sou · GMB310 · 1999-01-01 00:00:00 — Högskolan hade inte upplevt sig som sårbar, dess administration var minimal, den saknade inte kompetens och utgjorde inte heller någon sluten värld utan insyn och möjligheter till påverkan utifrån. Av de tre högskolor som berördes av Lagerbielkes förslag om en musik/dans/operahögskola avvisades detta av såväl som . ansåg att dess ställning skulle försvagas som enbart en institution bland flera i en ny enhet. Högskolan framförde också, i likhet med , att utredningen inte visat några pedagogis- ka, konstnärliga eller ekonomiska fördelar med sammanslagningen. ansåg att det inte är nödvändigt med organisatoriska sammanslagningar för att åstadkomma samarbete. Frivilligheten hos självständiga konstnärliga högskolor är oftast den bästa grunden för ett väl fungerande samarbete. Vidare påpekade att man fått nya lokaler vid som var helt anpassade till verksamheten och att det därför skulle vara ett oförsvarligt slöseri att överge dessa för ny- byggda lokaler vid dit enligt då aktuella planer skulle flytta. såg inga administrativa eller andra synergieffekter av en sammanslagning. kan inte heller bortse från det faktum att generella policy-motsättningar visat att samarbete med alls inte är givet. Däremot stödde högskolan helt tanken på samarbete mellan de konstnärliga högskolorna i avseende ickekonstnärliga gemensamma behov. såg goda skäl för den av Lagerbielke föreslagna organisationen, dock under en mycket väsentlig praktisk förutsättning nämligen samlokalisering. Högskolan ansåg att det utan gemensamma lokaler varken administrativt eller utbildningsmässigt skulle gå att göra sådana vinster att en sammanslagning var motiverad. beklagade att utredningen inte alls hade tagit upp frågan om en ökad samverkan mellan de konstnärliga högskolorna eftersom man ansåg att en organisation som innebar att vissa frågor och uppgifter behandlades gemensamt skulle vara intressant. Dessutom påpekades att en sådan organisation skulle kunna fylla en funktion som plattform för gemensamt uppträdande utåt från de konstnärliga högskolornas sida i kultur- och utbildningspolitiska frågor. föreslog därför att regering- en skulle låta utreda frågan om en samverkansorganisation för de konst- närliga högskolorna i . Av remissyttrande framgick också att högskolan tillsammans med undersökte förutsättningarna för en omlokalisering av sin verksamhet till . Propositionen Högre utbildning för ökad kompetens I propositionen Högre utbildning för ökad kompetens (prop. 1992/93:169) behandlades betänkandet Konstnärlig högskoleutbildning . Vad gällde organisationen för de konstnärliga utbildningarna i ansåg föredragande statsråd att dessa tills vidare borde fortsätta som självständiga enheter, med undantag för GI/IHR som föreslogs ingå Föredraganden motiverade sitt ställningstagande på följande sätt: På grund av remiss- opinionen förordar jag inte någon sammanslagning av konstnärliga högskolor i . Dock ansåg han att dessa högskolor hade en i förhållande till sin storlek stor administration, samt att de enskilda högskolorna behövde specialistkompetens i form av ekonomisk och juridisk expertis. Därför ansåg föredraganden att någon form av samarbete mellan de konstnärliga högskolorna i var moti- verat. beslutade enhälligt att lägga propositionen i denna del till handlingarna (bet. 1992/93:UbU14, rskr. 1992/93:363). Frågan om att organisatoriskt sammanföra alla eller vissa konstnär- liga högskolor i tycks i och med behandlingen av frågan i prop. 1992/93:169 vara avslutad. Något utredningsförslag eller proposi- tionsförslag i denna fråga har inte lagts därefter. Däremot blev frågan om samlokalisering på allvar aktuell . 