sou · GMB334 · 1999-01-01 00:00:00 — Försäk- ringskassan får även besluta att sjukpenning inte längre skall betalas för försäkrad som helt eller delvis uppskjutit sitt uttag av ålderspension och som fått sjukpenning efter det att han eller hon har uppnått . Denna prövning sker enligt de principer som gäller för ställningstagande till utbyte av sjukpenning mot förtidspen- sion. Utredningen föreslår som finansiering av sitt förslag att rätten till sjukpenning för den som fyllt minskas från nuvarande . En sådan sänkning medför en kostnadsminskning med ca siffror (ca med en genomsnittlig sjukpenning om per dag). Konsekvenserna av den föreslagna finansieringen har utredningen inte närmare penetrerat. Det bör noteras att utredningens sakkunniga och experter därigenom inte haft möjlighet att värdera finansierings- förslaget utifrån ett vidare och mera allmänt perspektiv. 5TREDNINGENS F¶RSLAG: De ändrade reglerna för bedömning av före- tagare enligt steg-för-steg-modellen bör träda i kraft . Utredningens förslag bör träda i kraft . De nya reg- lerna bör tillämpas även på sjukfall som pågår vid ikraftträdandet. En positiv förändring som kan ha vital betydelse för den enskilde bör inte begränsas till att omfatta enbart sjukfall som påbörjas efter ikraft- trädandet. Eftersom antalet personer som kan komma ifråga är begränsat bör ett sådant förfarande inte innebära några större problem för försäkringskassorna. Övergångsbestämmelser är därför, enligt ut- redningens uppfattning, inte nödvändiga. 6.1Förslaget till ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring Paragrafen ändras så att även företagare kan prövas enligt steg 3 och 4 i steg-för-steg-modellen. Skälen framgår av den allmänna motiveringen, avsnitt 3.4.7. Företagare skall ges samma möjligheter till rehabilitering till andra arbetsuppgifter inom den egna verksamheten som finns för arbetstagare i förhållande till andra arbetsuppgifter hos arbets- givaren. Formuleringen I DEN avser att visa att företagsformen inte skall vara styrande för huruvida åtgärder kan vidtas inom socialförsäkringens ram. Prövning enligt steg 3 och 4 skall göras för alla försäkrade som har en arbetsgivare eller ett eget företag oberoende av hur deras anknytning till det tidigare arbetet är konstruerad. Företagares rätt till ersättning från arbetslöshets- och socialförsäkring Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppdrag att belysa effekter som kan uppstå i samband med företagares rätt till ersättning från arbetslöshets- och socialförsäkring. Utredaren skall kartlägga antalet företagare med partiell arbetsförmåga som på grund av nuvarande ersättningsregler av- vecklar sin rörelse och i vilken utsträckning de övergår till annan verk- samhet eller blir arbetslösa. Vidare skall utredaren vid behov lämna förslag på vilka regelförändringar som bedöms vara erforderliga för att eliminera eventuella oönskade effekter. Om förslag lämnas skall ut- redaren värna viktiga principer om att löntagare och företagare så långt som möjligt behandlas lika i trygghetssystemen. Förslagen skall även bidra till att arbetslinjen upprätthålls samt att tr ygghetssystemen utformas så att missbruk minimeras. Utredaren skall också belysa ad- ministrativa, kostnadsmässiga och juridiska konsekvenser av föreslagna förändringar. I proposition 1996/97:107 angav regeringen sin avsikt att noga studera frågan om företagares rätt till arbetslöshets- och socialförsäkringser- sättning så att oönskade effekter undviks för denna grupp. Bakgrunden var de genomförda förändringarna avseende kriterier för rätt till ersättning i form av sjukpenning och förtidspension (prop. 