sou · GMB353 · 1999-01-01 00:00:00 — Certain information indicates that Swedish companies and organi- zations are less involved in the Phare and Tacis programmes than companies in several other countries. It is important that Swedish expertise, including comprehensive knowledge about contacts with international organizations and programmes such as the , , Tacis and Phare, exists and can be used to give support to Swedish companies. Various educational and information ac-tivities largely targeted directly at companies, but also at organiza-tions, would substantially raise the level of knowledge about EU projects. The %XPORTERS 'UIDE TO 3WEDEN produced by the Swedish Inter- national (Sida) should be updated and made widely available. This could be arranged via the Internet and with the help of printed material. proposes that Sida draft standards for study visits for companies thought to be in a position to export to . Sidas trade promotion activities should include a certain subsidy towards the costs incurred during a visit to . 5PGRADING SKILLS IN COMPANIES proposes that further efforts be made to help Russian, Estonian, Latvian, Lithuanian and Polish companies and organizations to build and upgrade their administrative expertise. If a Swedish company finds that its cooperative partner lacks the requisite skills in a key area, it should be in a position to initiate measures to ensure that the partner has access to expertise for the necessary period. For example, more knowledge might be required in order to set up a purchasing or sales organization, a modern accounting system or some other vital function. It should be possible to achieve faster border crossing for com- mercial traffic with the present level of control maintained or even increased. proposes that within the framework of its Baltic cooperation, should take the initiative for discussions on a joint quality and follow-up programme for the customs authorities. The programme shall support a development towards stipulated requirements for handling different matters and customs forma- lities. This may include time requirements, ethical requirements, questions of integrity, and a guaranteeing of correctness of im- plementation and decisions. should take the initiative for a common goal for border crossing that shall apply within all the Baltic rim states by the year 2000. The proposal may be seen as a first step in an increased quality and service-minded approach that can be jointly developed within the Baltic regions customs authorities. cooperation between the Swedish customs and the customs authorities in , , , and should be encouraged. This cooperation should chiefly aim to facilitate border crossings and improve the service to the industrial sector. Exchanges should gradually become a natural part of local co- operation between the respective countries authorities. proposes that be requested to draw up a programme for direct exchanges between customs officials from , the Baltic countries, and . The programme should stress trade promotion measures and services. We have very clearly perceived a need for easy access to relevant information about import and export rules in the region. The Com- mittee therefore proposes that should work for the availa- bility on the Internet of all the Baltic countries rules for importa- tion and exportation of goods. The rules should be available both in the language of the country and in English. The Committee considers that should encourage Estonia, and to accede to the SAD/Transit Conventions as soon as is practically possible. should also act to ensure that the TIR Convention and its implementation can be guaranteed. The possibility of utilizing the carnet in all the Baltic rim countries should be promoted. Regeringen tillsatte en kommitté (Dir.1997:114) med uppgift att efter samråd med näringslivet identifiera hinder och föreslå åtgärder för att underlätta handel och investeringar i . Särskild tonvikt skulle läggas