sou · GMB3115d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Att distansarbete som företeelse blivit så uppmärksammat kan delvis förklaras av att det också svarar mot ett marknadsbehov av en mer flexibel arbetskraft med lösare förbindelse mellan arbetstagare och arbetskraft (se t.ex. , 1996). Frihet och flexibilitet har blivt honnörsord i debatten kring distansarbetets potentialer. Distans- arbete ses som ett medel för att uppnå en större individuell frihet. Friheten kan dels syfta på en större frihet i relation till arbetets förläggning och rum och dels när det gäller att kombinera det betalda arbetet med det obetalda familjearbetet och fritiden. Att problematisera distansarbete ur ett jämställdhetsperspektiv kan göras utifrån olika utgångspunkter. I denna rapport ses olika former av distansarbete som ett av flera andra uttryck för nya organisationsformer som växer fram. Det finns, med den definition av distansarbete som svenska undersökningar ofta använder sig av, andra arbetsformer som är minst lika viktiga att uppmärksamma, t.ex. olika varianter på telekontor (s.k. call- centra) och utlokaliseringar av mindre kvalificerade administrativa arbetsuppgifter (s.k. back-office funktioner). Dessa organisationsformer har inte ägnats samma uppmärksamhet. En speciell kartläggning av dessa arbetsformer och arbetsvillkor är särskilt angelägen ur ett jämställdhetsperspektiv. 5 Inom kvinnoforskningen förs en diskussion om arbetsbegreppet som är intressant även i detta sammanhang. För en överblick av litteraturen på området se t.ex .Mirchandani (1998). Kvinnoforskningen har framför allt försökt vidga arbetsbegreppet på två sätt, dels genom att omfatta det obetalda familjearbetet och dels genom att synliggöra det känsloarbete (emotional labour) som ingår i många service- och omsorgsarbeten. I föreliggande rapport problematiseras distansarbete utifrån följande dimensioner: -Könsspecifika mönster och strukturer på arbetsmarknaden. -Könskontrakt 6 mellan kvinnor och män med avseende på samhällets betalda och obetalda arbete. -Hemmet som plats och jämställdheten inom familjen. -Svenska kartläggningar problematiserade ur ett jämställdhetsperspektiv. -Teknik och maskulinitet. +¶NSSPECIFIKA M¶NSTER OCH STRUKTURER P¥ DEN SVENSKA ARBETSMARKNADEN I litteraturen om distansarbete fokuseras ofta individperspektivet ( se t.ex.Engström och , 1997, Forsebäck, 1995). Individens möjligheter att skapa sig sin egen speci- ella och skräddarsydda variant på distansarbete lyfts fram. Personliga erfarenheter ges ofta en generaliserbarhet utan att de ofta priviligierade arbetsvillkoren (kvalificerade arbetsuppgifter med stor frihet i arbetet) synliggörs. Att se variationerna, möjligheterna och mångfalden är naturligtvis viktigt när det gäller nya 7 arbetsformer som distansarbete men det får inte innebära att betydelsefulla samhälleliga strukturer och mönster osynliggörs. Ur ett jämställdhetsperspektiv är det viktigt att väva in den omfattande kunskap vi har om könsspecifika mönster och strukturer på arbetsmarknaden och i organisa- tioner. I olika rapporter8 och slutbetänkande – Ty makten är din... Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda , (SOU 1998:6) framgår tydligt att den svenska arbetsmarknaden långt ifrån är en jämställd arbets- marknad. Två dimensioner av den svenska arbetsmarknaden är nödvändiga att uppmärksamma i relation till nya organisationsformer som distansarbete, den horisontella och vertikala 6Begreppet könskontrakt eller genuskontrakt har myntats av kvinnoforskare för att beskriva arbetsfördel- ningen mellan kvinnor och män. Maktaspekter och förhandlingar ingår som viktiga aspekter i begreppet. Könskontrakt kan uttryckas såväl på en strukturell samhällelig nivå, som en arbetsplatsnivå och i familjen (, 1997, och , 1995). 7Begreppet distansarbete omfattar i många svenska undersökningar ofta arbetsformer som inte förutsätter tekniska hjälpmedel som t.ex. när lärare utför visst arbete som föreberedelser och planering i hemmet. En form av distansarbete som funnits . 