1996/97:28). Erforderliga förslag skulle presenteras i budgetproposi- tionen för . () fick i uppdrag att i samråd med () och (SoS) göra en genomgång av företagarnas rätt till arbetslöshetsersättning respektive ersättning från socialförsäkringen. Av redovisningen framgår bl.a. att en företagare för att anses arbetslös måste ha lagt ned hela verksamheten definitivt eller åt- minstone tillfälligt. Aktiva företagare kan inte få arbetslöshetsersätt- ning, dvs. det är inte möjligt att driva egen verksamhet partiellt och på den resterande delen få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. Vidare har RFV fått i uppdrag att i samråd med AMS och SoS följa upp effekterna av de nya kriterierna för rätt till sjukpenning och för- tidspension. Uppdraget skall redovisas . I budgetpropositionen för presenterades inte något förslag till regelförändringar på området. Istället framförde regeringen sin av- sikt att tillsätta en särskild utredare samt att återkomma till med förslag så att beslut skulle kunna fattas . '¤LLANDE REGLER INOM SOCIALF¶RS¤KRINGEN Fr.o.m. gäller nya kriterier för rätt till sjukpenning och förtidspension. Vid bedömning av i vad mån arbetsförmågan är nedsatt skall beaktas den försäkrades förmåga att försörja sig själv genom sådant arbete som är normalt förekommande på arbetsmarkna- den, eller genom annat lämpligt arbete som är tillgängligt för den för- säkrade. En generell princip i socialförsäkringen är att anställda och företagare behandlas lika vid bedömning av rätt till ersättning. Denna princip gäller fortfarande. En försäkrad som inte längre klarar sitt vanliga arbete på heltid, men vars medicinska tillstånd inte utgör något hinder för annat heltids- arbete, har inte någon rätt till ersättning från socialförsäkringen. Om den försäkrade då väljer att stanna kvar på deltid i sitt vanliga arbete kan han eller hon sägas vara partiellt arbetslös om inte något annat ar- bete finns tillgängligt. En försäkrad som inte bedöms ha arbetsförmåga för annat normalt förekommande arbete har naturligtvis rätt till partiell ersättning. Dessa regler gäller såväl anställda som företagare. G¤LLANDE REGLER INOM ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN Både anställda och företagare har rätt till arbetslöshetsersättning. En företagare måste dock enligt huvudregeln lägga ned hela sin verksam- het definitivt för att betraktas som arbetslös. Orsaken är att arbetslös- hetsersättning inte får bli inkomstutfyllnad i mindre lönsamma företag, vilket kan skapa konkurrenssnedvridningar. Dessutom finns inte några reella kontrollmöjligheter avseende omfattningen av företagares arbete. gjordes emellertid en del justeringar i regelsystemet som innebär att en företagares arbetslöshet skall avgöras utifrån en samlad bedömning av om den personliga verksamheten har upphört. Detta kan t.ex. innebära att en företagare i vissa fall inte behöver sälja den näringsfastighet som han eller hon bor på för att betraktas som ar- betslös. Vidare infördes en möjlighet att låta företag vara vilande med samma syfte. 0ROBLEM MED G¤LLANDE REGLER F¶R F¶RETAGARE Av ovanstående framgår att nuvarande regler inte ger företagare med partiellt nedsatt arbetsförmåga i den egna verksamheten, men där det medicinska tillståndet inte utgör något hinder för företagaren att arbeta heltid i annat normalt förekommande arbete, rätt till ersättning från socialförsäkringen. För företagare finns heller ingen rätt till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen om han eller hon väljer att stanna kvar i den egna verksamheten på deltid, eftersom kraven är att hela rörelsen avvecklas. Utredaren skall