på förhållandena vid gränsövergångar och för utländska direktinvesteringar i de baltiska staterna, och . Uppdraget utgjorde ett led i det långsiktiga svenska målet att skall bli en gemensam hemmamarknad, bestå- ende av tätt sammanflätade ekonomier med intensivt samverkande näringsliv för att främja tillväxt och sysselsättning. Kommitténs kartläggning av hinder skulle basera sig på svenska företags konkreta erfarenheter från handel med och investeringar i , , , och . Vid denna analys skulle särskilt svenska små och medelstora företags problem vid handel med nämnda områden uppmärksammas. som företag i , de baltiska staterna och möter vid handel med skulle uppmärksammas. Kommitténs uppdrag skulle redovisas löpande till regeringen och vara avslutat . Kommittén antog namnet . Direktiven återges i sin helhet i BILAGA Kommittén påbörjade arbetet . Sammanlagt har kommittén hållit 10 sammanträden. Arbetet har indelats i två faser. Den första fasen har främst ägnats åt att hämta in informa- tion från svenskt näringsliv, kartlägga olika aktiviteter rörande "Östersjösatsningar" och Östersjösamarbete och inventera relevant skriftligt material. Dessutom har kommittén lämnat visst underlag till det svenska förberedelsearbetet inför mötet i med regeringschefer. underlag var en del i den löpande rapporteringen till regeringen. Den andra fasen har främst ägnats åt bearbetning av erhållen information och utarbetande av vissa förslag till åtgärder. I slut- skedet av denna fas gavs möjlighet för representanter från olika intresseorganisationer och myndigheter att vid ett möte kommen- tera och ge synpunkter på en del av kommitténs bedömningar och Det är närmast omöjligt att skapa en fullständig och samlad bild över de många aktiviteter som har gjorts, pågår och planeras för att främja den ekonomiska utvecklingen. Det finns en mängd offent-liga och privata internationella, nationella, regionala och lokala stödformer, initiativ och samarbetsprojekt. Den reflektion man genast gör är: hur skall ett vanligt svenskt företag kunna hitta rätt bland dem? Kommittén återkommer till denna fråga senare i be-tänkandet. För att ge underlag för kommitténs arbete har vi anordnat två seminarier med ungefär 15 inbjudna företrädare för svenska före- tag och organisationer vid vardera. Dessutom har handelsråden (eller motsvarande) vid , , , och ambassader i inbjudits till ett möte, främst för att diskutera problem som företag i dessa länder möter vid handel med . Handelshinder i har också diskuterats med företrädare för i . Vidare har möten ägt rum med chefspersoner vid de fyra största svenska bankerna samt med representanter för fem utländska banker med kontor i . Sekreteraren har intervjuat företrädare för olika organisationer såsom , , och . I slutskedet av kommitténs arbete inbjöds representanter för , , Företagarnas riks- organisation, , , Sida, Småföretags- delegationen, , och till ett möte. Då presenterades kommitténs grundläggande bedömningar samt huvuddelen av förslagen och de närvarande gavs möjlighet till kommentarer och synpunkter. har genomfört en enkät för kom- mitténs räkning bland svenska företag etablerade i , , och . I gjorde handelskontoret en liknande enkät, innan kommittén började sitt arbete. I övrigt har ett flertal nationella och internationella enkäter, studier, rapporter och utredningar från olika organ studerats. Kommittén har inte gjort några studieresor i berörda länder. Flera av kommitténs ledamöter verkar i berörd region och övriga ledamöter och experter samt sakkunnig har god erfarenhet av regionen. Detta, tillsammans med den relativt korta tid som stått till förfogande, har gjort att vi inte ansett det nödvändigt med studieresor i regionen. I övrigt har kommittén också uppmärksammat att flera svenska offentliga utredningar berört frågor som gränsar till det vi arbetat med. Särskilt kan nämnas "Utredningen angående finansiering av marknadssatsningar i ", "Över- synen av det statsstödda exportfinansieringssystemet" samt "Utvärderingen av samarbetet med vad gäller Exportkreditgarantiramen". Med dessa tre utredningar har kommittén under arbetets gång haft kontakter. Samtliga dessa har överlämnat sina slutrapporter. Bland övriga utredningar som har varit av särskilt intresse kan nämnas "Att utveckla ett grannlandssamarbete" (Ds 1997:75) och betänkandet "Ett utvidgat europeiskt område med FRIHET, SÄKERHET OCH RÄTTVISA" (SOU 1997:159). Det bör också noteras att vissa svenska initiativ till handels- främjande samarbete inom regionen tagits kommittén arbetat. Det gäller de överenskommelser som ingicks med i samband med president besök i . Här kan särskilt nämnas praktikprogram för ryska företagsledare och ett särskilt program för att främja handelsutbyte mellan små och medelstora företag. Regeringen har i proposition 1997/98:70 "Att utveckla ett grannlandssamarbete – utvecklingssamarbete med år 1999-2001"; som överlämnades till föreslagit ett nytt program för samarbete med avseende . Vi har i slutfasen av vårt arbete studerat propositionen. Inom ramen för den av regeringen utsedda Småföretagsdele- gationen behandlas också frågor som har viss anknytning till kommitténs betänkande. Delegationen har överlämnat sin första rapport (SOU 1997:186). Rapporten innehåller förslag om förbättringar och förenklingar på områden där många småföretag upplever hinder eller överdriven byråkrati. kommer delegationen också att lämna en del- rapport rörande småföretags tillgång till information om bl.a. stödformer, forskning, regler, en delrapport om riskkapitalförsörj- ning för småföretag, en delrapport om småföretag i samverkan samt en delrapport om kompetensförsörjning. Även om delega- tionens arbete väsentligen har en nationell utgångspunkt så finns en klar koppling till småföretagens alltmer internationella perspek- tiv. Närmarknader med stor potential är av särskilt intresse även Bland övriga studier och rapporter vill vi särskilt nämna det "Memorandum" och de tre rapporter som tagits fram inom ramen för Baltic Sea Business Summit (BSBS) 98, vilka överlämnades till Östersjöstaternas andra regeringschefsmöte i , . Dessutom har våra kontakter med Handels- kammare (som svarat för förberedelserna för BSBS 98) under arbetets gång varit värdefulla. En mycket bra, men underskattad, informationskälla är Internet. Kommittén har funnit att mycket värdefull information finns till-gänglig via detta allt mer utbredda hjälpmedel. haft stor nytta av denna information i form av rapporter o.dyl. eller som länk till och upplysning om olika myndigheter och organisationer som är relevanta i Östersjösammanhang. Vi har valt att i BILAGA ge några exempel på webbplatser som kan vara bra ingångar för den som söker information i Östersjö- frågor. Förteckningen gör inte anspråk på att vara fullständig. Den utgör inte heller något kvalitetsmässigt ställningstagande från kommittén. Det bör också noteras att webbadresser kan ändras, vilket innebär att förteckningar av detta slag är något av en färsk- vara. Med ett bra sökverktyg och lite finurlighet kan man hitta mycket relevant information. Det kan således sammanfattningsvis konstateras att situationen i , de baltiska länderna och är väl kartlagd. Det kan t.o.m. ibland märkas en viss irritation hos svenska företag då man återkommande utsätts för frågor och enkäter av olika slag med samma huvudsakliga inriktning. Kommittén har därför varit mycket försiktig med att använda enkätformen i arbetet, utan i allt väsentligt litat till befintliga undersökningar. En förteckning över det underlagsmaterial i form av studier, rapporter o.dyl. som använts redovisas i BILAGA . Kommitténs uppdrag berör i stora delar förhållanden i andra länder. De förslag som vi lägger innebär ofta att andra länders myndigheter eller politiska organ föreslås vidta åtgärder av ett eller annat slag. Vi har inte funnit det ligga inom vårt uppdrag att förankra eller på annat sätt direkt diskutera dessa förslag med representanter för andra länder. De kan hanteras vidare