2.2.1En arbetsgrupp för samlokalisering tillsattes inom en arbets- grupp för samlokalisering av de konstnärliga högskolorna i . Av bilagan till departementsprotokoll § P 95 framgår att departementsledningen i samråd med rektorerna för de konstnärliga högskolorna i tagit initiativ till att undersöka förutsätt- ningarna för samlokalisering. Arbetsgruppen som bl.a. bestod av repre- sentanter för de olika högskolorna skulle ta fram beslutsunderlag i form av lokaliseringsförslag och kostnadsbedömningar för ett ställningstagan- de om en samlokalisering. omfattades inte av utredning- en med hänvisning till den pågående om- och tillbyggnaden av högsko- lans lokaler på . Beslutet att tillsätta arbetsgr uppen föregicks av en skrivelse från det konstnärliga rektorskonventet. Av denna skrivelse framgår att stats- sekreterare vid ett möte hade informerat om planerna på att föreslå byggandet av ett campus för de konstnärliga högskolorna. Vidare framgår av skrivelsen att rektorerna – utom rektorn för – i princip ställde sig bakom förslaget. De ansåg att ambitionen – som den presenterades – att bygga på ett område av betydande skönhetsvärde och i en miljö med goda kommunikationer åt alla håll i var mycket tilltalande. I skrivelsen framhölls en rad positiva effekter av en samlokalisering, bl.a. att den skapar förutsättningar för gränsöverskridanden och konstnärlig förnyel- se, för möten mellan studenter, lärare, planerare, omvärlden och utbild- ningen, för koncentration kring samverkansprojekt – kraftsamling och för att odla den egna specialiteten och behålla de olika enheterna som självständiga högskolor. Inom parentes angavs dock att ställde sig bakom en eventuell sammanslagning med högskolan. Rektorskonventet uttryckte farhågor för det höga tempot i beredningen och beslutsfattandet och även för att kostnader för nya lokaler skulle komma att minska resurserna för utbildningen. Avslutningsvis framhölls att absolut enighet råder bland rektorerna om att området i anslutning till och inte är attrak- tivt bl.a. beroende på total avsaknad av skönhetsvärden. Miljön utgör enligt rektorerna inte den inspirationskälla som statssekreteraren fram- höll som en viktig ingrediens i planerna. , vars rektor inte stödde förslaget att bygga ett campus för de konstnärliga högskolorna, förklarade i en särskild skrivel- se skälen till detta. var nöjd med sina lokaler som fullt ut tillgodosåg högskolans behov. Nya lokaler i samma omfattning skulle innebära avsevärt högre hyreskostnader. I skrivelsen framhölls också att utbildningens viktigaste samarbetspartners inte är andra konstnärliga högskolor utan den svenska och internationella teatern. Högskolan ville slå vakt om skådespelarutbildningens och skådespeleriets traditioner och särart och ansåg att risken var stor att de konstnärliga högskolornas självständighet skulle gå förlorad i den föreslagna campusorgani- sationen. uttryckte också en oro över att det i skrivelsen från det konstnärliga rektorskonventet införts en mening med innebörd att var för en sammanslagning med . representanter hade enligt skrivelsen inte informerats om detta och högskolan påpekade att den bestämt var emot en sådan sammanslagning. Arbetsgruppen redovisade i en promemoria olika lokali- seringsalternativ. Totalt hade åtta alternativ undersökts, varav tre hade avförts av arbetsgruppen. De fem återstående alternativen var - och området kring detta – med P-huset Elefanten och samt delar av (I detta alternativ kunde inte inrymmas) - Om- och tillbyggnad av Konstfackkvarteret - i (ingick inte) - Därutöver redovisade arbetsgr uppen att man tagit del av informations- material avseende en utbyggnad av , men arbetsgruppen konstaterade att läget (begränsade möjligheter att få publik och bristande kommunikationer) samt oklarheter i allmänhet om utbyggnaden hade medfört att man inte närmre hade studerat detta alternativ. Arbetsgruppen redovisade för- och nackdelar med de fem olika alter- nativen men tog inte ställning för något av dem. Propositionen Utbildning och forskning – Kvalitet och konkurrenskraft I propositionen Utbildning och forskning – Kvalitet och konkurrenskraft (prop. 1993/94:177) informerade regeringen om skrivelsen från det konstnärliga rektorskonventet samt arbetsgruppens arbete. Av propositionen