sou · GMB324d3 · 1999-01-01 00:00:00 — Personalen som utför de administra- tiva uppgifterna med loggböcker m.m. skulle även kunna utnyttjas för de fysiska kontrollerna. Om de båda uppgifterna integreras krävs en med- veten rekryteringspolicy . Exempel på sådana organisationer finns i och i . Bedömningar av om dessa organisatio- ner är mer effektiva än sådana där inhyrd personal används är dock svå- ra att göra. personal utför landningskontroller men har framhållit att utan ytterligare resurstillskott kan inte ambitionsnivån öka. Vid en ambitionsnivå motsvarande av alla loggböcker skulle antalet kontroller uppgå t ill ca 3 000 d.v.s. ungefär dubbelt så många som 1997 då kontrollverksamheten ökade genom omdisponeringar och som enligt bedömning endast kan upprätthållas temporärt. Tre personer från arbetar i kommissionen som EU-inspektörer och kommer att ha en ingående kännedom om fiske- rikontroll efter avslutad tjänstgöring i kommissionen. har tillgång till sådana fordon som krävs för rörliga team (bilar och bå- tar). Om regeringen beslutar att blir den myndighet som skall utföra landningskontrollen måste den kontrollansvariga myn- digheten, , eller regeringen utfärda detaljerade instruktioner om hur kontrollen skall utföras. Enbart kontroll till sjöss kan inte ersätta landningskontrollen i hamn. En speciell rutin bör upprättas för den land- ningskontroll som utförs i hamn. Den bör planläggas så att kontroller utförs på ett slumpvis uttaget antal platser som grundas på bedömningar av landningsstatistiken från det administrativa systemet. En sådan inrikt- ning innebär att måste bygga upp en organisation vid sidan av övriga uppgifter för att hantera fiske kontrollen i hamnar vilket skulle kräva ytterligare resurstillskott. skall dock fortfa- rande ha ansvaret för ambitionsnivå och kvalitet. Om eller någon annan myndighet eller en privat organisation utför kontrollen bör utförandet preciseras och dokumentras (i ett avtal eller kontrakt). När det gäller inspektörernas/kontrollörernas kompetens- uppbyggnad och vidareutbildning finns möjligheter att samarbeta såväl med andra medlemsländer som med kommissionen. Eventuellt kan även bidrag er- hållas för dessa åtgärder från kommissionen. SOU 1998:24 Fiskeriadministration med avseende på den gemensamma.... Uppdrag till och avseende kontrollorganisation i hamn och har av utredningen givits i uppdrag att var för sig utarbeta ett förslag till en svensk organisation för land- ningskontroll i hamn av det yrkesmässiga fisket inom den gemensamma fiskeripolitiken samt att beräkna kostnaderna för förslaget. Beskrivning- arna skulle avse kontroll av den landade invägda fisken samt minst de moment som anges under rubriken kontrollmoment i hamn. Dessa är härledda från kontrollförordningen ( 2847/93). fick dess- utom i uppdrag att ange en kravspecifikation avseende datasystemet för administration av kontroller och kvoter. Som en utgångspunkt skulle förslagen till organisation skall baseras på en kontrollnivå i hamn mot- svarande antalet loggboksblad 1996 (56 000) vilket innebär 2 800 kontroller. Förslaget skulle innehålla: 1.Kostnadsberäkning för ambitionsnivån angiven i kronor och antal årsarbetskrafter. 2.Förslag till finansiering. 3.Vilken personal som skall användas samt dessas kompetensbehov och eventuella utbildningsbehov som kostnadsberäknas. 4.En beskrivning av utformningen av organisationen avseende t.ex. antalet fasta kontrollplatser och dessas lokalisering, antalet rörliga enheter, dessas bemanning samt utrustning för rörliga enheter och rörliga kontrollplatser. 