sou · GMB3141d3 · 1999-01-01 00:00:00 — %TT GEMENSAMT DATUM F¶R ALLA AVTAL SKULLE ENLIGT (-OENE KUNNA VARA TILL STOR F¶RDEL F¶RUTSATT ATT DET ¤R M¶JLIGT ATT KOORDINERA L¶NES¤TTNINGEN S¥ ATT H¤NSYN KAN TAS TILL DE NEGATIVA EFFEKTER SOM H¶GA L¶NE¶KNINGAR F¶R EN GRUPP KAN HA F¶R ¶VRIGA GRUPPERS V¤LST¥ND $ET SKULLE UNDERL¤TTA L¶NEJ¤MF¶RELSER MELLAN GRUPPER AV ANST¤LLDA VILKET I SIN TUR ¶KAR F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R EN SAMORDNING $ET SKULLE OCKS¥ KUNNA G¶RA L¶NEBILDNINGEN MER FLEXIBEL I DEN BEM¤RKELSEN ATT DRASTISKA F¶R¤NDRINGAR AV DE EKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA KAN SL¥ IGENOM SAMTIDIGT P¥ ALLA L¶NER (-OENE FRAMH¥LLER DOCK SAMTIDIGT ATT OM KOORDINERINGEN MISSLYCKAS LEDER GEMENSAMMA AVTALSPERIODER TROLIGEN IST¤LLET TILL H¶GRE L¶NE¶KNINGAR ¤N OM AVTALSPERIODERNA ¤R OBEROENDE AV VARANDRA $ET SAMMANH¤NGER MED ATT L¶NERNA OFTA ANTAS VARA ÙSTRATEGISKT KOMPLEMENT¤RAÙ *U H¶GRE L¶NERNA BLIR F¶R EN GRUPP DESTO H¶GRE TENDERAR L¶NERNA ATT BLI F¶R ANDRA GRUPPER /M AVTALEN ING¥S VID OLIKA TILLF¤LLEN KAN D¤RF¶R DE SOM F¶RHANDLAR F¶RST L¤GRE S¤RSKILT OM DET FINNS EN OMF¶RHANDLINGSKLAUSUL I DET F¶RSTA AVTALET 3¤TTS L¶NERNA SAMTIDIGT KAN EN FACKF¶RENING EMELLERTID P¥VERKA ANDRA GRUPPERS L¶NER ENDAST VIA EN KOORDINERING AV F¶RHANDLINGARNA 3AMORDNINGEN M¥STE D¥ FUNGERA F¶R ATT DET SKALL FINNAS SK¤L F¶R EN ENSKILD FACKLIG ORGANISATION ATT VISA ¥TERH¥LLSAMHET &REEMAN FRAMH¥LLER ATT EN TIDSSAMORDNING ¤VEN I ANDRA AVSEENDEN KAN GE UPPHOV TILL S¥V¤L NYA M¶JLIGHETER SOM PROBLEM /M ALLA TECKNAR AVTAL UNGEF¤R SAMTIDIGT ¤R DET MERA SANNOLIKT ATT DE KOMMER FRAM TILL SAMMA RESULTAT ) VISSA AVSEENDEN KAN DET BETRAKTAS SOM EN ¥TERG¥NG TILL CENTRALA F¶RHANDLINGAR 6IDARE F¥R DE EKONOMISKA VILLKOREN VID DEN TID D¥ AVTALEN TECKNAS STOR INVERKAN P¥ INNEH¥LLET I AVTALEN %TT SYSTEM D¤R OLIKA AVTAL ING¥S F¶R OLIKA L¥NGA AVTALSPERIODER VID OLIKA TIDPUNKTER GER ST¶RRE F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R ATT ¤NDRADE SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGAR SUCCES SIVT KAN F¥ GENOMSLAG I KOLLEKTIVAVTALEN !CKUM !GELL FRAMH¥LLER ATT ALTERNATIVET MED FULLST¤NDIGT OSYNKRONISERADE F¶RHANDLINGAR SOM ¤R S¥ UTSPRIDDA I TIDEN ATT J¤MF¶RELSE MELLAN AVTALEN KAN AVF¤RDAS SOM IRRELEVANT KAN VARA ETT LIKV¤RDIGT ALTERNATIV TILL DEN TIDSM¤SSIGA SAMORDNINGEN (ON MENAR DOCK ATT FORSKNINGEN P¥ DETTA OMR¥DE HAR SV¥RT ATT GE N¥GOT ENTYDIGT SVAR P¥ FR¥GAN OM VILKET AV ALTERNATIVEN SOM ¤R B¤ST !LTERNATIVET MED TIDSM¤SSIG SAMORDNING ¤R DOCK TROLIGEN ATT F¶REDRA EFTERSOM DET ¤VEN VID FULLST¤NDIGT OSYNKRONISERADE AVTALSPERIODER KAN FINNAS EN RISK ATT EN J¤MF¶RANDE DISKUSSION KAN UPPST¥ 3LUTLIGEN FRAMF¶R -ETCALF SYNPUNKTER ¤VEN P¥ AVTALSPERIODERNAS L¤NGD ) DENNA FR¥GA ¤R DET M¶JLIGT ATT RESONERA P¥ TV¥ S¤TT +ORTA AVTALSPERIODER KAN ¥ ENA SIDAN SKAPA ST¶RRE M¶JLIGHETER TILL ANPASSNING VID DRASTISKA F¶R¤NDRINGAR P¥ DET MAKROEKONOMISKA PLANET ANDRA SIDAN INNEB¤R KORTA AVTALSPERIODER PER DEFINITION FLER F¶RHANDLINGAR VILKET ¶KAR RISKEN F¶R