sou · GMB383 · 1999-01-01 00:00:00 — Open Learning, 5, 2, 24-33. & Rumble, G. (1982) Characteristics of the distance teaching universities. I Rumble, G., , K. (red) The Distance Teaching Universities. (1980) On defining distance education. Distance Education 1, 1, 13-36. (1986) Foundations of distance education. (1990) A theory for distance education. I , M. ), Contemporary Issues in American Distance Education (1990) Foundations of distance education. and : Routledge. (1993) Reintegration of the teaching acts. I , D. (red.) Theoretical principles of distance education. , D., Sewart D. & , B. (1988) (red.) Distance Education, : Routledge. Kember, D. (1994) The teacher is more important than the medium: Pre-packaged instructional materials are not axiomatic with surface learning. Distance Education 15, 1, 153-159. Kirby, D. & Boak, C. (1987) Developing a System for Audio- Teleconferencing Analysis (SATA) 2, 2, 31-42. Kirby, D. & Boak, C. (1989) Investigating Instructional Approaches in 4, 1, 5-19. Kirby, D. & Chugh, U. (1992) An Investigation of Instructors Perceptions of Elements in the Audio- Teleconferencing Environment. 7, 1, 25-38. Kirby, D. & Chugh, U. (1993) Two Views from the : A Comparison of the Perceptions of Students and Instructors of Elements in the Audio- Teleconferencing Environment. 8, 2, 1-17. Kirke- og undervisningsdepartementet (1977) Regler för statstilskott till brevundervisningen (Opubl. Kirke- utdannings-, og forskningsdepartementet i samarbeid med Norsk Forbund for Fjernundervisning (1996). Livslang læring og informasjonsteknologi i et europeisk og norsk perspektiv. Kirkup, G. (1990) Support and connectedness. The needs of women distance education students. , 5 (2), 9 - 31. Kirkup, G. (1994) How can Distance Education address the particular needs of European Women? Paper delivered to in Europe i . Kirkup, G. (1992) The social construction of computers. The gendering of to think with. I Kirkup, G. & , L. Women in Science and Technology. Kirkup, G. (1993) Equal opportunities and computing at . I Tait, A. (red) issues in open learning. Lakio, L. (1996) ODL policy today in . I ODL policy seminar; Socrates-ODL project, Scienter, . (1996) Vardagslärande och vuxenstudier. I , , , B. & , S (red.) Laurillard, D. (1993) . (1993) Can a degree in visual art be taught at a distance? Distance Education 14, 1, 27-39. Lindensjö, B. & , U. (1986) Politisk styrning och utbildningsreformer. Ljoså, E. & Rekkedal, T. (1996) Fra ekstern kontroll til intern kvalitetssikring. Bakgrunn for utviklingen av NFFs kvalitetsnormer for fjernundervisning I Kvalitetsnormer for Fjernundervisning. Ljoså, E. (1993) Understanding distance education. Theoretical principles of distance education , Routledge. (1993) Distansundervisningens bryggor. möjligheter ger medier och hur används de? : , psykologi. (1996) Förmedlad närhet. , , , J. & , T. (1995) Student support system in : development project. I Sewart, D. One World Many Voices. Quality in Open and Distance Learning. 17th World Conference for Distance Education. , P., Patching, W. & Putt, I. (1992) Thinking while studying: A process tracing study of distance learners. Distance Education 13, 2, 193-217. , P., Patching, W., Putt, I. & Putt, R. (1990) Distance Learners´ interactions with text while studying. Distance Education 11, 1, 71- 91. , F., Hounsell, B. & Entwistle, N. (1986) Hur vi lär . McCleary, I. & Egan, M. W. (1989) Program Design And Evaluation: . 1, 3, 1, 50-60. (1977) On a theory of independent study. (1989) Three types of interaction. 3, 2, 1-6. (1993a) Theory of transactional distance. I , D. ), Theoretical principles of distance education. (1993b) Free trade in Higher Education. 7, 3, 1-7. (1993c) Is Teaching Like Flying? A View of Distance Education. 