8De rapporter utöver slutbetänkandet som är särskilt intressanta i detta sammanhang är; Om makt och kön – i spåren av offentliga organisationers omvandling, SOU 1997:83, Ljusnande framtid eller ett långt farväl? Den svenska välfärdsstaten i jämförande belysning, SOU 1997:115, Ledare, makt och kön, SOU 1997:35, Glastak och glasväggar? Den könssegregerade arbetsmarknaden, SOU 1997:137, Män passar alltid? Nivå- och organisationsspecifika processer med exempel från handeln, SOU 1998:4. Av nedanstående definitioner hämtade ur slutbetänkande framgår att: (ORISONTELL SEGREGERING innebär att fördelningen av kvinnor och män mellan sektorer och yrken är olika. Kvinnor finns i hög grad i vissa sektorer och yrken och män i andra. Vi menar att arbetsmarknaden dessutom är könssegregerad efter arbetstid. Den tidigare arbetsdelningen där kvinnor utförde oavlönat och män avlönat arbete har ersatts av en arbetsdelning där män lönearbetar på heltid och kvinnor i hög grad på deltid. 6ERTKAL SEGREGERING innebär att fördelningen av kvinnor och män på olika positioner inom sektorer och yrken är ojämn. Kvinnorna tenderar att systematiskt återfinnas på lägre befattningsnivåer och mindre prestigefyllda jobb än männen och männen är i större utsträckning chefer. (Ty makten är din s.78), Det finns anledning att förmoda att arbetsmarknadens könsspecifika mönster och struk- turer generellt även avspeglas och återskapas i nya organisationsformer som t.ex. distansarbete9. Organisationer är bekönade (gendered) och arbetsuppgifter köns- märkta. För en fördjupad förståelse av detta se t.ex.Acker,1987, , 1994, Westberg-Wolgemuth (1996). Det är därför mer sannolikt att vi kommer att se fler distansarbetande kvinnor med lågkvalificerade arbetsuppgifter än män och fler distansarbetande män med högt kvalificerade arbetsuppgifter än kvinnor. Av figur 1 framgår att kvinnors arbetsmarknad i mycket stor utsträckning är den offentliga sektorn. Kvinnors beroende av offentlig sektor som arbetsmarknad varierar även efter region och kommuntyp (se t.ex.Gunnarsson och , 1995). Kvinnornas största yrkesområde är hälso- och sjukvårdsarbete samt socialt arbete som också till största delen återfinns inom den offentliga sektorn. Nästan en tredjedel av den kvinnliga arbetskraften finns där. Dessa yrkesområden omfattar en stor andel omsorgsarbeten som riktas mot barn, gamla och sjuka. Det är arbeten som kräver en kroppslig närhet till omsorgstagaren och som innehåller arbetsuppgifter som vare sig är möjligt, enkelt eller ens önskvärt att de utförs på distans. 9 För förklaringsteorier till den könssegregerade arbetsmarknaden se t.ex.Kvinnomaktutredningens slutbe- tänkande – Ty makten är din.... kap. 6. &IGUR +VINNORS OCH M¤NS ARBETSMARKNAD F¶RDELADE P¥ OLIKA SEKTORER I SAMH¤LLET Källa: Ty makten är din... Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda (SOU 1998:6, s. 82). Det är väl känt att det finns kvinnliga och manliga yrken, se figur 2. Kvinnornas största yrkesområde är som påpekats ovan hälso- och sjukvårdsarbete och socialt arbete. Männens motsvarighet är tillverkningsarbete. Det näst viktigaste området för kvinnor är administrativt och kontorstekniskt arbete. Ett yrkesområde med arbetsuppgifter som i högre grad kan tänkas utföras i någon form av distansarbete. Man kan till detta tillägga att även om kvinnor gör inbrytningar i traditionellt manliga yrken så tenderar kvinnorna i dessa yrken att arbeta inom den offentliga sektorn. Diagrammet i figur 2 visar de 30 vanligaste yrkena 1990 sorterade efter antal personer i yrket. Jämförbara data för senare datum finns tyvärr inte att tillgå. Könsspecifika mönster, som är intressanta med tanke på distansarbete, finns även när kvinnor och män arbetar inom samma yrkesområde. Citatet nedan illustrerar detta: +VINNOR OCH M¤N UTF¶R OLIKA ARBETSUPPGIFTER /CKS¥ N¤R DE ARBETAR INOM SAMMA YRKESOMR¥DEN F¶RDELAR SIG ARBETSUPPGIFTERNA MELLAN DEM EFTER GANSKA TYDLIGA M¶NSTER +VINNORNA HAR DE MERA BUNDNA SERVICEINRIKTADE OCH MOTTAGANDE UPPGIFTERNA MEDAN M¤N HAR MERA R¶RLIGA OMR¥DEN +VINNORNA ¤R F¶RETR¤DESVIS INNES¤LJARE MEDAN M¤NNEN ¤R UTES¤LJARE (Callemar, 1991, ur Ty makten är din... SOU 1998:6) Man kan ställa sig frågan vad denna könssegregering av arbetsuppgifter innebär för de nya distansarbetsformerna. Tecken på att s.k. mobilt distansarbete 10 domineras av män finns redan (Huws, 1997). En kartläggning av det mobila distansarbetets utbredning och 10 Med mobilt distansarbete avses här multi-locational or mobile teleworking, carried out on the move by workers who are nomadic for some time or all of their working hours (Huws, 1996) könsfördelning vore önskvärt. Detta för att studera könssegregeringen i det betalda arbetet men också för att utforska det könskontrakt som finns mellan det betalda och obetalda arbetet hos denna kategori av distansarbetare. &IGUR $E ST¶RSTA YRKENA ORDNADE EFTER ANTAL PERSONER I YRKET Källa: m.fl., 1998, Vad har hänt? En annan organisationsform där IT utvecklingen har varit en pådrivande kraft är framväxten av de moderna telekontoren (s.k. call centra). Inom denna kategori kan man förmoda att de KVINNODOMINERADE BUNDNA SERVICEINRIKTADE OCH MOTTAGANDE UPPGIF När det gäller arbetstid finns så starka könsspecifika mönster på arbetsmarknaden att talar om en tredje dimension av segregering – den könssegre- gerade arbetstiden. finns av alla kvinnor i arbetskraften. arbetar heltid, lång deltid och kort deltid och var arbetslösa, resterande är utanför arbetskraften. finns av alla män i arbetskraften. Av dessa arbetar heltid, lång deltid och kort deltid och var arbets- lösa, resterande dryga befinner sig utanför arbetskraften .11 Det finns könsskiljande orsaker till att kvinnor och män arbetar deltid. Lite av kvinnorna anger hushållsarbete /barntillsyn som skäl. Svårt att få heltid anges däremot av bägge könen av för såväl kvinnor som män (SCB/, 1997). &IGUR $IAGRAMMEN VISAR BEFOLKNINGEN MELLAN ¥R EFTER SYSSELS¤TTNINGSSTATUS Källa: På tal om Kvinnor och Män. Lathund om jämställdhet 1998 (SCB). Ser vi även till hur kvinnor och män använder tiden och då också låter arbete omfatta såväl det betalda som obetalda arbetet faller en bild ut som är mycket intressant att reflektera över i relation till distansarbete, framför allt till den helt- eller delvis hem- baserade formen av distansarbete. Unga kvinnor och män är de som arbetar minst. De studerar också mest och har mest fritid. Yngre medelålders utan barn (här avses barn ) visar minst skillnader mellan kvinnor och män i hur de använder tiden. Äldre medelålders utan barn förvärvsarbetar mindre och hemarbetar mer än yngre medelålders. Särskilt intressant i detta sammanhang är att föräldrar är de som i särklass arbetar mest, särskilt de som har förskolebarn. Småbarnsmammor hemarbetar mest. Småbarnspappor samt mammor och pappor till skolbarn förvärvsarbetar mest. I kartläggningen av det svenska distans- arbetets utbredning – 97 (och , 1997) framgår att i ålders 11 Källa: På tal om Kvinnor och Män. Lathund om jämställdhet. SCB (1998). gruppen 30–återfinns den största andelen av de distansarbetande. En fördjupad analys av kopplingen mellan föräldraskap och distansarbete görs dock inte i undersök- ningen. Detta utgör ett viktigt område att utforska vidare för att kunna svara på frågan om distansarbete i olika former kan främja en ökad jämställdhet i familjen eller om det cementerar gamla könsroller. Aspekter av den flexibla arbetsmarknaden som är av intresse för utvecklingen av distansarbetsformer är ökningen av de tidsbegränsade anställningarna. Man kan ställa sig frågan om arbetsformer som distansarbete främjas av lösare förbindelser mellan arbetsgivare och arbetstagare eller inte? De kartläggningar som finns av det svenska distansarbetets utbredning ger inte svar på den frågan. De tidsbegränsade anställningarna har ökat bland både kvinnor och män . Den vanligaste typen av sådan anställning för kvinnor är fortfarande vikariat. För