5.Tidpunkt då organisationen kan träda i kraft. Utöver förslag avseende kontroll av yrkesfisket fick och i uppdrag att ange om kontrollnivån eller kontrollens organisation/utformning avseende det icke yrkesmässiga fisket skulle kunna ändras och i så fall på vilka sätt. Kontroller i hamn avser den invägda fisken (syftet är att kunna avgöra vad som går till försäljning och vad som inte kan säljas t.ex. därför att fiskarna ej håller minimimått eller utgör bifångst) omfatta följande mo- ment: ·rätt ifylld loggbok/ landningsdeklaration, alla uppgifter i loggboken samt kontroll av att redskap ombord överensstämmer med angivna, fartygsbeteckningar stämmer, tonnage och maskinstyrka 362 Fiskeriadministration med avseende på den gemensamma... ·rätt ifylld försäljningsdeklaration (avräkningsnotan) enligt angivna moment i kontrollförordningen, storlek och vikt för relevanta arter, pris, kvantitet, återtag, namn på säljare och köpare, plats och datum för försäljningen. Även handelsstandarder kan kontrolleras i samband med detta. ·komplettering av försäljningsdeklarationen (avräkningsnotan) med uppgifter om identifikation på fiskefartyget som landade produkterna, namn på fartygets ägare och skeppare, hamn och landningsdatum. ·transportdokument avseende landad fisk som skall säljas första gång- en på annat ställe ·vid kontrollen i hamn skall även förekomma kontroll utförd av hälso- skyddsmyndigheterna avseende undermålig fisk som inte får gå till Lagen om EG:s förordning om den gemensamma fiskeripolitiken an- ger i §§, 5, 6 och 7 vilka befogenheter som tillkommer tillsynsmyndig- heten. föreslår en samordnad organisation av kontrollen i hamnar som omfattar, landningskontroll (enligt konrollförordningens kontroller i hamn), provtagningar av landningar för industriändamål samt kontroll av handelsstandarder. Ambitionsnivån avser landningskontroll i hamnar och han- delsstandarder. För industrilandningar skall ambitionsnivån vara men är i praktiken (koncentrerade till och ) ställer upp följande effektivitetskrav utöver kontrollför- ordningens krav: ·Landningskontroll, provtagning på industrilandningar samt kontroll av handelsstadarder bör vara samordnad i en organisation vilket ger effektivitetsvinster samt ett direkt informationsflöde mellan kontrol- lens olika delar vilket medför att fiskaren och förstahandmottagaren endast kontrolleras en gång i hamnen. ·Kontrollen i hamnar bör styras direkt från en central ledning som är samordnad med organisationen för den administrativa dokumentkon- trollen, kvotavräkningen och uppföljningen av överträdelser. Indika- tioner från det administrativa systemet skall kunna leda direkt till kontroll i hamn. Kontrollen i hamn kan även ge indikationer som be- rör övrig organisation. ·organisationen skall vara flexibel och medge koncentration av åtgär- der till ett specifikt fiske eller till ett geografiskt område. SOU 1998:24 Fiskeriadministration med avseende på den gemensamma.... ·organisationen skall vara flexibel och anpassningsbar till förändring- ar som kan krävas genom ändrade fiske- och landningsmönster . ·organisationen skall medge en effektiv dialog och informationsverk- samhet bland fiskare och förstahandsmottagare om regleringar och dokumenthantering. Organisationen skall ha ett informations- och ut- bildningssyfte och vara förtroendeskapande vid sidan av kontrollen. Huvudman för en samordnad kontroll bör vara och led- ningsfunktionen bör vara placerad i . Den övriga organisatio- nen delas upp i tre regioner, , Syd- och ostkusten samt /. Inspektörerna koncentreras till platser med stort antal landningar, men med ansvar för en definierad kuststräcka. Den föreslagna organisationen och dimensioneringen följer aktuellt fiske- Om fiskemönstret ändras måste organisationen ändras därefter. har ett stort antal landningar och landningsplatser samt landningar för industriändamål vid där jourtjänstgöring krävs. Antalet fiskarter är också omfattande. Syd- och ostkusten har också ett stort antal landningar, huvudsakligen av torsk, sill, skarpsill och lax. kommer nya la ndningsmöjligheter att öppnas i Väs- tervik, troligen med stort inslag av industrilandningar, Även i krävs därför jourtjänstgöring. Inspektören på kan anställas på deltid. När det gäller /rör det sig om ett mindre antal landningar säsongsvis lax. Inspektören som placeras i kan vara säsongsanställd. Personal i den övriga organisationen kan användas under stoppet för torskfiske . Tabell 11.1: enligt 364 Fiskeriadministration med avseende på den gemensamma... SOU 1998:24 För gränskontroller mot har slutit avtal med, miljö- och hälsoskyddsförvaltningarna i , Ed, Åre, och . Inspektörerna utför kontroll av handelsstandarder enligt Fiskeri- verkets föreskrifter avseende fisk som passerar den norska gränsen. För denna verksamhet föreslås inte några förändringar. inspektörer förutsätts utföra sitt arbete med den behö- righet som ges med stöd av kapitel 5 i förordningen om fisket, vatten- bruket och fiskerinäringen. Denna behörighet är tillräcklig även för den samordnande kontroll i hamnar som föreslås. Vid behov kan Fiskeriver- kets inspektörer begära handräckning från polis, tull eller Kustbevak- ningen. Behörigheten är lämplig med hänsyn till att inspektörerna också skall ha förtroendeskapande uppgifter. Den föreslagna organisationen kräver totalt 25 årsarbetskrafter, 24 heltid och 2 deltid. Av dessa har redan 8 varav en person för arbetsledning, 5 inspektörer som kontrollerar handelsstandarder och 2 inspektörer vid . Rekryteringsbehovet är 18 personer. Fis- keriverket avser att anställa huvuddelen av inspektörerna men även and- ra former kan komma att prövas t.ex. avtal med enskilda företagare, kommuner eller länsstyrelser. avser följa EG:s formella kompetenskrav för kommis- sionens inspektörer. krav kommer att bestå i, minst gym- nasial utbildning, kompletterad med utbildning i biologi, särskilt marin- biologi eller motsvarande kunskaper som erhållits på annat sätt. Därut- över krävs goda språkkunskaper, särskilt i engelska. För att få till stånd den nya organisationen krävs en inledande utbild- ningsinsats. Denna föreslås omfatta en månad och täcka områdena juri- dik, behörighet, inspektionsförfarande, personligt uppträdande, fiskered- skap och fartyg samt biologi. Den inledande utbildningen kompletteras med fortbildning samt seminarier. nuvarande inspektörer föreslås anlitas som handledare under uppb ygg- nadsskedet. Lokaler utöver de redan befintliga i , , och kommer inte att behövas utom i . Istället bör hemar- betsplatser utnyttjas och inspektörerna utrustas med bärbara datorer, mobiltelefon och modem så att modern kan användas. Genom denna upplä ggning kommer inspektionsrapporter att kunna skrivas in direkt i databas och vara tillgänglig för den administrativa dokumentkontrollen. För rörliga enheter krävs bilar. Dessa kan antingen anskaffas genom inköp eller genom avtal så att privata bilar används i tjänsten. Frågan om tjänstebil eller privat bil får utredas vidare. Årskostnaden för organi- sationen blir totalt enligt beräkning som bygger på en genomsnittlig lönekostnad på per må- SOU 1998:24 Fiskeriadministration med avseende på den gemensamma.... nad, övriga direkta kostnader i form av traktamenten, utbildningskostna- der, bensin, eventuella hyreskostnader, avskrivningskostnader för IT- utrustning () och bilar (). I denna beräkning har räknat med bidrag från EU motsvarande av investeringskostnaderna. Tabell 11.2: beräknade årskostnad för hamnkontroll. Lönekostnader inkl. LKP, central ledning Lönekostnader, inkl LKP, 25 inspektörer Avskrivning av datorer m.m. Avskrivning bilar (10 st) Administrativa omkostnader på 1 och 2 Utbildningskostnaderna är beräknade för 5 nyrekryterade personer samt fortbildning av samtliga och tilläggsseminarier. Kommissionen förväntas bidra av kostnaderna för utrust- ning. Vilket beräknas utgå för med för bilar och för datorer och kommunikationsutrustning. Organisationen beräknas kunna verka fullt ut från beslut. Fis- keriverket har sju inspektörer i verksamhet. Rekrytering och utbildning av inspektörer beräknas ta och med handledning bör organisationen kunna verka effektivt. Under över- gångsperioden måste resurser utnyttjas till landnings- kontrollen. Kontrollen av fisket är en del av sjöövervaknings- verksamhet. Enligt kapitel 5 § 5 förordningen om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen gäller följande: Till sjöss och vid landning av fisk