nationsgränser kan utgöra. I både Leader- och Interregprogrammen kan insater med anknytning till fiske komma ifråga genom stöd från regional- social- eller jordbruks- fonden. Det är följaktligen insatser som inte är direkt riktade mot det yrkesmässiga fisket som kan komma ifråga. Insatserna kan gälla gene- 24 Rådets förordning (EEG) nr 2081/93 av om ändring av förordning (EEG) nr 2052/88 om strukturfondernas uppgifter och effektivitet samt om samordning av deras verksamheter dels inbördes, dels med Europeiska investeringsbankens och andra befintliga finansieringsorgans verksamheter Den gemensamma fiskeripolitiken 151 rella satsningar mot näringslivet i området, infrastruktursatsningar och kompetensutveckling. Nuvarande program enligt de olika målen och gemenskapsinitiativen gäller fram till och med 25. presenterade kommissionen sin övergripande strategi för den struktur- och regional- politik som avses följa . Den föreslagna strategin utgör en del av dokumentet Agenda 2000. Dokumentet innehåller även en analys över de stater som ansökt om medlemskap i unionen och de förestående förhandlingarna med dessa, samt anger riktlinjerna för den fortsatta reformeringen av den gemensamma jordbrukspolitken. Vad avser struktur- och regionalpolitiken föreslår kommissionen: ·En total summa iljarder ecu (priser) avsätts för strukturfonderna och den s.k. sammanhållningsfonden för perioden - 2006. Summan kan jämföras med de 200 m iljarder ecu som avsattes för perioden - 1999. Av den föreslagna summan före- slås 45 miljarder för nya medlemsstater och 20 miljarder för sam- manhållningsfonden. ökade anslaget till strukturfonderna successivt. Under kommande period kommer ansla- get till strukturfonderna för nuvarande medlemsstater (EU 15) istället att stegvis minskas, från 31,3 miljarder ecu till 2006. ·De nuvarande sju målen (mål 1 - 4, 5a och 5b, samt mål 6) reduceras till tre: två regionala mål och ett horisontellt mål för mänskliga resur- ser. ·Andelen av befolkningen (EU 15) som omfattas av något regionalt mål sänks från till . 25 Med undantag av mål 2-programmen som löper över treårsperioder - och dock har medgivits undantag och har program som löper , i likhet med våra övriga program. 152 Den gemensamma fiskeripolitiken Förslaget innebär en fortsatt hög prioritet för de mindre utvecklade regi- onerna enligt mål 1 . Ungefär två tredjedelar av den totala potten för EU 15 beräknas riktas mot dessa regioner. För nuvarande mål 6-regioner (som endast finns i och Fin- land) och de nuvarande mål 1-regioner som fortsättningsvis inte skulle vara stödberättigade enligt mål 1, skall speciella övergångsarrangemang inrättas. Vilka dessa arrangemang skulle vara framgår dock inte. Ett nytt mål 2 , ägnat åt ekonomisk och social omstrukturering, kom- mer att omfatta följande regioner: ·områden som genomgår ekonomiska förändringar (nedgång inom in- dustri eller service) ·fiskeberoende regioner i kris ·storstadsdistrikt med svårigheter. Alla dessa regioner möter strukturella problem i form av ekonomiska svårigheter, hög arbetslöshet eller avfolkning. Ett begränsat antal geo- grafiska områden av betydande storlek föreslås identifieras i syfte att underlätta för en integrerad strategi. De nya mål 2-programmen kommer att främja ekonomisk diversifie- ring med riktat stöd för små och medelstora företag samt större tyngd- punkt på yrkesutbildning, bevarande av miljö och bekämpning av social utslagning, i synnerhet i storstadsregioner. I syfte att förenkla föreslås, liksom är fallet med mål 1- programmen, att samtliga fonder involveras genom ett integrerat pro- gram per region. De regioner som omfattas av mål 2- eller 5b- program men som inte längre skulle vara stödberättigade under de nya kriterierna, kan komma att erhålla ekonomiskt stöd under en övergång- speriod. Ett nytt mål 3 föreslås inrättas för regioner som inte omfattas av mål 1 eller 2. Det kommer att bistå medlemsstaterna att anpassa och moder- nisera system och program för utbildning, fortbildning och sysselsätt- ning. Det nya målet kommer att främja aktiviteter inom fyra områden: ·underlättande av ekonomiska och sociala förändringar ·livslånga utbildnings- och fortbildningssystem ·bekämpning av social utslagning. Den gemensamma fiskeripolitiken 153 Det finns 13 olika gemenskapsinitiativ med 400 program, lika många som alla andra strukturella åtgärder tillsammans. Mot bak- grund av att flera av initiativen ägnas åt samma ämnen som huvudpro- grammen, föreslår kommissionen att begränsa dem till att omfatta tre områden: ·mänskliga resurser, med särskild uppmärksamhet mot lika mö jlighe- ter för olika grupper. Övriga nuvarande gemenskapsinitiativ kommer att inbegripas i något av de nya målen. Härigenom skall andelen strukturmedel som avsätts för gemenskapsinitiativ minskas från nuvarande till fem. Slutligen konstaterar kommissionen att de projekt som initieras under rubriken nyskapande åtgärder, vilka under innevarande period tar upp av strukturfonderna, måste förbättras. Dagens situation med ett stort antal spridda och svårövervakade miniprojekt måste undvikas. I fortsätt- ningen skall medlen i stället koncentreras till mer omfattande projekt för att underlätta förvaltning och övervakning. I syfte att kunna effektivisera användningen av strukturmedel, föreslår kommissionen en förenklad förvaltning samt större flexibilitet och de- centralisering vid implementering av de olika stödprogrammen.