inom ramen för bilateralt eller multilateralt samarbete inom Östersjö- regionen eller inom EU. Kommittén har inte ansett det ligga inom uppdraget att belysa de rent handelspolitiska instrument som sammanhänger med inter- nationell handel eller förhållanden såsom tullsatser, avgifter, fri- handelsavtal, skattenivåer o.dyl. Däremot har vi kort redovisat vissa iakttagelser beträffande frågor rörande certifiering. Slutligen vill vi tydligt markera att de beskrivningar och förslag som kommittén lägger fram i detta betänkande har följande huvud- syften. ·Att särskilt klarlägga förhållanden som hindrar handelns utveckling med , , , och . ·Att ge underlag för svenskt agerande i olika internationella samarbetsorgan med syfte att främja en positiv utveckling i regionen. ·Att belysa åtgärder som kan vidtas inom som kan främja utvecklingen av handel och investeringar i regionen. Kommitténs synpunkter och förslag skall således inte uppfattas som kritik av andra länders agerande. Stora framsteg har gjorts . Ytterligare förbättringar kommer med all säkerhet att inom relativt snar framtid kunna ses. Att många uppfattar tullmyndigheterna i östra som "krångliga" och hindrande för handeln är väl känt. gäller det att vi är självkritiska. Det är nog också relativt klart att många företag uppfattar även EU-länders tullmyndigheter eller skatte- myndigheter som onödigt byråkratiska, att bestämmelserna i är komplicerade och tillämpas olika mellan och inom länderna osv. De krav på förbättringar som ställs på andra måste ses mot den bakgrunden. 5TVECKLING OCH POTENTIAL INOM –STERSJ¶REGIONEN 31 2Utveckling och potential inom Kapitlet innehåller en översiktlig beskrivning av den ekonomiska utvecklingen inom regionen. Det har inte varit möjligt att, inom ramen för kommitténs uppdrag, göra en mer omfattande sådan. För att ge en viss balans i betänkandet har kommittén ändå ansett det vara betydelsefullt att i rapporten också försöka belysa den marknadspotential som finns. I avsnitt 2.2 med tillhörande BILAGA redovisas vissa myndig- heter och organisationer samt deras huvudsakliga roll och insatser för utveckling och samarbete inom regionen. Utvecklingen i har varit mycket positiv vad avser den politiska, samhälleliga och ekono- miska situationen. och andra europeiska länder, men också bl.a. , och , har sökt stödja omdaningen i Öst- . insatser har främst avsett de baltiska län- derna. De aktuella länderna har kommit olika långt i omställnings- processen, men förändringsarbetet har samma huvudsakliga mål: demokrati och marknadsekonomi. Inom svenskt näringsliv och hos andra bedömare finns olika uppfattningar om förutsättningar för ökad handel och växande investeringar i regionen. Företag och personer som har längre er- farenhet av handel med eller är etablerade inom regionen, har en positiv syn och hävdar ofta att vi i är för fokuserade på problem och hinder. Dessa anses i vissa stycken överdrivna, t.ex. vad avser brottslighetens och korruptionens inverkan på handeln. 32 5TVECKLING OCH POTENTIAL INOM –STERSJ¶REGIONEN Företag och personer med mindre erfarenhet av handel i regionen har ofta en mer pessimistisk syn. Ett liknande konstaterande görs i Utredningen (Ds 1998:12) Stöd till mindre företags marknadssatsningar i . Utredaren menar att skillnaden i uppfattning tyder också starkt på att den allmänna information om dessa marknader, som lämnats i , ger en totalt missvisande bild av den inneboende poten- tialen i marknaderna och de förhållanden, som råder på dessa.. En bild som präglas av en underskattning av de framsteg som gjorts och en överskattning av de problem som finns, har ibland framtonat. Mot den bakgrunden har kommittén funnit det naturligt att kalla vår rapport för Ta vara på möjligheterna i Östersjö- regionen, trots att vårt uppdrag främst har varit att kartlägga problem. Detta skall dock inte ses som ett uttryck för en under- skattning av de problem som faktiskt finns. För att i någon mån belysa de möjligheter som vi anser finns, ges