kontrollerar in- om sitt ansvarsområde efterlevnaden av bestämmelser om fiske. organisation omfattar den centrala ledningen i och fyra regionala ledningar i , , Karls- krona och . Tre av dessa är samlokaliserade med respektive marinkommando medan den fjärde, Marinkommando Ost är samlokali- 366 Fiskeriadministration med avseende på den gemensamma... serat med polisen. Sjöövervakningstjänsten leds operativt från Kustbe- vakningens dygnet runt bemannande fyra regionala ledningscentraler. Den lokala organisationen omfattar 26 huvud-, miljö, kust- och flygstationer. Antalet anställda är 600 varav 450 i linjetjänst. verksamhet innebär myndighetsutövning som till största delen omfattar övervakning och kontroll med tull- och polisiär inriktning till sjöss. Den polisiära övervakningen utövas till hav och i kustvattnen (inre vatten, territorialhavet och den ekonomiska zonen) samt i och . Övervakningen genomförs av kustbevak- ningstjänstemän med polis- och tullbefogenheter samt i vissa fall befo- genheter som fartygsinspektör. I verksamheten används i huvudsak flyg- plan och fartyg. Som komplement används även svävare, hydrokoptrar, snöskotrar och bilar. Sammanlagt finns 100 fartyg, tre flygplan och 80 fordon, mest bilar. verksamhet är helt finansierad med anslag. Den kännetecknas av att myndigheten utför uppgifter åt många myndigheter och organisationer till sjöss. En väl fungerande samverkan utgör därför en förutsättning för en effektiv övervaknings- och rädd- ningstjänst. Målet för är att utföra olika uppgifter i dialog med ansvariga myndigheter. Särskild vikt skall läggas vid den yttre gränskontrollen och fiskerikontrollen. Inom fiskerikontrol- len skall antalet landningskontroller ökas väsentligt. I budgetpropositio- nen gör regeringen bedömningen att den verksamhet som Kust- bevakningen har bedrivit under föregående budgetår har begränsat brottsligheten och ökat säkerheten till sjöss. Antalet landningskontroller har ökat . Fram till hade utfört 520 la ndningskontroller och beräknar att antalet kommer att uppgå t ill ca 700-800. Det statistiska underlaget är relaterat till den säsongvariation som präglar det svenska yrkesfisket och som medför intensivast fiske och minst fiske . kontrollerar att de stadgade fiskestoppen efterlevs. Dessa kontroller registreras dock inte i statistiken. beviljades ett engångsbelopp på för ökade uppgifter efter EU-inträdet bl.a. för fiskeövervak- ning. Endast för har en ökning av kontrollen skett eftersom fisket, enligt statistiken, inte är så stort . Rege- ringen föreslår i budgetpropositionen att det bev iljade engångs- beloppet permanentas. Kontrollverksamheten bedrivs i dialog med . Under den intensifierade fiskeövervakningen valde Fiskeriver- ket ut de hamnar där kontrollen skulle intensifieras. Enligt ett avtal med SOU 1998:24 Fiskeriadministration med avseende på den gemensamma.... svarar även för kvalitetskontrollen på som uteslutande sker i hamn. För att en organisation för landningskontroller skall kunna agera i en obruten kedja från fiskeaktiviteter till sjöss till och med den första för- säljningen krävs enligt en rörlig och flexibel organisa- tion. Det krävs även ett internationellt operativt samarbete främst avse- ende utbytet av information och underrättelser. anser att det inte finns något bärande skäl att bygga upp en separat organisa- tion för landningskontroll i hamn. Istället bör ifrågasättas hur kontrollen ska genomföras och organiseras på mest effektiva sätt. Organisationen behöver resurser i form av ledningscentraler, fartyg, flygplan, bilar etc. som är anpassade för uppgiften samt kompetent personal som har befo- genheter att ingripa om misstanke om brott uppstår. Det är också vä- sentligt att organisationen av de kontrollerade upplevs som effektiv och därmed brottsförebyggande. Kontrollnivån bör vara beroende av brotts- benägenheten, den intensitet i och det slag av fiske som pågår. bör verka för att detta synsätt implementeras i EU-sammanhang men f.n. får kontrollnivån anges