KONFLIKTER Förslaget innebär att medlingsinstitutet bör ges rätt att begära att parterna fattar gemensamma beslut om att acceptera eller avvisa förslag till avtal inom olika avtalsområden, s.k. sammanläggning. Medlarna bör även ha möjlighet att lägga ett begränsat medlingsbud, som endast innehåller en precisering av hur mycket löner och andra ersättningar skall höjas, om en part har förhindrat medling. &LERA AV FORSKARNA HAR LAGT STOR VIKT VID DET PROBLEM SOM SAMMANL¤GGNINGEN ¤R T¤NKT ATT L¶SA 0ROBLEMET ¤R ATT SM¥ GRUPPER AV ARBETSTAGARE KAN SKAFFA SIG B¤TTRE F¶RM¥NER I EN F¶RHANDLING OM DE HAR ETT STARKT KONFLIKTVAPEN (-OENE MENAR ATT DET FINNS STARKA SAMH¤LLSEKONOMISKA SK¤L ATT S¶KA MOTVERKA ATT S¥DANA GRUPPER ANV¤NDER HOT OM STRIDS¥TG¤RDER F¶R ATT F¥ H¶GRE L¶NE¶KNINGAR ¤N ANDRA ARBETSTAGARE /M MAN MINSKAR DERAS M¶JLIGHETER ATT PRESSA UPP L¶NERNA BIDRAR DET TILL ATT DRA NER L¶NETRYCKET ¶VER HELA LINJEN $ESSUTOM KAN DEN STARKA ST¤LLNING SOM DESSA GRUPPER HAR OFTA SAMMANH¤NGA MED UNDERLIGGANDE IMPERFEKTIONER P¥ PRODUKT MARKNADERNA $ESSA IMPERFEKTIONER KAN F¶RV¤RRAS AV H¶GA L¶NE¶KNINGAR VILKET INNEB¤R ATT DE SAMH¤LLSEKONOMISKA EFFEKTIVITETSF¶RLUSTERNA BLIR ¤N ST¶RRE (¶GRE L¶N TILL STARKA GRUPPER P¥ ARBETSMARKNADEN LEDER OCKS¥ TILL EN ¶KAD L¶NESPRIDNING %NLIGT (-OENE KAN SAMMANL¤GGNING ¤VEN SES SOM EN METOD F¶R ATT UPPN¥ EN SAMORDNAD ¥TERH¥LLSAMHET I L¶NES¤TTNINGEN -ED EN SAMMANL¤GGNING MINSKAR RISKEN F¶R ATT DE MINDRE ORGANISATIONERNA V¤NTAR UT F¶RHANDLINGARNA P¥ DE STORA AVTALSOMR¥DENA F¶R ATT SEDAN KR¤VA H¶GRE L¶NE¶KNINGAR F¶R DE (-OENE FRAMH¥LLER DOCK ATT SAMMANL¤GGNINGEN INTE ¤R N¥GON IDEALMETOD F¶R ATT KOMMA TILLR¤TTA MED DE OVAN BESKRIVNA PROBLEMEN $EN KAN GE UPPHOV TILL STARKA PROTESTER OCH KAN TE SIG B¥DE OR¤TTVIS OCH ODEMOKRATISK %LVANDER MENAR ATT SAMMANL¤GGNINGEN ¤R OF¶RENLIGT MED DEN STORA F¶RBUNDSAUTONOMI SOM SEDAN B¶RJAN AV TALET V¤XT FRAM P¥ DEN SVENSKA ARBETSMARKNADEN -ED EN SAMMANL¤GGNING KAN -EDLINGSINSTITUTETS MAKT BLI F¶R STOR $ET KAN F¶RSVAGA PARTERNAS ANSVAR OCH UNDERGR¤VA LEGITIMITETEN F¶R UPPG¶RELSERNA OCH REGELSYSTEMET ) PRAKTIKEN FINNS DET STORA LIKHETER MELLAN SAMMANL¤GGNING OCH SKILJEDOM %LVANDER MENAR ATT EN SAMMANL¤GGNING D¤RF¶R ENDAST B¶R SKE EFTER ¶VERTALNING OCH INTE GENOM TV¥NG "RUUN FRAMH¥LLER ATT DE DANSKA ERFARENHETERNA VISAR ATT ETT SYSTEM MED SAMMANL¤GGNING INTE ¤R L¤TT ATT GENOMF¶RA &¶RFARANDET HAR R¶NT STR¤NG KRITIK FR¥N ),/ 3¤RSKILT PROBLEMATISKT HAR DET VARIT ATT SAMMANL¤GGA AVTALSOMR¥DEN D¤R AVTAL REDAN ING¥TTS MED OMR¥DEN D¤R D¶DL¤GE UPPST¥TT +ONFLIKTER KAN DESSUTOM UPPKOMMA MELLAN OLIKA GRUPPER AV ANST¤LLDA -OT DENNA BAKGRUND F¶REFALLER DET ¤NDAM¥LSENLIGT ATT I F¶RSTA HAND S¶KA ANDRA L¶SNINGAR %TT S¤TT KUNDE VARA ATT GE MEDLAREN I UPPDRAG ATT MEDLARBUD SKALL UTG¥ FR¥N DE CENTRALA PARTERNAS GEMENSAMMA UPPFATTNINGAR OM TILLG¤NGLIGT L¶NE¶KNINGSUTRYMME 3AMMANL¤GGNINGSSYSTEMET KAN DOCK T¤NKAS KOMMA TILL ANV¤NDNING I DEN FORMEN ATT VISSA CENTRALA AVTALSPARTER P¥ F¶RHAND KLART DEFINIERAR VILKA AVTALSOMR¥DEN SOM SKALL SAMORDNAS $ET F¶RUTS¤TTER EMELLERTID ATT DET FINNS EN FACKLIG ELLER BRANSCHM¤SSIG !CKUM !GELL MENAR ATT F¶RSLAGET OM SAMMANL¤GGNING ¤VEN KAN DISKUTERAS UTIFR¥N HYPOTESEN ATT JU MER PARTERNA HAR ATT BESLUTA OM DESTO ST¶RRE ¤R SANNOLIKHETEN ATT BESLUTET SKER UTIFR¥N ETT $ET ANKNYTER D¤RMED TILL DEN FORSKNING SOM BEDRIVITS OM HURUVIDA CENTRALISERADE L¶NEF¶RHANDLINGAR KAN BIDRA TILL L¶NEMODERATION *U BREDARE PERSPEKTIV F¶RHANDLARNA TVINGAS HA DESTO ST¶RRE ¤R SANNOLIKHETEN F¶R ATT DE INTERNALISERAR DEN ARBETSL¶SHET SOM SKAPAS AV VIDLYFTIGA AVTAL $ETTA SAMBAND HAR DOCK OFTA BETRAKTATS SOM hPUCKELFORMIGTh S¥ ATT DEN S¤MSTA L¶SNINGEN ¤R OKOORDINERADE F¶RHANDLINGAR P¥ F¶RBUNDSNIV¥ &ULLST¤NDIG CENTRALISERING ELLER FULLST¤NDIG DECENTRALISERING ¤R ENLIGT DENNA FORSKNING ATT F¶REDRA -ETCALF FRAMH¥LLER ATT DET FINNS EN V¤L UTVECKLAD TEORETISK SAMBAND MEN INGEN STABILITET I DE EMPIRISKA SKATTNINGARNA AV SAMBANDET Förslaget innebär att krav bör kunna ställas på medlemsomröstning om lämnade medlingsbud innan parterna äger rätt att utlösa stridsåtgärd. Enligt de erfarenheter, som flera av forskarna redovisar, är motivet för krav på medlemsomröstning sällan verklighetsförankrat. pekar t.ex. på att medlemsomröstning före stridsåtgärder är Där röstar medlemmarna ytterst sällan nej, när deras fackliga ledning önskar tillgripa stridsåtgärder. Snarare är det fler som röstar ja, även när de egentligen inte vill strejka. menar att omröstningar ofta leder till att parterna befäster sin inställning i förhandlingsfrågan som deras kompromissvilja minskar. vägrar medlemmarna att anta ett bud i hopp om att få ett nytt, som är bättre. På det hela taget bidrar det enligt inte till väl avvägda avtalsresultat. Det leder inte heller till någon bra samordning av olika avtal. Om fackföreningar själva vill ordna omröstning kan de göra det, men det är ingenting som lagstiftaren har anledning att påfordra. Även menar att förslaget om medlemsomröstning före konflikt bör avvisas. Hur interndemokratin i organisationerna fungerar bör vara organisationens ensak. Några av forskarna kan dock tänka sig att medlemsomröstning under vissa förutsättningar kan bidra till en viss förbättring av lönebildningen. Bruun anser att medlaren eventuellt skulle kunna ges rätt att beordra organisationer att i vissa situationer genomföra medlemsomröstning. Själva genomförandet bör dock i så fall helt vila på parterna själva. Brott mot skyldigheten kunde förslagsvis leda till en kännbar ekonomisk sanktion och bör inte påverka stridsåtgärdens laglighet. Ackum Agell framhåller att det kan finnas argument för en medlemsomröstning, som grundar sig på insider-outsider teorin. Man vet från nationalekonomisk forskning att långtidsarbetslösa riskerar att få litet inflytande över lönebildningen i ekonomin. Genom en medlemsomröstning skulle de eventuellt kunna göra sin röst hörd. Det är dock inte säkert att det i praktiken har någon betydelse. Förslaget innebär att medlarna bör ges befogenheter att föranstalta om annan konfliktlösningsmetod, t.ex. slutbudsmetod