göra en bedömning av hur många företagare som, på grund av att de inte längre klarar sitt arbete på heltid, ansökt om ersätt- ning från den allmänna försäkringen och fått avslag då de bedömts ha hel arbetsförmåga i ett annat på arbetsmarknaden normalt förekom- mande arbete. Enligt reglerna i arbetslöshetsförsäkringen kan, som ovan nämnts, en företagare inte uppbära arbetslöshetsersättning på del- tid. Utredaren skall därför redogöra för hur många företagare som i den beskrivna situationen avvecklar sin rörelse. Utredaren skall också klar- göra om dessa personer övergår till annat arbete eller blir arbetslösa. Dessutom skall utredaren undersöka vilka kategorier av företagare det kan röra sig om. Vidare skall utredaren, om det behövs, föreslå erforderliga regelför- ändringar vad avser företagares rätt till arbetslöshets- och socialförsäk- I detta arbete ingår också att definiera den kategori företagare som skall omfattas av en förändring. Vid förslagens utformning skall utredaren så långt som möjligt värna viktiga principer i nuvarande generella ersättningssystem. En lösning som ger företagare rätt till arbetslöshetsersättning vid partiell arbetslöshet riskerar nämligen att urholka arbetslöshetsförsäkringens karaktär av omställningsförsäkring, eftersom företagarens incitament att kombinera det partiella företagandet med att söka eller acceptera ar- bete på annan ort minskar. En lösning inom socialförsäkringen föran- leder i sin tur särregler för kategorin företagare. Dessa skulle då få er- sättning på andra grunder än övriga försäkrade, med lägre ställda krav på arbetsförmågans nedsättning, vilket innebär avsteg från principen om likabehandling i trygghetssystemen. Utredaren skall belysa administrativa konsekvenser av föreslagna regelförändringar. En viktig komponent är kontrollen av hur mycket arbete företagaren lägger ned i sin verksamhet; ersättningen får inte bli en inkomstutfyllnad i mindre lönsamma företag, vilket riskerar att skapa konkurrenssnedvridningar. Dessutom skall utredaren göra en be- räkning av de administrativa merkostnaderna. En lösning som ger företagare rätt till arbetslöshetsersättning kommer att öka kostnaderna för arbetslöshetsförsäkringen. För en be- dömning härav kan nämnas att fanns det drygt 216 000 medlemmar i företagskassor och av dem var drygt 14 000 arbetslösa. Personkretsen skulle kunna antas öka relativt mycket om en rätt till ar- betslöshetsersättning infördes. En lösning inom socialförsäkringen ökar också kostnaderna för sjukpenning och förtidspension. I utredningsar- betet ingår därför att kostnadsberäkna och föreslå finansiering av de eventuella förslag som lämnas. Vidare skall utredaren lämna förslag om nödvändiga författnings- ändringar. Utredaren skall även analysera sina förslag i ljuset av de EG-rätts- liga principerna om fri etableringsrätt och fri rörlighet för personer och särskilt förordning (EEG) nr 1408/71 om samordning av system för social trygghet för anställda, egenföretagare och deras familjemed- lemmar som flyttar inom gemenskapen. Avslutningsvis är det angeläget att utredaren sammanfattar för- slagens konsekvenser med avseende på försäkringssystemens grund- läggande principer, administrativa kostnader och förändringar, kostna- der i ersättningssystemen, erforderliga lagförändringar samt EG-rätts- liga principer, och ställer dessa mot de eventuella positiva effekter som uppnås av en regelförändring. Utredaren skall bedriva sitt arbete i samråd med RFV:s pågående ut- redning kring effekterna av de nya kriterierna för rätt till sjukpenning och förtidspension samt med småföretagsdelegationen (dir. 1996:70). Utredaren