på ett sätt som kan betraktas som mind- re resultatinriktat. Organisationen måste ha förmågan att självständigt analysera sin verksamhet och bedöma uppnådda effekter. Detta sker främst genom: ·analys av tidigare kontrollverksamhet ·att inhämta underrättelser såsom ·uppföljning av passiv och aktiv anmälda fiskefartyg ·uppgift på fiskefartyg inom EU och från tredje land som ämnar landa fisk i ·patrulleringsrapporter från flyg och fartyg ·information från sjöbevakningscentralernas radarövervakning avse- ende pågående fiskeaktiviteter Analyser av tidigare kontrollverksamhet innefattar att klarlägga avvi- kelser från vad som är föreskrivet inom ramen för EG:s gemensamma fiskeripolitik. förslag bygger på de relaterade principerna som innebär att svarar för all fysisk kontroll av det yrkes- mässiga fisket och svarar för den administrativa kontrol- len. Större effektivitet kan uppnås om även kvalitets kontrollen i hela lan- det ingår i uppgifter. En väl fungerande helhet skall genomföras genom samverkan som re- dan nu är väl utbyggd mellan och men som kan förbättras ytterligare. Framtida former för samverkan bör om- fatta: 368 Fiskeriadministration med avseende på den gemensamma... ·tydlig ansvarsfördelning mellan berörda myndigheter, främst som styrande direktiv innefattande bl.a. svenska ambitionsnivåer från re- geringen uttryckta som ramar ·för myndigheterna gemensamma strategi- och målformuleringar, möjligen kompletterade med myndighetsvisa överenskommelser ·kontinuerlig gemensam uppföljning och analys av strategier och mål- sättningar ·en sambandsfunktion inrättas genom att en tjänsteman placeras i nå- gon av myndigheterna med uppgift att hantera kontroll och övervak- ningsfrågor avseende fisket och kanalisera dessa för båda myndighe- terna ·att deltar i de internationella samarbetsorgan som behandlar kontrollfrågor som avser fisket Något ytterligare resurstillskott utöver de som an- givits i budgetpropositionen bedöms nu inte vara aktuellt för att skall kunna utföra landningskontrollen i hamn. Om regeringens förslag antas av är beredd att inom ramen för sjöövervakningsverksamheten inrikta landnings- kontrollen mot den av utredningen angivna nivån, av antalet loggboksblad. Ett annat mått på insatsen kan dock vara antalet land- ningar. Den personal som kommer att tas i anspråk är ordinarie kustbevak- ningstjänstemän med lägst grundutbildning som efter godkänd kurs ger nödvändiga kunskaper och befogenheter. Här kan tilläggas att Kustbe- vakningen redan nu har tjänstemän som av t.ex. medicinska skäl inte längre fyller kraven i sjötjänst som kan beredas uppgifter som är mer landbaserade. Befintliga kontrollplatser som är relaterade till befintliga landnings- hamnar bedöms kvarstå. Dessa kan kompletteras vid behov med rörliga kontroller. bemannar minst 16 rörliga enheter . har en fungerande organisation för att klara landningskontrollerna i enlighet med vad utredningen angivit avse- ende kontrollmoment i hamn. Någon ny organisation behöver därmed inte skapas. För att nå ambitionsnivån krävs rekrytering av personal som enligt den planering som gäller redan har påbörjat. Nödvändig rekrytering och utbildning genomförs successivt. påbör- jad utbildningsomgång är klar . Några resurser som ständigt är i beredskap för enbart fiskeövervak- ningen finns inte i systemet och kan inte avskiljas från organisationen utan att men uppstår för den övriga kustbevakningsverksamheten. SOU 1998:24 Fiskeriadministration med avseende på den gemensamma.... Beträffande kontrollnivån för det icke yrkesmässiga fisket är Kustbe- vakningen beredd att i dialog med fastlägga en nivå som är relaterad till brottsbenägenheten inom området. Avseende kostnader för insatser inom landnings- kontrollen i hamn har redovisat att det inte finns några öronmärkta resurser för fiskeövervakningen. Istället är idén med en myndighet som utför all övervakning till sjöss att minska sektoriseringen avseende den civila övervakningen till sjöss. Tanken är att denna på så sätt kan