eller skiljedom. Holden & Moene har gjort en systematisk genomgång av de effekter som ett skiljeförfarande kan tänkas ha på avtalsförhandlingarna. Enligt Holden & Moene ändras förhandlingsklimatet avsevärt när parterna vet att en tvist kommer att avgöras genom skiljeförfarande. Förhandlingsbuden läggs mot bakgrund av det förväntade utfallet i skiljeförfarandet. Man kan enligt Holden & Moene urskilja flera situationer: -/M UTFALLET AV SKILJEF¶RFARANDET KAN F¶RUTSES MED S¤KERHET BLIR DET INGEN SKILLNAD MELLAN ETT FRAMF¶RHANDLAT RESULTAT OCH ETT SKILJEAVG¶RANDE EFTERSOM PARTERNA KAN V¤LJA SKILJEF¶RFARANDE GENOM ATT V¤GRA ATT ANTA MOTPARTENS BUD -&ORSKNING VISAR ATT OM DET R¥DER OS¤KERHET OM DEN KOMMANDE SKILJEDOMEN OCH B¥DA RISKERAR ATT F¶RLORA TVEKAR B¥DA SIDOR ATT L¥TA TVISTEN G¥R TILL SKILJEAVG¶RANDE *U ST¶RRE OS¤KERHETEN ¤R DESTO ST¶RRE ¤R CHANSEN ATT PARTERNA TR¤FFAR AVTAL -/M SKILJEF¶RFARANDET VANLIGEN G¥R TILL S¥ ATT RESULTATET ¤R EN MEDELV¤G MELLAN DET ENA BUDET OCH DET ANDRA UPPST¥R DET L¤TTARE D¶DL¤GE I F¶RHANDLINGARNA EFTERSOM DE SLUTLIGA BUDEN TENDERAR ATT P¥VERKA UTFALLET (UR SKILJEDOMARNA I PRAKTIKEN RESONERAR ¤R MINDRE VIKTIGT ¤N HUR PARTERNA TROR ATT DE KOMMER ATT RESONERA +ONFLIKTL¶SNINGSREGLERNA M¥STE D¤RF¶R UTFORMAS S¥ ATT PARTERNA INTE TJ¤NAR P¥ ATT L¤GGA FRAM EXTREMA KRAV I F¶RHANDLINGARNA -3LUTBUDSMETODEN ¤R ETT S¤TT ATT G¶RA DET MINDRE FRESTANDE ATT L¤GGA BUD SOM AV STRATEGISKA SK¤L LIGGER L¥NGT FR¥N MOTPARTENS ) SLUTBUDSF¶RFARANDET HAR PARTERNA INTE N¥GOT ATT VINNA P¥ ETT S¥DANT TILLV¤GAG¥NGSS¤TT 5TFALLET BEROR P¥ HUR V¤L F¶RHANDLARNA KAN F¶RUTSE UTFALLET AV F¶RFARANDET TERIGEN ¤R DET S¥ ATT OM B¥DA SIDOR KAN F¶RUTSE UTFALLET KAN DE OCKS¥ L¤TTARE KOMMA ¶VERENS JFR PUNKT Holden & Moene framhåller vidare att parterna i vissa fall kan föredra skiljeförfarande, t.ex. om en av dem eller båda har offentliggjort högt ställda krav och hamnat i en position där det inte går att frångå yrkandena. Förhandlarna kan då rädda ansiktet genom att skylla misslyckandet på skiljemännen. Det finns alltid en risk att förhandlingssystemet utvecklas så att skiljeförfarande blir nödvändigt av det skälet, vilket ibland brukar omnämnas som den narkotiska effekten av förfarandet. %NLIGT (-OENE ¤R DET INTE L¤MPLIGT ATT HA ETT SYSTEM D¤R MEDLAREN BEST¤MMER OM OCH N¤R EN TVIST SKALL AVG¶RAS I ETT SKILJEF¶RFARANDE /M DEN MEDLANDE OCH D¶MANDE ROLLEN BLANDAS SAMMAN KAN PROBLEM UPPKOMMA 5TFALLET AV ETT SKILJEF¶RFARANDE P¥VERKAR TROLIGEN F¶RTROENDET F¶R MEDLAREN I FRAMTIDA MEDLINGSSITUATIONER /M MEDLAREN HAR S¥DANA FARH¥GOR KAN DET OCKS¥ I SIN TUR P¥VERKA SKILJEAVG¶RANDET /BLIGATORISKT SKILJEF¶RFARANDE KAN OCKS¥ ANSES HA L¤GRE LEGITIMITET OM DET AVG¶RS AV EN TJ¤NSTEMAN ¤N OM DET AVG¶RS I PARLAMENTET ELLER I PRAKTIKEN I REGERINGEN SOM I .ORGE (-OENE MENAR OCKS¥ ATT DET ¤R SV¥RT ATT DRA UPP LINJERNA F¶R ETT OBLIGATORISKT SKILJEF¶RFARANDE $ET FINNS VISSERLIGEN ALLTID POTENTIELLA VINSTER ATT G¶RA EFTERSOM KOSTNADERNA F¶R PARTERNA VID OBLIGATORISKT SKILJEF¶RFARANDE