skall vidare beakta direktiven till samtliga kommittéer och särskilda utredare att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), redovisa jäm- ställdhetspolitiska aspekter (dir. 1994:124) samt att redovisa konsek- venser för brottslighet och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Utredarens förslag skall redovisas . Vissa kassor enligt förteckning Partiell arbetslöshet bland företagare Regeringen har tillsatt en utredning (enmansutredare ) f d statssekreterare (1991-94) att klarlägga ersättningsfrågan för företagare som ej kan arbeta heltid som . I såväl socialförsäkringen som arbetslöshetsförsäkringen finns nämnda situation reglerad. gäller nya regler för sjukpenning och förtidspension, innebärande att en försäkrad företagare kan komma att sakna ersättningsrätt från båda systemen. Man vill nu utreda effekterna, främst med hänsyn till ändringarna i socialförsäkringen, . Citat ur direktiven: Utredaren skall göra en bedömning av hur många företagare som, på grund av att de inte längre klarar sitt arbete på heltid, ansökt om ersättning från den allmänna försäkringen och fått avslag då de bedömts ha hel arbetsförmåga i ett annat på arbetsmarknaden normalt förekommande arbete. Enligt reglerna i arbetslöshets-försäkringen kan, som ovan nämnts, en företagare inte uppbära arbetslöshets-ersättning på deltid. Utredaren skall därför redogöra för hur många företagare som i den beskrivna situationen avvecklar sin rörelse. Utredaren skall också klargöra om dessa personer övergår till annat arbete eller blir arbetslösa. Dessutom skall utredaren undersöka vilka kategorier av företagare det kan röra sig om. Undertecknad som har kallats att bistå utredaren, önskar få kassans uppgifter om: 1.Kassan har kännedom om här redovisade fall. Ange i så fall ungefärlig volym. 2.Önskar få del av sådana ärenden. 3.Får kassan förfrågningar angående partiell arbetslöshet? Utredaren skall vara klar . Om vi ska kunna bidra med uppgifter bör jag ha uppgifterna möjligt, (helst med vändande post). -ED V¤NLIG H¤LSNING Detta brev är sänt till: I denna bilaga redovisas statistik som kan bidra till bedömningen av hur många företagare som finns inom de båda försäkringssystemen och i vad mån de uppbär ersättning från dessa. 1.1Egna företagare 16–efter näringsgren Nedanstående tabell visar hur de egna företagarna fördelar sig efter nä- ringsgren. Uppgifterna är hämtade ur Arbets- kraftsundersökningar som baseras på intervjuer med ett statistiskt urval ur befolkningen. 4ABELL %GNA F¶RETAGARE ¥R EFTER N¤RINGSGREN !NTAL I TAL PROCENTUELL F¶RDELNING OCH K¶NSF¶RDELNING Jord- och skogsbruk, fiske Industri och byggnadsverks. Bil- och partihandel samt Rekreation, restaurang och Källa: SCB, I lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring anses som företagare den som äger eller är delägare – direkt eller indirekt – i näringsverk- samhet som hon eller han är personligt verksam i och som hon eller han har ett väsentligt inflytande över. Företagare kan finnas som medlemmar i både företagarkassor och arbetstagarkassor. Företagarreglerna skall dock alltid tillämpas, obero- ende av vilken arbetslöshetskassa som företagaren tillhör. Av arbets- löshetskassorna har 5 en nära anknytning till intresseorganisationer för företagare medan 35 kassor har en nära anknytning till arbetstagar- organisationer. Av arbetstagarkassorna har bl.a. Akademikernas er- kända arbetslöshetskassa och Ledarnas arbetslöshetskassa tillstånd att även omfatta företagare. Huruvida en arbetslös person skall bedömas som arbetstagare eller företagare avgörs i samband med att den arbetslöse gör anspråk på er- sättning. Tillgänglig