bedrivas mer kostnadseffektivt genom att kan utföra flera uppgifter och verksamheten alltid kan inriktas mot de områden som för tillfället är mest aktuella. Det är inte f.n. möjligt att fördela den avsatta resursen på yrkesmässigt fiske och fritidsfiske. Un- der 1998 kommer redovisningen att förbättras så att antalet kontroller avseende yrkesmässigt fiske respektive fritidsfiske kan redovisas var för sig. I årsredovisningen skall återrapportera kostnaden per kontroll som ett mått på kostnaden per prestation. Om denna beräkningsgrund används blir den genomsnittliga kostnaden per kontroll , beräknat på driftkostnaden för sjöövervakningen delat med antalet genomförda kontroller. Inga kapitalkostnader ingår i denna summa. I verkligheten är dock kontrollerna olika till omfattningen och kräver därför olika stor resursinsats. Med detta beräkningssätt upp- gick kostnaderna för kontrollen avseende det yrkesmässiga fisket till och fritidsfisket . utförde 431 landningskontroller i hamn. Med samma beräk- ningsgrund kostade landningskontrollerna . Ett annat sätt att beräkna kostnaderna är att sjöövervakningens andel av Kustbe- vakningens totala verksamhet 1996 utgjorde av myndighetens drift- kostnad. Totalkostnaden för fiskekontrollerna beräknat på en snittkost- nad per kontroll är ca . Landningskontroll i hamn är en uppgift som kan förenas med kontroll av industrilandningar och kvalitetskontroll. Det är viktigt att kontrollinsat- serna bygger på uppgifter från det administrativa kontrollsystemet. I dokumenthanteringen kan systematiska avvikelser upptäckas. Dessa bör leda till fysiska kontrollåtgärder. Därutöver bör kontrollen i hamn utfö- ras i preventivt syfte där kontrollinsatsen är ett komplement till doku- mentkontrollen för att avskräcka från vidare överträdelser. De fysiska kontrollinsatserna bör planeras utifrån statistik avseende antalet land- ningar i vissa hamnar och kuststräckor. Därefter bör en plan för insatser läggas upp på så sätt att kontrollplatser väljs slumpmässigt samt att alla 370 Fiskeriadministration med avseende på den gemensamma... fartyg som landar fångst kontrolleras . Planeringen för kontrollinsatser bör således inte endast bygga på brottsbenägenhet utan även vara en planlagd preventiv åtgärd. Det viktigaste basmaterialet i rapporteringen till EU avseende kvotavräkningen är loggböcker och av- räkningsnotor. Det är därför av mycket stor betydelse att det administra- tiva systemet fungerar väl. Därför bör åtgärder för att informera och utbilda fiskarena ingå som en uppgift för kontrollpersonalen. Samtliga uppgifter i det administrativa systemet och kontrollsystemen i land, till sjöss och i luften bildar ett system. Huvudansvaret bör därför för helhe- ten ligga hos en myndighet. har personal som kan uppgiften men har inte den ingående kunskapen om det administrativa systemet. arbetssätt innebär att prioritera mellan olika uppgifter. Det innebär att en planerad kontrollinsats i hamn kan avbrytas av en högre prioriterad upp- gift. I uppgifter efter EU-inträdet har i än högre grad än tidigare den yttre gränskontrollen och fiskekontrollen poängterats. Genom betoningen på gränskontrollen förväntas befin- na sig ännu mer till havs medan den fiskerikontroll som avser landnings- kontroll förväntas ske i land. kan inte redovisa sär- kostnaderna för en hamnkontroll som bedrivs utifrån fiskerikontrollens krav. Utredningen bedömer att har svårt, även med en toppad organisation att uppnå ambitionsnivån . Om ambitionsnivån enligt målsättningen inom EU skulle sättas till torde resurser behö- va tillföras. Den utbildning som tjänstemän får torde behöva kompletteras avseende kontroll i hamn om skall fortsätta utföra uppgiften. Fiskeri kontrolluppgiften är inte enbart en polisiär brottsbekämpande funktion. har redogjort för hur verket skulle bygga upp en funk- tion för landningskontroll i hamn. En integration med landningskontroll av industrilandningar, kvalitetskontroll samt av det administrativa sys- temet kan uppnås i förslag.