i det följande en kortare beskrivning över handelsutveckling och ekonomisk utveckling i östra del. Som en allmän bakgrund presenteras först några nyckeldata&IG avseende utvecklingen i , de baltiska länderna och . INVEST MILJ 53 DOLLAR Figur 1, Nyckeldata avseende vissa basfakta och indikatorer över ekonomisk utveckling. Källa: jan. 98, uppskattat utfall vid slutet av året. 5TVECKLING OCH POTENTIAL INOM –STERSJ¶REGIONEN 33 De utländska direktinvesteringarna i regionen bedöms ha uppgått till . Det innebär att investerades nästan lika mycket i länderna som totalt . har i genomsnitt investerats . Ökningen uppgår till . Det kan också konstateras att den privata sektorn nu svarar för mellan av ländernas BNP. då omställning och reformer i på- börjades visade samtliga länder i östra del en negativ BNP-utveckling &IG . Denna utveckling är nu bruten och samtliga länder har visat tillväxt. BNP-utveckling i procent, fasta priser -14,5 -8,7 -12,6 -4,0 -4,9 -14,2 -8,5 -1,8 -34,9 -14,9 -0,8 -37,7 -17,1 -11,3 &IGUR ".0 UTVECKLING UNDER PERIODEN +¤LLA %"2$ 5PPGIFTEN F¶R AVSER UPPSKATTAT UTFALL VID SLUTET AV ¥RET ¤R EN PROGNOS Det kan särskilt noteras att de flesta bedömare förutser en tydlig BNP-tillväxt även för 1998. Den svenska handeln med östra länder har visat en dramatisk ökning &IG . har den svenska exporten i löpande priser nästan tredubblats och importen från regionen fördubblats. Den svenska exporten har ökat jämfört med och importen har ökat med . 34 5TVECKLING OCH POTENTIAL INOM –STERSJ¶REGIONEN 3VERIGES TOTALA HANDEL MED 2YSSLAND DE BALTISKA L¤NDERNA OCH 0OLEN &IGUR 3VERIGES EXPORT TILL BEST¤MMELSELAND OCH IMPORT FR¥N URSPRUNGSLAND VISSA L¤NDER I –STERSJ¶REGIONEN UNDER PERIODEN 6¤RDE MILJONER SVENSKA KRONOR I L¶PANDE PRISER &AKTISKT UTFALL F¶R SAMTLIGA ¥R +¤LLA 3#" största handelspartner, inom östra del, är . Därefter följer , , och den minsta handelspartnern är . Vad gäller import från regionen dominerar råvaror och bränslen med en andel av , textil och kläder svarar för medan livsmedel endast uppgick till av den totala importen från regionen. export till regionen domineras av hel och halvfabrikat () där maskiner och apparater svarar för och transportmedel för . Livsmedelsexport svarar för och uppgick till ett värde av . Trots en betydande i ökning av handeln bör noteras att ökningen utgår från relativt låga nivåer. En jämförelse mellan den potentiella marknaden i form av befolkning och handelsvolym ger 5TVECKLING OCH POTENTIAL INOM –STERSJ¶REGIONEN 35 en något annan bild av handelns omfattning. I nedanstående diagram &IG visas import från för vissa länder (närmarknader), i förhållande till invånarantalet i dessa länder. Marknadspotentialen bygger naturligtvis på flera faktorer. Diagrammet ger dock en indikation på att handel bör kunna öka väsentligt med vissa av länderna. )MPORT FR¥N 3VERIGE UNDER I F¶RH¥LLANDE TILL ANTALET INV¥NARE I IMPORTLANDET &IGUR 6ISSA L¤NDERS IMPORT FR¥N 3VERIGE UNDER I F¶RH¥LLANDE TILL FOLKM¤NGD "ER¤KNAT GENOM SUMMERING AV IMPORT TILL RESPEKTIVE LANDSVENSKA KRONOR L¶PANDE PRISER AV VAROR MED URSPRUNG I 3VERIGE DIVIDERAT MED ANTALET INV¥NARE I RESPEKTIVE LAND +¤LLA 3#" Den avgjort största handelspartnern av dessa länder, uttryckt på detta sätt, är . Svensk export per invånare i uppgår till , medan motsvarande siffra för är . De nordiska länderna dominerar i stort. Exporten till är per invånare vilket är betydligt högre än mot- svarande siffra för (/invånare). I absoluta tal är 36 5TVECKLING OCH POTENTIAL INOM –STERSJ¶REGIONEN den, av här aktuella länder, största exportmarknaden för , därefter följer , och . andel av den totala världshandeln med berörda länder är också ännu relativt liten. Om man ser på vissa västländers handel med länderna i regionens östra delar kan nedanstående diagram&IG ge en uppfattning om handelsförhållanden i regionen. 