män är objekts- och projektanställning vanligast. Att kallas vid behov är en anställningsform som ökat, särskilt bland kvinnor. Ser man till andelen tidsbegränsat anställda efter ålder och kön ser man att yngre kvinnor och män (framför allt åldergruppen 20–) är tidsbegränsat anställda i högre utsträckning än äldre kvinnor och män. Kanske är den lösa anställningsformen en delförklaring till att distansarbete inte förekommer här i lika hög utsträckning som bland äldre åldersgrupper. Man kan också fråga sig om objekts- och projektanställningsformen, som är starkt mans- dominerad, öppnar större möjligheter till distansarbete än vikariatsformen som är starkt kvinnodominerad? Vi kan inte förklara kvinnors och mäns arbetsmönster, val och handlande på arbets- marknaden om vi inte också väger in det obetalda arbetet i familjen, som i högre usträckning utförs av kvinnor än män. Figuren på nästa sida visar det könskontrakt (se not 1), uttryckt på en generell nivå, som finns mellan kvinnor och män och betalt och obetalt arbete i det svenska samhället (m.fl., 1998). Kvinnors och mäns liv kan naturligtvis inte, sammanfattas i en enkel standardform. Variabler som är viktiga att utforska när det gäller distansarbete och könskontrakt är t.ex, livsform, livscykelfas, yrke, regionala och kulturella skillnader, samt nya konstruktioner av kvinnlighet och manlighet. Ett fruktbart angreppssätt att studera distansarbete vore att använda sig av en livsformsanalys som också inkluderar jämställdheten mellan kvinnor och män. Utifrån måtten; graden av segregering (arbetsmarknadens) och graden av vård och omsorg arrangerad inom ramen för familje- och släktband synliggör tre olika typer av regionala könskontrakt i (, 1997) nämligen; det TRADITIONELLA K¶NSKONTRAKTET där segregeringen på arbetsmarknaden är omfattande och inslaget av familjebaserade lösningar är stort (i bruksorter, skogs- och fjällbygder samt religiösa bygder), det MODERNISTISKA K¶NSKONTRAKTET där en större integrering råder och där mer offentliga omsorgsformer gäller (i , storstadsregioner samt residensstäder/utbildningsorter). 12 Hur ett sådant angreppssätt skulle kunna se ut skisserar (dock ej med ett uttalat jämställhetsperspektiv) i artikeln Distansarbete som lösning eller problem – tolkning genom livsformsteorin. Nordisk Samhällsgeografisk nr 20, Mars 1995. Det OTRADIONELLA K¶NSKONTRAKTET slutligen som bildar en egen form genom en kombina- tion av de övriga två (i autonoma regioner, kustregioner samt dynamiska landsbygder). Intressant att notera är att vad som beskrivs som expansiva regioner inte på något självklart sätt omfattas av ett mer jämställt könskontrakt. Dessa regionala variationer i könskontrakt är viktiga att beakta när regionala distansarbetssatsningar görs för att undvika en cementering av ojämställdheten mellan kvinnor och män. &IGUR 4ABELLEN VISAR TID F¶R ARBETE BLAND ¥RINGAR I TIMMAR OCH MINUTER PER VECKA EFTER TYP AV ARBETE Omsorg om egna barn tillsyn och hjälp till barn Inköp av varor och tjänster reparation och underhåll av fordon reparation och underhåll i hemmet Resor i samband med hemarbete * Inkluderar lunch samt resor till och från arbetet. Källa: Tidsanvändningsundersökningen, SCB. Figuren är intressant därför att den visar att svenska kvinnor och män i princip arbetar lika mycket , men den största andelen betalt arbete utförs av männen medan kvinnorna utför den största andelen obetalt arbete. Detta måste tas med i bilden när vi diskuterar distansarbete. Denna problematik behandlas ytterligare i rapportavsnittet – Hemmet en jämställd plats? 