statistik visar antal medlemmar i de olika arbets- löshetskassorna och hur många personer som uppburit ersättning från respektive kassa. Däremot finns inte någon statistik som visar hur många av dem som uppburit arbetslöshetsersättning som be- dömts enligt företagarreglerna. betalades arbetslöshetsersättning till totalt 817 335 personer. Av dessa tillhörde 28 112 personer arbetslöshetskassor med anknytning till intresseorganisationer för företagare. En del av den senare gruppen torde ha uppburit ersättning som arbetstagare. Efter samråd med AMS och företrädare för arbetslöshetskassorna gör utred- ningen den bedömningen att företagarna utgör ca 3 – av det totala antalet arbetslösa som uppburit ersättning . 1.3.1Sjukpenningfall avslutade , riket FALL L¤NGRE ¤N DAGAR 56 300 () 3 300 () Av de SJUKPENNINGF¶RS¤KRADE var företagare och hade blandade inkomster. 1.3.2RIKS-LS – en undersökning om långvarig sjukskrivning och rehabilitering RFV redovisar i sin studie RIKS-LS – en undersökning om långvarig sjukskrivning och rehabilitering (RFV REDOVISAR 1995:20) som av- ser sjukfall som pågått , följan- de beträffande hur sjukfallen avslutas. Fördelningen avser andelarna på nationell nivå dels beträffande alla avslutade sjukfall dels beträffande sjukfall som avser företagare och lantbrukare. 4ABELL %RS¤TTNING FR¥N F¶RS¤KRINGSKASSAN VID SJUKFALLETS AVSLUTANDE 0ROCENT Hel förtidspension/sjukbidrag Partiell förtidspension/sjukbidrag Övrigt innefattar havandeskapspenning, föräldrapenning, indragen sjukpenning, ålderspension och avliden. Av studien framgår också att av de försäkrade var arbetslösa vid fallets början. 1.3.4Lokalt uppföljningsprogram för långa sjukfall (LUS) Vissa försäkringskassor har använt ett Lokalt uppfölj- ningsprogram för långa sjukfall (LUS). Vissa variabler är gemensamma för alla användare medan andra variabler är beroende av lokala behov. Programmet har utvecklats varför redovisningarna från olika försäkringskassor kan se olika ut. Sjukfall som pågått längre än Sammanställning på nationell nivå saknas. 3TOCKHOLMS L¤NS ALLM¤NNA F¶RS¤KRINGSKASSA har i uppföljningspro- grammet (LUS) avseende sjukfall som pågått längre än för år 1996 redovisat 23 572 avslutade sjukfall, 1 551 av dessa eller avsåg företagare. 3KARABORGS L¤NS ALLM¤NNA F¶RS¤KRINGSKASSA registrerade i uppföljningsprogrammet (LUS) samman- lagt 2 087 sjukfall som pågått längre än . 130 av dessa eller avsåg företagare. –STERG¶TLANDS läns allmänna försäkringskassa registrerade sammanlagt 2 349 sjukfall som pågått längre än . 84 av dessa eller avsåg företagare. Byte av vari- abler gör att statstiken för de olika försäk- ringskassorna inte går att jämföra. I LUS betraktas ett sjukfall som avslutat när sjukpenning eller rehabiliteringsersättning i någon grad ersattes med förtidspension eller sjukbidrag eller då sjuk- penning eller rehabiliteringsersättning helt upphörde. Här redovisas statstik från Stockholmskassan där antalet företagare är så stort att det går att göra en procentuell fördelning. Sysselsätt- ningen vid sjukfallets slut och graden av förtidspension/sjukbidrag re- dovisas. 