framgår att regeringen ansåg att det nu finns skäl att skapa ekonomiska och övriga planeringsförutsättningar som behövs för en samlokalisering av konstnärliga högskolor i . Den avsedda samlokaliseringen innebär inte någon ändring av högskolornas ställning som självständiga högskolor. Vidare angavs att en samlokali- sering var möjlig att genomföra i anslutning till de lokaler och förfogade över och att det skulle gå att samla samtliga konstnärliga högskolor utom till detta område. Därefter presenterade regeringen ett helt nytt alternativ. I propositio- nen hade regeringen redovisat resultatet av den förstudie som gjorts – CAMPUS FÖR MÅNGFALD – rörande ett nytt campus i för högre utbildning och forskning. Förstudien behandlade inte konstnär- lig högskoleutbildning. Enligt regeringen skulle dock ett attraktivt alter- nativ vara att lokalisera de konstnärliga utbildningarna tillsammans med annan utbildning i södra . enligt regeringens uppfattning kunna stimulera till utveckling av nya utbildnings- och forskningsinriktningar. Därför ansåg regeringen att den organisationskommitté som regeringen avsåg tillsätta för att ta fram planerings- och beslutsunderlag för den nya universitetsstrukturen i borde pröva en sådan lokalisering för de konstnärliga hög- skolorna. Ett lokalförsörjningsprojekt som möjliggjorde en samlokalisering av de konstnärliga högskolorna med den nya universitetsstrukturen behövde dock enligt regeringen genomföras i någon gemensam form. Därför ansåg regeringen att organisationskommittén också skulle få i uppgift att samverka med de konstnärliga högskolorna vad gällde dessas lokalför- sörjning. En särskild tillfällig beslutsordning för lokalförsörjningsfrågor i , som innebär att regeringen har möjlighet att avvika från den eljest gällande principen, är nödvändig för att hantering- en av lokalfrågorna i området skall bli ändamålsenlig. Detta innefattar ett visst avsteg från den princip för myndigheters lokalförsörjning som gäller. Den ordning som här föreslås bör därför godkännas av riksda- gen. I riksdagsbehandlingen föreslog socialdemokraterna i en partimotion att skulle avslå regeringens förslag vad gällde den särskilda beslutsordningen. I motionen konstaterades att ansvaret för befintlig verksamhet och dess lokalisering i huvudsak ligger hos de berörda högskolorna. Vidare anfördes i motionen att borde få i uppdrag att bereda frågor om mö jligheten till samlokalisering av konstnärliga högskolor i , om det bedömdes lämpligt av berörda högskolor. Utskottet noterade att fullständig enighet inte rådde bland de konst- närliga högskolorna om värdet av en samlokalisering, men att regeringen hade redovisat tungt vägande skäl för att avvika från den grundläggande principen om varje högskolestyrelses ansvar för sin lokalförsörjning. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 1993/94:UbU12, rskr. 1993/94:399). tillsattes med uppdrag att utreda förutsättningarna för en ny universitetsstruktur i södra (dir. 1994:34). Kommittén föreslog i sitt betänkande Kronan Spiran Äpplet (SOU 1994:127) att en ny struktur skulle etableras för högre utbildning i . Verksamheten föreslogs organiseras som ett nätverksuniver- sitet med tre campus varav ett var Campus Kronan i anslutning till södra innerstad och med inriktning på kulturvetenskap, språk och . Campus Kronan skulle enligt förslaget bestå av i , de konstnärliga högskolorna (utom Konst- högskolan) samt viss utbildning och forskning inom filosofisk fakultet. I betänkandet framgick att en viktig utgångspunkt för kommitténs förslag var möjligheterna till samverkan mellan lärarutbildningen och de konst- närliga utbildningarna. Kommittén anförde i en särskild skrivelse till regeringen att de alter- nativ som tillgodosåg kraven på tillräcklig lokalyta, närhet, kommuni- kationer och estetik var och . Kommittén anhöll i skrivelsen om regeringens medgivande att hyresavtal med en hyrestid skulle få tecknas för berörda högskolor. Även betänkandet, där