OFTA KAN VARA L¤GRE ¤N KOSTNADERNA VID EN KONFLIKT &ORSKNING INOM DEN OFFENTLIGA SEKTORN I +ANADA HAR VISAT ATT L¶NERNA BLEV H¶GRE I ETT SYSTEM MED OBLIGATORISK MEDLING ¤N I ETT MED FRI KONFLIKTR¤TT /M SKILJEM¤NNEN I ETT SLUTBUDSF¶RFARANDE V¤LJER FACKF¶RENINGENS BUD BLIR FACKF¶RENINGENS BUD H¶GRE N¤STA G¥NG OCH VICE VERSA $ET INNEB¤R ATT L¶NERNA P¥ SIKT ANPASSAS TILL SKILJEN¤MNDENS UPPFATTNING OM DET RIMLIGA (-OENE FRAMH¥LLER SAMTIDIGT ATT DET FINNS SKILJEF¶RFARANDEN SPECIELLT N¤R F¶RHANDLINGAR INNEFATTAR M¥NGA ANDRA KOMPLICERADE FR¥GOR ¤N L¶NER $ET KAN I DESSA SITUATIONER VARA N¤ST INTILL OM¶JLIGT F¶R SKILJEM¤NNEN ATT S¤TTA SIG IN I ALLA FR¥GOR OCH BED¶MA VILKET V¤RDE DE HAR F¶R PARTERNA 0ROBLEMET KAN M¶JLIGEN L¶SAS GENOM ATT SKILJEF¶RFARANDET F¶LJS AV NYA F¶RHANDLINGAR SOM SKER MED SKILJEDOMEN SOM UTG¥NGSPUNKT $ET KAN DOCK VARA EN NACKDEL ATT PARTERNA ENAS OM N¥GOT SOM KAN F¶R ANDRA F¶RHANDLINGSOMR¥DEN ELLER F¶R TREDJE MAN (-OENE MENAR SAMMANFATTNINGSVIS ATT OBLIGATORISKT SKILJEF¶RFARANDE ¤R EN KRAFTFULL OCH KONTROVERSIELL METOD ND¥ HAR DET KNAPPAST N¥GON ST¶RRE EFFEKT P¥ L¶NEBILDNINGEN $ET G¥R INTE ATT ANV¤NDA OFTA MOT STORA GRUPPER P¥ S¥ S¤TT ATT DET F¥R V¤SENTLIGT D¤MPANDE EFFEKT P¥ L¶NERNA $¤REMOT KAN DET ANV¤NDAS MED FRAMG¥NG F¶R ATT KOORDINERA L¶NER OCH P¥ DET S¤TTET UPPN¥ EN ¥TERH¥LLSAMHET ) SLUTBUDSMEDLING KAN SKILJEM¤NNEN INTE ALLTID G¥ P¥ ARBETSGIVARENS BUD $ET SKULLE INTE L¤NGDEN OCH DET FINNS OCKS¥ RISK F¶R ATT ARBETSGIVARSIDAN SKULLE F¶RS¶KA UTNYTTJA SITUATIONEN GENOM ATT EFTER HAND L¤GGA ALLT L¤GRE BUD MENAR ATT ETT SLUTBUDSF¶RFARANDE KAN EN ST¶RRE ¥TERH¥LLSAMHET I AVTALSR¶RELSEN !CKUM !GELL FRAMH¥LLER ATT JU MER KUNSKAP PARTERNA HAR OM VAD MEDLARNA ANSER VARA I HELA EKONOMINS INTRESSE DESTO N¤RMARE DETTA BUD B¶R PARTERNA KOMMA /M MAN L¤GGER ETT BUD SOM ¤R L¥NGT IFR¥N DEN NIV¥ SOM MEDLAREN ANSER VARA SAMH¤LLSEKONOMISKT ACCEPTABEL MINSKAR CHANSEN ATT MEDLAREN V¤LJER DET BUDET $ET ST¤LLER DOCK V¤LDIGT STORA KRAV P¥ MEDLARENS KOMPETENS %N VIKTIG ROLL F¶R ETT F¶RST¤RKT MEDLINGSINSTITUT KAN VARA ATT SKAPA SAMSYN MELLAN ARBETSMARKNADENS PARTER OM VAD EKONOMIN T¥L ) DET SAMMANHANGET B¶R FORSKARE P¥ OMR¥DET VARA INVOLVERADE 6ID SKILJEF¶RFARANDE FINNS DET DOCK EN RISK ATT PARTERNA L¤GGER OREALISTISKA BUD OCH ATT DETTA D¥ MEDLAREN V¤GER BUDEN RESULTERAR I AVTAL SOM INTE ¤R F¶RENLIGA MED EN STABIL UTVECKLING P¥ ARBETSMARKNADEN -ETCALF MENAR ATT SKILJEF¶RFARANDE KAN FUNGERA OM PARTERNA ¤R BEREDDA ATT ACCEPTERA RESULTATET $ET ¤R EMELLERTID TROLIGT ATT RISKEN F¶R VILDA STREJKER ¶KAR !NDRA FORSKARE ANSER IST¤LLET ATT BLOTTA EXISTENSEN AV TV¥NGSF¶RLIKNING KAN HA NEGATIVA KONSEKVENSER "RUUN FRAMH¥LLER ATT SVAGA FACKLIGA LEDARE POPULISTISKT KAN H¤VDA H¶GA L¶NE OCH ANDRA KRAV I MEDVETENHET OM ATT F¶RLIKNINGSMANNEN ¤R DEN SOM SLUTLIGEN TAR ANSVARET %LVANDER FRAMH¥LLER ATT SLUTBUDSMETODEN KAN GE F¶R STOR MAKT TILL MEDLARE )NSLAGET AV HASARD KAN G¶RA DET SV¥RT ATT UPPN¥ BRA OCH V¤L AVV¤GDA AVTAL "RUUN P¥PEKAR ATT SLUTBUDSMETOD SKILJEF¶RFARANDE OCH TV¥NGSF¶RLIKNING ¤R TILL¥TNA ENLIGT DEN EUROPEISKA SOCIALA STADGAN OCH ),/ S PRAXIS INOM S K ESSENTIAL SERVICES T EX SJUKV¥RD ELF¶RS¶RJNING VATTENF¶RS¶RJNING TELETJ¤NSTER OCH FLYGTRAFIKKONTROLL $ET ¤R ENLIGT "RUUN ENDAST INOM DESSA OMR¥DEN SOM TV¥NGSF¶RLIKNING P¥ ALLVAR KAN DISKUTERAS 4V¥NGSF¶RLIKNING SKULLE OCKS¥ KUNNA DISKUTERAS F¶R VISSA ANDRA SAMH¤LLSSEKTORER OM AVTALSSYSTEMET HAMNAR I EN DJUP $ET FINNS DOCK ENLIGT "RUUN ¤N S¥ L¤NGE INGA TECKEN P¥ N¥GOT S¥DANT I 3VERIGE &REEMAN FRAMH¥LLER ATT SKILJEDOM ¤R ETT VANLIGT S¤TT ATT FASTST¤LLA L¶NER INOM DEN OFFENTLIGA SEKTORN I 53! 3YSTEMET FUNGERAR T¤MLIGEN V¤L (AN MENAR DOCK SAMTIDIGT ATT DET FR¥N L¶NEBILDNINGSSYNPUNKT KAN VARA RISKFYLLT ATT GE MEDLAREN R¤TT ATT AVG¶RA L¶NER GENOM SKILJEF¶RFARANDE /M ETT SAMH¤LLE INTE BEST¤MMER SIG F¶R ATT F¶RBJUDA STREJKER N¤R MEDLINGEN INTE FUNGERAR ¤R DET F¶RMODLIGEN B¤TTRE ATT L¥TA PARTERNA STRIDA TILL SLUT $ET ¤R BESV¤RLIGT OCH KOSTSAMT MEN PARTERNA DRAR SAMTIDIGT L¤RDOMAR F¶R FRAMTIDEN /M PARTERNA VILL HA SKILJEF¶RFARANDE KAN DE SJ¤LVA AVTALA OM DEN SAKEN $ET B¶R ENLIGT &REEMAN INTE TVINGAS FRAM GENOM LAGSTIFTNING Enligt förslaget bör möjligheterna att vidta sympatiåtgärder tas bort. Stridsåtgärder bör sålunda endast få vidtas mot part, som omfattas av de aktuella förhandlingarna. ) FLERA AV FORSKARNAS RAPPORTER FRAMH¥LLS ATT R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER KAN S¤GAS R¶RA K¤RNAN I DEN FACKLIGA VERKSAMHETEN EN F¶R ALLA ALLA F¶R EN !CKUM !GELL MENAR ATT DET VORE ETT STORT INGREPP ATT ELIMINERA DEN R¤TTEN %N S¥DAN ¥TG¤RD B¶R F¶RESL¥S ENDAST OM MAN KLART KAN BEL¤GGA ATT MAKTF¶RH¥LLANDENA P¥ ARBETSMARKNADEN ¤R AV DEN ARTEN ATT ARBETSTAGARSIDANS STARKA ST¤LLNING TILL STOR DEL F¶RKLARAR DE L¶NEBILDNINGSPROBLEM SOM MAN HAR HAFT UNDER SENARE TID (-OENE MENAR DOCK ATT SYMPATI¥TG¤RDER KAN VARA PROBLEMATISKA GENOM ATT DE SL¥R MOT GRUPPER SOM INTE HAR N¥GOT MED KONFLIKTEN ATT G¶RA $E F¥R DOCK ENLIGT DERAS UPPFATTNING SES SOM EN DEL I ETT SLAGS F¶RS¤KRINGSSYSTEM SOM LIGGER INBYGGT I DEN FACKLIGA SOLIDARITETEN $ET KAN D¤RF¶R FINNAS SK¤L ATT T¤NKA SIG F¶R INNAN MAN AVSKAFFAR R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER %LVANDER PEKAR P¥ TRE ARGUMENT SOM HAR FRAMF¶RTS MOT EN BEGR¤NSNING AV R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER %N BEGR¤NSNING -KR¤NKER DEN GRUNDLAGSF¤STA R¤TTEN ATT VIDTA STRIDS¥TG¤RDER VILKET I SIN TUR KAN F¶RHANDLINGS OCH KONFLIKTL¶SNINGSSYSTEMETS LEGITIMITET ¤VENTYRAS OCH SKADAR M¶JLIGHETEN ATT UPPR¤TTH¥LLA EN NORMSTYRNING -SL¥R MOT R¤TTEN TILL INTERNATIONELLA SYMPATI¥TG¤RDER VILKET INTE ¤R RIMLIGT %5 PERSPEKTIV -¤R I SIG ON¶DIG EFTERSOM DEN ST¶TANDE FORMEN AV FACKLIGA SYMPATI¥TG¤RDER I ST¤LLET KAN HANTERAS MED EN REGEL OM PROPORTIONALITET Bruun framhåller att sympatiåtgärder traditionellt har legat utom ramen för medlingssystemet. Detta eftersom det inte rör sig om någon konflikt som har uppkommit mellan sekundärkonfliktens parter. Bruun menar att det måhända i sig är ett förhållande som talar för att en sådan konflikträtt bör