3VENSKA KARTL¤GGNINGAR AV DISTANSARBETE I många svenska kartläggningar av distansarbete finns generellt inte en bra könsuppdelad statistik, vilket vore önskvärt. Ett par av undersökningarna t.ex.ULF 95 (och , 1997) och 97 (1997) har dock genomgående en könsuppdelad statistik där viktiga skillnader mellan könen redovisas vad gäller främst tid, branscher och yrken. inte ett tillräckligt bra underlag för att uttala sig om distansarbete i olika former är en potential eller ett hinder för en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Mot bak- grund av att den vanligaste formen av distansarbete i är den där distansarbetet delvis förläggs till hemmet och framför allt omfattar ålderskategorier som inrymmer familjer med skolbarn hade det varit värdefullt att familje- och hushållsaspekter hade belysts bättre. Här behövs ytterligare undersökningar som fokuserar problemställningar kring distansarbete, fördelningen mellan könen av det betalda och obetalda arbetet, samt distansarbetets koppling till olika familjetyper (se avsnittet Hemmet – en jämställd plats? Aktuella svenska undersökningar 13 sammanfattar det svenska distansarbetet som ett flexarbete som delvis är förlagt till hemmet (få arbetar däremot i hemmet), det är vanligast inom utbildning och forskning, bland medelålders och högutbildade. Beroende på hur distansarbete definieras blir distansarbetaren i vissa fall främst en man i andra fall främst en kvinna. Ett kritiskt öga är överhuvudtaget nödvändigt när det gäller jämförelser mellan olika undersökningar om distansarbete, såväl mellan svenska undersökningar som internationella. De data som redovisas i detta avsnitt är hämtade från ULF95 (och , 1997) och AKU97 (, 1997). Här måste man dock vara uppmärksam på att undersökningarna inte är helt jämförbara. 15 En viktig skillnad är att i ULF95 ingår egna företagare men inte i AKU97. Enligt ULF95 uppskattas det totala antalet distansarbetare i till ungefär 700.000. Detta motsvarar av alla sysselsatta i landet, vilket innebär att nästan var femte svensk på arbetsmarknaden är en regelbunden distansarbetare. En överväldigande majoritet av dessa delade sin tid mellan bostaden och en konventionell arbetsplats. (drygt 300.000) arbetar på distans 2–/vecka. Ungefär 400.000 personer arbetar enligt undersökningen på distans och av dessa utgör endast en liten del ca 50.000 de som distansarbetar på heltid. 13Denna sammanfattning baseras främst på undersökningsresultaten från följande kartläggningar: TCO94, ULF95, AKU97, Stela 97, 96 och KOM97. Distansarbete i dessa undersökningar ges olika definiktioner och utfallet varierar därför en del. Definitioner- na omfattar oftast arbete på distans och kopplar inte arbetsformen till en användning av tekniska hjälpmedel. Detta gör att även traditionellt hemarbetande yrkesgrupper som t.ex. lärare räknas in. Flera av undersökning- arna avgränsar också definitionen till anställda som har avtal med arbetsgivaren om att kunna arbeta på distans. 14Några aspekter vid definieringen av distansarbete att se upp med vid jämförelser är: omfattas egna före- tagare?, krävs tekniska hjälpmedel?, är tekniknivån lika?, antal min. timmar hemifrån eller annan plats, om- fattas enbart de som har en överenskommelse med arbetsgivaren eller de som faktiskt gör det?, dras en skilje- linje mellan de som arbetat i hemmet av tradition som dagmammor, lärare eller inte? 15ULF95 definierar distansarbete som: Förvärvsarbete som helt eller till någon del förläggs till bostaden eller annan plats än den ordinarie arbetsplatsen. Nedre gräns för distansarbetets tidsmässiga omfattning är satt /vecka. Jordbrukare och barnomsorgspersonal är undantagna (, M och , R, s.32). 97 innefattar i sin definition anställda med överenskommelse med arbetsgivaren om att förlägga hela eller delar av arbetstid i hemmet. Den hemarbetande får redovisa om de arbetar regelbundet hemma eller då och då. (, 1997) Av de distansarbetande är män och kvinnor. Figur 5 visar hur dessa distansarbetare fördelar sig på kön och ålder. &IGUR $ISTANSARBETARE K¶N OCH ¥LDERSF¶RDELNING Källa: och (1997, s. 39)) Av figuren framgår att den stora majoriteten av distansarbetarna är mellan 30–. Den största gruppen distansarbetare, drygt en tredjedel, finns samlade i åldersklassen 40–. Kvinnorna dominerar och utgör lite av dessa. Dessa ålders- grupper sammanfaller med när svenska familjer har hemmaboende barn (framför