skrivelsen bilades, överlämnades . I betänkandet redovisades de konstnärliga högskolornas synpunkter på de aktuella alternativen. Samtliga betonade att en självständig och egen profil måste kunna bibehållas, att kommunikationer måste vara tillfredsställande och expansionsutrymme finnas. och Teaterhög- skolan avvisade såväl som . De högskolor som hade akuta lokalproblem – , Opera- högskolan och Kungl. – betonade behovet av en snar lösning. Remissynpunkter på Kronan Spiran Äpplet De synpunkter som de konstnärliga högskolorna framförde till återkom i de flesta fall i remissyttrandena på förslaget i Kronan Spiran Äpplet . avstyrkte förslag till rege- ringen att få teckna hyresavtal för berörda konstnärliga högskolor i Campus Kronan. Högskolan framhöll att ett campus för konstnärliga högskolor i grun- den måste bygga på att det finns en vilja hos berörda högskolor att ingå i ett sådant. Det går inte att tvinga in högskolor i ett campus. Med hänvisning till de synpunkter som högskolorna lämnat till ansåg att förslaget om Campus Kronan saknade tillräcklig förankring. Vidare ansåg att förslaget kommit långt från det ursprungliga förslaget om ett gemensamt campus för de konstnärliga högskolorna när dessa nu föreslogs ingå i ett för dem alltför stort campus. i (KMH) påpekade att det förslag som lämnat var något helt nytt i förhållande till det lilla campus som diskuterats i arbetsgruppen inom Utbildningsde- partementet. KMH ansåg att förslaget var bra under förutsättning att alla konstnärliga högskolor och flyttade dit. Om en eller flera konstnärliga högskolor inte lokaliserades till föll intresset från KMH. Själva campusidén är så- ledes överordnad önskemålet om en absolut citylokalisering. KMH betonade nödvändigheten av en snabb lösning med hänvisning till sin lokalsituation. akuta behov av större och mer ändamålsenliga lokaler gjorde det angeläget, enligt högskolans yttrande, att även granska andra alternativ än . Detta alternativ hade förordats av framför när högskolan lämnade synpunkter till . ansåg också att man borde undersöka förutsättning- arna för samlokalisering av de konstnärliga högskolor som hade de starkaste behoven av nya lokaler, men även för en samlad lösning för de som bedrev undervisning inom de sceniska konstarterna. Även () framhöll sitt behov av större lokaler. DI hade, enligt remissyttrandet, förstått att planerna på ett storcampus fått minskad aktualitet, och i det fall att förslag inte skulle förverkligas måste lokalbehovet tillgodoses på annat sätt. Anledningen till DI:s förmodan var sannolikt det regeringsskifte som skett efter valet . DI ansåg dock att tanken om samlokalisering i campus som framfört var framsynt och fortsatt giltig. avvisade såväl en lokalisering till som till . ansåg att läget var för perifert. I stället framhöll att en egen identitet hade skapats i de nuva- rande lokalerna; verksamheten och läget var väl inarbetade som delar av kulturliv. Därför ville aktualisera detta område som ett alternativ dit även övriga konstnärliga högskolor skulle kunna lokaliseras. vidhöll tidigare redovisade ställningstagande som innebar att högskolan bestämt avvisade att den skulle ingå i vare sig Kvarnholms- eller Hammarby . hänvisade till de värden man såg i den nuvarande lokaliseringen och de farhågor man hyste för att tvingas offra dessa fördelar vid en samlokalisering. Så gott som alla berörda högskolor framförde att de borde återfå det lokalförsörjningsansvar som fråntagits dem. Det är uppenbart att det fanns en stark oro hos vissa av de konstnär- liga högskolorna för att en samlokalisering också skulle leda till en organisatorisk samordning. Både och påpekade att det i betänkandet inte nämnts att de konstnärliga hög- skolorna skulle förbli organisatoriskt självständiga högskolor i ett campus. angav som första villkor att de berörda hög- skolorna skulle vara fristående i ett campus. uttryckte farhågor för att inordnandet i ett campus kunde bli ett första steg mot att