6ISSA L¤NDERS TOTALA HANDEL MED 2YSSLAND DE BALTISKA L¤NDERNA OCH 0OLEN &IGUR 6ISSA L¤NDERS TOTALA IMPORT FR¥N OCH EXPORT TILL 2YSSLAND %STLAND ,ETTLAND ,ITAUEN OCH 0OLEN UNDER .EDRE DELEN AV STAPLARNA VISAR IMPORT OCH ¶VRE EXPORT +¤LLOR 3#" %52/34!4 UPPGIFTERNA F¶R ¤R PRELIMIN¤RA UTOM VAD AVSER 3VERIGE %GEN OMR¤KNING TILL 3%+ Ser man på , de baltiska ländernas och världs- handel med länder UTANF¶R Öst- och är den absolut största handelspartnern för samtliga, utom för . Det förekommer naturligtvis också en betydande handel mellan de östeuropeiska länderna. 5TVECKLING OCH POTENTIAL INOM –STERSJ¶REGIONEN 37 huvudtaget är och är fortfarande den största handelspartnern för och . största handelspartner är , med på tredje plats. Det kan också noteras att är omkring femte största handelspartner med . är däremot betydligt längre ner på listan över främsta handelspartners i övriga länder i den östra delen av regionen. Med har t.ex. både och betydligt större handel än . Det kan också noteras att handel med regionen är drygt 1,5 gånger större än . Det kan också vara av visst intresse att se på hur handels utveck- ling ser ut över tiden &IG . 6ISSA L¤NDERS TOTALA HANDEL MED 2YSSLAND DE BALTISKA L¤NDERNA OCH 0OLEN -ILJ 3%+ &IGUR 6ISSA L¤NDERS TOTALA HANDEL IMPORT OCH EXPORT L¶PANDE PRISER MED 2YSSLAND %STLAND ,ETTLAND ,ITAUEN OCH 0OLEN UNDER PERIODEN +¤LLOR 3#" %52/34!4 UPPGIFTERNA F¶R ¤R PRELIMIN¤RA UTOM VAD AVSER 3VERIGE %GEN OMR¤KNING TILL 3%+ 38 5TVECKLING OCH POTENTIAL INOM –STERSJ¶REGIONEN Av föregående diagram att döma har ökningstakten i handeln varit tämligen lika för de olika länderna. Noteras kan dock att Tysk- lands handel med regionen visar en något högre ökningstakt än vad länderna som redovisats i diagrammet gör. Möjligen kan man ändock dra slutsatsen att i alla fall inte direkt tappat an- delar av marknaden i regionen som helhet. Kommittén har dock inte gjort några mer detaljerade analyser av detta. Ytterligare ett förhållande som kan vara värt att belysa i detta sam- manhang är hur handeln med östra del ser ut i förhållande till handeln i stort &IG . Man kan då konstatera att har av sin världshandel med dessa länder, medan endast har mellan . 6ISSA L¤NDERS HANDEL MED 2YSSLAND DE BALTISKA L¤NDERNA OCH 0OLEN I F¶RH¥LLANDE TILL TOTAL &IGUR 0ROCENTUELL ANDEL AV DESSA L¤NDERS V¤RLDSHANDEL SOM AVSER HANDEL IMPORT OCH EXPORT L¶PANDE PRISER MED 2YSSLAND %STLAND ,ETTLAND ,ITAUEN OCH 0OLEN UNDER +¤LLOR 3#" %52/34!4 5TVECKLING OCH POTENTIAL INOM –STERSJ¶REGIONEN 39 Sammanfattningsvis vill kommittén peka på att potentialen för handel och investeringar inom är stor. Sammantaget har , de baltiska länderna och omkring 195 miljoner invånare. I kustnära delar av dessa länder bor omkring 20 miljoner människor. som en gemensam marknad har länderna kring () omkring 300 miljoner invånare. En stadigt växande efterfrågan på varor och tjänster inom regionen kan förutses. Stora behov finns av investeringar i infrastruktur, miljöprojekt och modern produktionskapacitet. , , och har sökt medlemskap i . Detta gynnar ländernas utveckling och anpassning till EU:s inre marknad. EU:s partnerskaps- och samarbetsavtal med har trätt i kraft . Avtalet utgör en viktig plattform för ett ökat ekonomiskt samarbete. Handeln mellan och de aktuella länderna har ökat avsevärt . Likväl är vår handel inom regionen dock totalt sett fortfarande relativt liten, framför allt vad avser . Med den gynnsamma utveckling som förutses ske inom regionen är potentialen för kraftigt ökad handel och ökade direktinvesteringar mycket stor. aktivitet på denna marknad bör kunna öka markant. 40 5TVECKLING OCH POTENTIAL INOM –STERSJ¶REGIONEN 2.2Insatser m.m. för att främja handel och investeringar i Många insatser har gjorts och görs av ett stort antal aktörer för att främja handel och investeringar i . indikerar att ytterligare förbättringar är sannolika. Kommittén har i BILAGA till detta betänkande översiktligt redovisat vissa myndigheter och organisationer samt deras huvudsakliga roll och insatser för utveckling och samarbete inom regionen. Syftet är att ge viss bakgrund till de förslag som vi senare lägger fram.