allt skolbarn). Kvinnor och män löser relationen arbete – familj på olika sätt under denna livsfas. Kvinnorna arbetar generellt mer deltid och männen mer heltid (se även avsnitt 2). Vilka könskontrakt mellan det betalda och obetalda arbetet som avspeglas hos kvinnor och män i distansarbetsformen vore intressant att undersöka. Man skulle också vilja veta om distansarbetare representerar en speciell familjetyp; konventionell, patriarkal, semijämställd eller jämställd (se avsnitt 4 för en beskrivning av familjetyperna) för att kunna uttala sig bättre om distansarbetets potentialer ur ett jämställdhetsperspektiv. De distansarbetande i ULF95-undersökningen är starkt överrepresenterade inom den privata sektorn (obs att egna företagare omfattas av definitionen) och utgör dvs. ca 350.000 personer. Inom den kommunala sektorn återfinns . är verksamma inom den statliga sektorn och inom landstingssektorn. Undersökningen visar också att det är vanligast med distansarbete bland mellan- och högre tjänstemän samt företagare än arbetare och lägre tjänstemän. Här kan man också se att den tidigare beskrivna könssegregeringen på arbetsmarknaden delvis återfinns. Företagare som distansarbetar är t.ex.i mycket högre utsträckning män än kvinnor. När det gäller högre tjänstemän som distansarbetar är fördelningen mycket lika mellan könen, förmodligen finns dock kvinnorna inom offentlig sektor och männen i privat. Bland distansarbetande mellantjänstemän dominerar kvinnor starkt. I AKU97-undersökningen framkommer att nära hälften av dem som har en överens- kommelse med arbetsgivaren att arbeta hemma regelbundet eller då och då, tillhör kategorin teoretisk specialkompetens, en femtedel arbeten som kräver kortare hög- skoleutbildning, en sjättedel Service, Omsorgs- och försörjningsarbete och ledningsarbete. Av AKU97 undersökningen, se figur 6, framgår att andelen kvinnor och män som arbetar hemma varierar starkt inom olika branscher. &IGUR !NDEL SOM ARBETAR HEMMA I RESPEKTIVE BRANSCH OCH K¶N Källa: AKU97 undersökningen. Enligt ULF95 undersökningen använde av alla distansarbetare persondator som arbetsredskap, av dessa är män, varav använde PC med modem, telefax och elektronisk post. Det datorstödda distans- arbetet är i högre utsträckning representerat inom den privata sektorn, än den offentliga. Enligt AKU97 uppger av de som arbetar hemma att de inte behöver några tekniska hjälpmedel, av männen är det och av kvinnorna . Det är enligt AKU97 framför allt kvinnor som regelbundet arbetar hemma som uppger att de inte har behov av teknisk utrustning. Detta förklaras troligen av att dessa kvinnor befinner sig i traditionellt hemarbetande yrken som t.ex.dagmammor. uppger att de har behov av telefon (mobiltelefon, vidarekopplad telefon från jobbet samt vanlig hemtelefon). av de som arbetar hemma har behov av en dator för att kunna utföra sitt arbete. Här visar AKU97 att män och kvinnor använder egen dator i lika stor utsträckning men eftersom skillnaden i andel som har dator betald av arbetsgivaren skiljer sig, så blir det skillnad i andel som behöver dator för sitt arbete hemma. av männen mot av kvinnorna behöver dator för arbetet hemma, ca 64.000 män och 60.000 kvinnor. Undersökningen visar också att det är en dubbelt så stor andel av männen mot av kvinnorna som har möjlighet att koppla upp sig via dator till sitt arbete, totalt är andelen . Det är angeläget att ytterligare kartlägga den form av distansarbete som omfattar den distansarbetande kärntruppen där den mest avancerade IT tekniken används för bearbetning och överföring av arbete, även om den än så länge omfattar relativt få personer (knappt 30.000 personer, AKU97). Är det en arena där det manliga företrädet på nytt reproduceras och förstärks eller finns det inbrytningar av nya kvinnogrupper där? Det tekniska rummet har av tradition förbundits med maskulinitet. En maskulinitet som kännetecknas av status, makt och tolkningsföreträde. Detta gäller även för den moderna informationstekniken.