avskaffa de konstnärliga högskolornas i självständighet. Budgetpropositionen 1994/95 Efter riksdagsvalet ersattes den borgerliga fyrparti- regeringen med en socialdemokratisk regering. I den nya regeringens första budgetproposition (prop. 1994/95:100 Bilaga 9) föreslog rege- ringen att en ny högskola skulle inrättas på . Högskolan före- slogs lokaliseras i anslutning till . Regeringen följde således inte förslaget att etablera ett nätverksuniversitet med tre campus. Vad gällde verksamhetens inriktning borde den enligt regeringens förslag i huvudsak vara ämnen inom de humanistiska och samhällsvetenskapliga fakultetsområdena. I proposi- tionen sades ingenting om lärarutbildningar eller konstnärliga utbild- ningar. Dock föreslog regeringen att den tillfälliga beslutsordningen för lokalförsörjningsfrågor i som godkänts av inte längre skulle gälla. beslutade enhälligt i enlighet med regeringens förslag (1994/95:UbU 15, rskr 1994/95:353). I och med detta beslut och den ändrade inriktningen vad gäller den nya högskolan på hade frågan om samlokalisering av de konstnärliga högskolorna avförts för . 2.2.3Eget initiativ från fyra konstnärliga högskolor När regeringen lagt sitt förslag i budgetpropositionen 1994/95, påbörja- des en diskussion mellan rektorerna för , Kungl. Musikhög- skolan, och med företrädare för Akademiska Hus om en utbyggnad på Konstfacktomten. Fyra arkitekt- kontor inbjöds att utforma ett campusområde för dessa högskolor, där det för Dramatiska institutets och del handlade om kompletterande lokaler, medan Kungl. skulle flytta hela sin verksamhet till området. Det vinnande förslaget fick bearbetas ytter- ligare för att dels minska lokalytan, dels minska de kostnader som hade beräknats av Akademiska Hus. När ärendet behandlades första gången i stadsbyggnadsnämnden ställde sig nämnden tveksam t ill en samlad placering av de konstnärliga högskolorna till Konstfacktomten, då det innebar en mycket kraftig exploatering. Nämnden beslöt att återremittera förslaget till startpromemoria och att uppdra åt stadsb yggnadskontoret att undersöka de konstnärliga högskolornas intresse för en alternativ lokalisering till city. Ärendet behandlades på nytt i stadsbyggnadsnämnden . Av tjänsteutlåtande framgick att stads- byggnadskontoret haft överläggningar med rektorerna för de fyra berör- da högskolorna för att klarlägga möjligheten om en eller flera av dem skulle kunna lokaliseras till city, vilket högskolorna ansåg inte vara möjligt. Av utlåtandet framgick vidare att Akademiska Hus tillsammans med högskolorna undersökt möjligheterna att minska lokalbehovet och därmed anläggningens storlek med 10 000 kvm. ansåg att en lokalisering av de konstnärliga högskolorna till kvarteret var möjlig efter den minskning av exploateringen som genom- förts. beslutade att uppdra åt kontoret att dels påbörja detaljplanearbete för fastigheten 2, dels i samråd med Akademiska Hus m.fl. utarbeta ett miljöprogram. Beslutet togs med knapp majoritet (sju ja och sex nej). Projektet avbröts eftersom regeringen beslutade att tillsätta en utred- ning, dvs. det uppdrag som jag har haft. Sammanfattningsvis kan jag konstatera att rektorerna för de konst- närliga högskolorna, med undantag för , inledningsvis var eniga om fördelarna med en samlokalisering. Stoc kholms- kommitté föreslog ett gemensamt campus för de konstnärliga högskolor- na, i och viss annan utbildning och forskning lokaliserat till eller . Detta förslag avvisades, förutom av , även av och . Därtill kommer att de konstnärliga högskolorna starkt ogillade riks- dagens beslut att frånta dem beslutanderätten över sina lokaler. Min slutsats av denna genomgång är att även när det gäller lokalise- ringsfrågan, liksom organisationsfrågan, har statsmakternas slutliga ställningstagande varit starkt beroende av enskilda högskolors inställ- ning. 3 Utredningens uppdrag och arbete25 3 Utredningens uppdrag och arbete Enligt mina direktiv skall jag i samråd med de konstnärliga högskolorna