begränsas. Ett förbud mot sympatiåtgärder kan komma att luckra upp kollektivavtalssystemet. Förbudets effekt som helhet torde dock vara marginell. Däremot kan den kontroll som facket utövar på oseriösa företag minska. Bruun framhåller också att ett medlingsinstitut möjligen kan ha till uppgift att informera om verkningarna av en varslad sympatiåtgärd. Bruun pekar på att sympatiåtgärder inte skyddas av på samma sätt som stridsåtgärder som vidtas för att tillvarata egna sociala och ekonomiska intressen. Det är ändå inte alldeles lätt att genomföra ett sådant förbud. Om man gör det, ligger det nära till hands att fredsplikten blir absolut och att även politiska stridsåtgärder och demonstrationsåtgäder m.m. måste förbjudas. Bruun framhåller att det rättstekniskt är lättare att införa en begränsning som riktar sig mot klart och entydigt definierade parter. I fall parterna på arbetsmarknaden inte självmant kan begränsa excessiva åtgärder mot småföretag förefaller det inte omotiverat att i den delen överväga en begränsning av rätten att vidta sympatiåtgärder (jfr det förbud som gällde 1994). lyfter i sin rapport fram det förhållandet att olika former av sympatiåtgärder är förbjudna i . Det har haft en negativ inverkan på fackföreningarnas möjlighet att få kollektivavtal. har det eliminerat en del orimliga fackliga metoder. Metcalf anser att en begränsning av rätten till sympatiåtgärder och/eller införandet av en proportionalitetsprincip (se vidare avsnitt 6.7) skulle kunna användas som en metod för att förändra eventuella obalanser i maktförhållandet parterna emellan. Ändrade regler för sympatistrejk skulle dock troligen behöva kombineras med ett nytt system för erkännande av föreningsrätten antingen genom ett statligt organ, som i , eller i form av allmängiltigförklaring av kollektivavtal. &¶RSLAGET INNEB¤R ATT DET B¶R INF¶RAS EN BEST¤MMELSE OM ATT DET I EN KONFLIKTSITUATION SKALL R¥DA RIMLIGA PROPORTIONER MELLAN EN STRIDS¥TG¤RD OCH S¥V¤L DESS SYFTE SOM DESS SKADEVERKAN %LVANDER ANSER ATT DET FINNS STARKA SK¤L SOM TALAR F¶R ATT EN LAGSTADGAD REGEL OM PROPORTIONALITET B¶R INF¶RAS %RFARENHETERNA AV L¶NEBILDNINGSSYTEMETS BRISTER UNDER SENARE TID Ó INTE MINST I SAMBAND MED ¥RS AVTALSR¶RELSE Ó TYDER P¥ ATT DET FAKTISKT FINNS EN OBALANS IFR¥GA OM KONFLIKTSTYRKA SOM KAN VARA EN DEL AV F¶RKLARINGEN TILL ATT L¶NE¶KNINGARNA I 3VERIGE SEDAN L¤NGE GENOMG¥ENDE HAR LEGAT H¶GRE ¤N I V¥RA VIKTIGASTE KONKURRENTL¤NDER (¤RTILL KOMMER ATT F¶REST¤LLNINGEN OM PROPORTIONALITETSPRINCIPER HAR F¥TT ETT STARKT F¤STE I %' R¤TTEN %LVANDER MENAR ATT EN REGEL OM PROPORTIONALITET B¶R AVSE PROPORTIONEN MELLAN S¥V¤L STRIDS¥TG¤RDEN OCH DESS SYFTE SOM STRIDS¥TG¤RDEN OCH DESS F¶LJDER 2EGELN SOM I LAGTEXTEN HELST SKALL BESKRIVAS MED ALLM¤NT H¥LLNA FORMULERINGAR B¶R I HUVUDSAK FUNGERA PREVENTIVT $ET F¥R ANKOMMA P¥ !RBETSDOMSTOLEN ATT I N¥GRA PREJUDIKATSFALL ANGE HUR DEN SKALL TILL¤MPAS (-OENE FRAMH¥LLER ATT PARTERNA I 3VERIGE HAR ST¶RRE M¶JLIGHETER B¥DE N¤R DET G¤LLER ATT V¤LJA STRIDS¥TG¤RD OCH ATT F¶RL¤GGA ¥TG¤RDEN I TIDEN ¤N VAD PARTERNA HAR I $ANMARK OCH .ORGE $ET P¥VERKAR SANNOLIKT F¶RHANDLINGSRESULTATET P¥ FLERA S¤TT (-OENE HAR EFFEKTERNA AV EN PROPORTIONALITETSPRINCIP UTIFR¥N ATT KOSTNADERNA F¶R EN KONFLIKT ¤R EN VIKTIG FAKTOR I F¶RHANDLINGARNA /M EN FACKF¶RENING HAR M¶JLIGHET ATT V¤LJA EN METOD SOM KOSTAR LITE F¶R ORGANISATIONEN OCH SAMTIDIGT LEDER TILL STORA KOSTNADER F¶R ARBETSGIVAREN GER DET DEN FACKLIGA ORGANISATIONEN STYRKA I F¶RHANDLINGARNA $ET VERKAR RIMLIGT ATT ANTA ATT EN TOTAL STREJK ELLER LOCKOUT MEDF¶R ST¶RRE OS¤KERHET BETR¤FFANDE KOSTNADERNA F¶R DEN VARSLANDE ORGANISATIONEN ¤N BEGR¤NSADE STRIDS¥TG¤RDER G¶R %N S¥DAN OS¤KERHET G¶R DEN VARSLANDE PARTEN MINDRE STARK /M OS¤KERHETEN ¤R STOR FORDRAS DET INTE S¥ STORT TILLM¶TESG¥ENDE FR¥N MOTPARTEN I F¶RHANDLINGARNA F¶R ATT DEN VARS LANDE PARTEN SKALL AVST¥ FR¥N SIN ¥TG¤RD (-OENE MENAR ATT DET D¤RF¶R KAN FINNAS GODA SK¤L F¶R ATT BEGR¤NSA R¤TTEN TILL PARTIELLA STRIDS¥TG¤RDER LIKSOM R¤TTEN ATT FRITT F¶RL¤GGA ¥TG¤RDERNA I TIDEN ) VISSA FALL KAN DET NATURLIGTVIS DET BLIR OMFATTANDE STRIDS¥TG¤RDER I ST¤LLET F¶R SM¥ BEGR¤NSADE S¥DANA 0¥ DET HELA TAGET ¤R DET ¤ND¥ TROLIGT ATT EFFEKTEN BLIR POSITIV MEN DET KAN OCKS¥ INFLAMMERADE DISKUSSIONER VILKET KAN F¶RSV¥RA L¶SNINGEN AV KONFLIKTERNA .¤R LAGEN ¤R ALLM¤NT H¥LLEN TILL SIN UTFORMNING KAN B¥DA PARTER TRO ATT DE HAR LAGEN P¥ SIN SIDA !NDRA FORSKARE MENAR ATT EN PROPORTIONALITETSPRINCIP KAN VARA SV¥R ATT TILL¤MPA -ETCALF FRAMH¥LLER ATT FLERA FR¥GOR M¥STE $ET G¤LLER T EX VEM SOM SKALL FATTA DE AVG¶RANDE BESLUTEN OCH HUR L¤NGE EN STRIDS¥TG¤RD SKALL TILL¥TAS P¥G¥ INNAN DEN F¶RBJUDS -AN M¥STE OCKS¥ HITTA ETT SYSTEM F¶R L¶NES¤TTNINGEN I ESSENTIAL SERVICES INOM OFFENTLIG SEKTOR D¤R VARJE STRIDS¥TG¤RD KAN ANSES G¥ F¶R L¥NGT -ETCALF MENAR ¤VEN ATT DET KAN FINNAS RISK F¶R ATT DET BLIR ÙCARTE BLANCHEÙ TILL EN INEFFEKTIV ELLER MACHOBETONAD ARBETSLEDNING "RUUN FRAMH¥LLER ATT INF¶RANDET AV EN PROPORTIONALITETSPRINCIP SKULLE VARA ETT NYTT INSLAG I DEN SVENSKA ARBETSR¤TTEN 6IA %' R¤TTEN HAR PRINCIPEN VISSERLIGEN KOMMIT IN I NORDISK ARBETSR¤TT MEN DET FINNS KNAPPAST SK¤L ATT INF¶RA DEN SOM EN ALLM¤N BEST¤MMELSE -AN KAN SE EN VISS LOGIK I ATT ANV¤NDA PROPORTIONALITETSPRINCIPEN F¶R ATT BED¶MA OM EN SYMPATI¥TG¤RD B¶R VARA TILL¥TEN OM DEN ST¥R I DISPROPORTION TILL DE INTRESSEN SOM ST¥R P¥ SPEL I PRIM¤RKONFLIKTEN &R¥GAN ¤R DOCK HUR MAN SKALL M¤TA EN ¥TG¤RDS SKADEVERKNINGAR $ET FAKTUM ATT EN L¤RARSTREJK INNEB¤R BESPARINGAR F¶R DEN KOMMUN SOM UPPR¤TTH¥LLER EN SKOLA INNEB¤R V¤L KNAPPAST ATT SKADEVERKNINGARNA AV EN L¤RARSTREJK BLIR MINDRE ¤N SKADEVERKNINGARNA AV EN STREJK I EN KORVFABRIK ,IDANDE OCH MEN SOM DRABBAR RESEN¤RER VID T EX EN FLYGSTREJK KAN OCKS¥ VARA SV¥RA ATT V¤RDERA 0ROPORTIONALITETSPRINCIPEN ST¤LLER OSS ENLIGT "RUUN INF¶R EN RAD SV¥RA AVV¤GNINGAR $ET G¶R ATT INSKR¤NKNINGAR I R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER B¶R F¶RUTS¤TTA ATT SYMPATI¥TG¤RDENS OMFATTNING OCH VERKNINGAR ¤R UPPENBART ORIMLIGA I F¶RH¥LLANDE TILL PRIM¤RKONFLIKTENS OMFATTNING OCH BETYDELSE