4ABELL NR %RS¤TTNING FR¥N F¶RS¤KRINGSKASSAN VID SJUKFALLETS AVSLUTANDE !VSLUTADE ,53 3TOCKHOLMSKASSAN &¶RDELNING EFTER !NST¤LLD &¶RETAGARE 0ROCENT Kvarts förtidspension/sjukbidrag Halv förtidspension/sjukbidrag Trekvarts förtidspension/sjukbidrag Hel förtidspension/sjukbidrag 4ABELL NR 3YSSELS¤TTNING VID SJUKFALLETS AVSLUTANDE !VSLUTADE ,53 3TOCKHOLMS KASSAN &¶RDELNING EFTER !NST¤LLD &¶RETAGARE 0ROCENT Anställd, inkl med samhällsstöd Har hel Förtidspension/Sjukbidrag Övrigt innefattar ålderspension, avliden och hemmamake etc. 4ABELL NR 3YSSELS¤TTNING VID SJUKFALLETS AVSLUTANDE F¶R F¶RETAGARE !VLUTADE ,53 3TOCKHOLMSKASSAN &¶RDELNING EFTER ERS¤TTNING FR¥N F¶RS¤KRINGSKASSAN VID SJUK FALLETS AVSLUTANDE 0ROCENT Anställd, inkl med samhällsstöd Övrigt innefattar ålderspension, avliden och hemmamake etc. 1.3.5Nybeviljade förtidspensioner och sjukbidrag 1996, riket 4ABELL NR .YBEVILJADE F¶RTIDSPENSIONER SJUKBIDRAG RIKET Forskarna vid och redo- visar i sin , arbetsmarknad och social situation bl.a. nybeviljade förtidspensioner och förtidspensio- närernas socioekonomiska indelning . Av 44 685 pensionärer var 1 692 företagare (exkl. lantbrukare) och 1 055 lantbrukare, till- sammans ca 6 (6,1) procent. (studies in sociologi No 107 1994, bilaga 9.) I en fortsatt undersökning har gjort motsvarande granskning av nybeviljade förtidspensioner och jämfört med socioekono- misk indelning . var förhållandena följande. Av 52 577 pensionärer var 2 655 företagare (exkl. lantbrukare) och 864 lantbrukare, tillsammans mindre än 7 (6,7) procent. 1.3.6RFV:s beräkningar i budgetunderlaget för I budgetunderlag 1998 Del 2 – Försäkringsförmåner () gör RFV bl.a. följande framskrivning av antalet förtidspensioner för åren 1998 – 2000. Förändringar av nybeviljade pensioner ohälsoarbete, nya regler !NTAL F¶RETAGARE SOM BER¶RS AV DE NYA REGLERNA F¶R F¶RTIDSPENSION Om företagarnas andel av förändringen av nybeviljade förtidspensioner är densamma som i ovan redovisade undersökningar, ca 6 – , kan ca 60 – 70 företagare antas ingå i RFV:s beräkning ovan. 1.4Beräkning av antal företagare som både arbetar och är arbetslösa Statistiken över avslutade sjukfall registrerade i RIKS-LS och uppfölj- ningsprogrammet (LUS) visar förhållandena efter sjukskrivningens slut. Dessa uppgifter används som underlag för beräkning av antalet företagare som inte kan få ersättning vare sig från arbetslöshetsförsäk- ring eller socialförsäkring. De som skulle kunna omfattas torde i första hand vara de som vid sjukfallets slut har registrerats som arbetslösa. De företagare det gäller torde främst återfinnas bland sjukfallen som blivit längre än . Antalet sjukfall längre än avseende SGI-B, inkomst av annat förvärvsarbete än anställning, var 3 300. SGI-registreringen visar på vilka inkomster denna beräknats. En företagare som blivit arbetslös och därefter uppbär sjukpenning får sjukpenning enligt sin tidigare SGI-B. Mot denna bakgrund bör man inledningsvis räkna bort de arbetslösa före detta företagarna. I Uppfölj- ningsprogrammet (LUS) hos Stockholmskassan redovisades beträffan- de avslutade sjukfall att av de försäkrade var ar- betslösa vid fallets början. I RIKS-LS var de . Om man använder RIKS-LS andelarna som utgångspunkt skulle de 3 300 sjukfallen med SGI-B kunna fördelas på följande sätt. Antal företagare med sjukfall Avgår, arbetslösa vid sjukfallets början, (enligt RIKS-LS) Arbetslösa vid sjukfallets slut (enligt tabell 4) beräkning från RFV:s budgetunderlag Sammantaget torde det sålunda kunna röra sig om högst 100 – 200 företagare som inte får sjukpenning eller förtidspension på grund av att de bedöms klara ett annat på arbetsmarknaden normalt förekommande arbete på heltid. Här ingår även de företagare som inte alls kan arbeta vidare i sin tidigare verksamhet. Dessa har möjlighet att få rätt till ar- betslöshetsersättning. Antalet företagare som bedöms helt arbetsföra och arbetar deltid av medicinska skäl i sin tidigare verksamhet utan möjlighet att få arbets- löshetsersättning, är mycket svårt att beräkna. Hittillsvarande erfaren- heter visar enbart enstaka fall. Utredningen bedömer att det maximalt kan röra sig om 50 – 100 personer .