i , Kungl. undantagen, dels analysera lokal- behovet och föreslå en lämplig samlokalisering, dels överväga en even- tuell verksamhetsmässig integrering. Jag skall vidare, i samråd med berörda högskolor, upprätta en plan för genomförandet av försl aget. Av direktiven framgår att syftet med uppdraget är att skapa förut- sättningar för ett nytt konstnärligt centrum. Eftersom dessa högskolor har relativt omfattande publik verksamhet är det också enligt direktiven av vikt att lokaliseringen underlättar samverkan med andra kulturella instanser samt att det finns goda kommunikationer till den tilltänkta lokaliseringen. I direktiven anges specifikt att jag skall överväga om en om- och till- byggnad av nuvarande Konstfackkvarteret eller kringliggande områden är lämplig eller om andra lokaliseringsalternativ ger bättre förutsätt- ningar för ett konstnärligt centrum. Direktiven bifogas detta betänkande som bilaga 1. I mitt arbete har jag inledningsvis träffat rektor och kanslichef (motsvarande) m.fl. för respektive högskola för att orientera mig om deras syn på utredningsuppdraget samt aktuell lokalsituation. Jag har vidare träffat styrelserna för de sex högskolorna samt representanter för studenterna. Samtliga sex högskolor har fått tillfälle att lämna skriftliga synpunkter på de lokaliseringsalternativ som jag redovisar nedan i kapitel 7. har bistått mig i arbetet med att analy- sera berörda högskolors lokalbehov. Jag har under utredningsarbetet haft återkommande kontakter med och även vissa kontakter med kommun, berörda fastighetsägare samt några arkitekter. Därtill har jag samrått med Riksrevisionsve rket. Regeringen har till utredningen överlämnat ett förslag från rektor angående samordning av verksamheten vid med Kungl. i verksamhet samt en framställning från i om en samlad högre teaterutbildning i . Med anledning av ärendet angående har jag haft kontakter med 3 Utredningens uppdrag och arbete styrelseledamöter, styrelsens ordförande samt rektor och övrig personal vid . Till utredningen har inkommit skrivelser från i om synpunkter på en promemoria som behandlats i Drama- tiska institutets styrelse, i angående Konstcampus i , i stad, och angående konstnärliga högskolor inom kvarteret i stadsdelen gårdsgärdet i och från ett svar på skrivelse till om en samlad högre teaterutbildning i . Enligt mina direktiv skall jag beakta regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), om att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) och om att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Jag har funnit att dessa direktiv inte är relevanta för denna utredning. Enligt direktiven skall uppdraget redovisas till regeringen . Därefter har regeringen beslutat om förlängning av uppdraget så att arbetet får re dovisas . 4 De konstnärliga högskolorna 4 De konstnärliga högskolorna De konstnärliga högskolor som omfattas av denna utredning varierar i storlek både vad gäller antal studenter och personal samt disponerade lokalytor. I nedanstående tabell redovisas en översikt över respektive högskolas storlek vad gäller studenter, personal och hyrd lokalarea. Uppgifterna om antal helårsstudenter och antal personår är hämtade ur för universitet och högskolor 1995/96. Uppgifterna om hyrd area har lämnats av respektive högskola. 1 900 1) 1) Exklusive tillfälliga scenförhyrningar I budgetpropositionen (prop. 1997/98:1 Utgiftsområde 16, bet. 1997/98:UbU1) har regeringen föreslagit en ut ökning av uppdragen till de berörda högskolorna med följande antal helårsstudenter: 2, 5, 14, Kungl. 14, 1 och 1 helårsstudent. Flera av högskolorna har lokalproblem. Dessa anser sig sakna ändamålsenliga lokaler i tillräcklig omfattning och har också problem med att kunna skapa en tillfredsställande arbetsmiljö för studenter och lärare. Nedan redovisas kortfattat respektive högskolas verksamhet och nuvarande lokalsituation samt de önskemål som var och en framfört avseende framtida lokalbehov. 4 De konstnärliga högskolorna