7, 1, 1-10. & Mugridge, I. (1993) Collaboration in Distance Education. International Case Studies. and : Routledge. & Myringer, B. (1998) Flexible Learning and University Change. I , K. (red) Open Learning for the : the Role of Higher Education. : Routledge (in press). (1997) Flexible Learning as University Policy. I , S. (red) Open and Distance Learning: Case Studies from Industry and Education. Naidu, S. & , R. (1992) Enhancing academic performance in distance education with concept mapping and inserted questions. Distance Education 13, 2, 218-233. NFF (1996) Kvalitetsnormer for Fjernundervisning. NFF (1997) Flexible Learning in Continuing Education. Rapport fra Arbeidsgruppene i FLICE og konferansen som læringsmiljø. , T & , G. (1996) Computer-mediated learning and its potential. I Mills, R. & Tait, A. Supporting the Learner in Open and Distance Learning. Nordink, P. & Naidu, S. (1994) Analysis of instruction for critical thinking in distance learning materials. Distance Education 15, 1, 42-69. The bullentin of the International Counscil for Distance Education, 1994, 1. , (1995) of the World. The Top Ten. Papert, S. (1996) The connected family: Bridging the generation gap. : Longstreet Press. (1990) Towards a new measure of succes: developing independent learners. Open Learning 4, 1, 31-38. (1997) : Learning from 15 years of Distance Education. In The New Learning Environment. University Park, : . (1990) Open learning and open management: Leadership and integrity in distance education. (1998) IT i skolan. : /Liber. Perkins, (1991) What Constructivism Demands of the Learner 21, 9, 19-21. , O. (1965) . und Weinheim: . , O. (1968) Das Hochschulfernstudium. , O. (1971) Theoretical aspects of correspondence instruction. I , O. & , E. The Changing World of Correspondence Study. University Park: . , O. (1973) Die didaktische Struktur des Fernunterrichts. Untersuchungen zu einer industrialisierten Form des Lehrens und Lernens. M., Santoro, G. & Kuehn, S. (1988) The Use of in Training students in Group Problem- Solving and Decision- Making Techniques. 2, 1, 38-51. 108 Referenslista SOU 1998:83 Pugliese, R. (1994) Telecourse Persistence and Psychological Variables. 8, 3, 22-39. Rekkedal, T. & Søby, M. (1993) Fjernundervisningsmodeller, datakonferens og nordiske utviklingstrekk. I Fjernundervisning utvikling of mangfold - Et utvalg av foredrag, artiklar og rapporter fra Senter for fjerneundervisning, SEFU 1988-92. Rekkedal, T. (1985) Introducing the personal tutor/counseler in the system of Distance Education. Stabekk: NKI-skolen. Rekkedal, T. (1995) Forskning på fjernundervisningsfeltet - nasjonalt og internasjonalt. I Senter for fjernundervisning Forskning og fjernundervisning - urfordringer mot Bekkestua, NKI Forlaget. & Rohdin, B. (1995) Modeller för distansutbildning . , U., Jedeskog, G. et al (1997) Pedagogik, teknik eller ekonomi? En Baslinjebestämning av Kommunbaserade Skolutvecklingsprojekt. & Newby, T. (1989) Classroom Lecture/Discussion vs. Live Televised Instruction: A Comparison of Effects on Student , Attitude and Interaction. 3, 3, 36-45. Rubenson, K. (1977) Participation in Recurrent Education: A research Review. Paper presented at meeting of National Delegates on Developments in Recurrent Education, . Rubenson, K. & , K. (1986) Den nya utbildningsklyftan. En bok om vuxenutbildningsreformer, kunskaper och jämlikhet. Rumble, G. (1986) The Planning and Management of Distance Education. J., , M. & , D. W. (1994) Teaching Migrant Students Algebra by Audioconference. 8, 3, 51-63. & , J. (1984) Instructional design: distance education and academic tradition Distance Education 5, 2, 277-285. , H., Pugh, L. & Parchman, S. W. (1991) An experimental two- way video teletraining system: Design, development and evaluationDistance Education 12, 2, 209-231. SOFF (1993a) Det nasjonale kunnskapsnettet. Fleksibel læring i Norgesnett. Rapport 5/93. SOFF (1993b) Fra prosjekt til permanens. Rapport 6/93. SOU 1998:83 Referenslista 109 SOFF (1997) Utvecklingen av fjernundervisningstilbudet i norsk høgre utdanning fram mot 2005. Rapport 2/97. SOU 1971:36 Produktionsresurser för TV och radio i utbildningen . SOU 1973:19 TRU:s försöksverksamhet 1967 - 1972 . och radio i utbildningen. SOU 1975:72 Distansundervisning. Lägesbeskrivning samt organisatoriska alternativ för högskolan . SOU 1993:23 Kunskapens krona. Utredningen om effektivare vuxenutbildning. Stortingsmelding 1988-89:43 Mer kunnskap til flere. Tallman, F. D. (1994) Satisfaction and Completion in Correspondence Study: The influence of instructional and . education 8, 3, 43-57. Tapscott, D. (1998) Growing Up Digital. The of the Net Generation. Thatch, L. & , K. (1994) Collaboration in Distance Education: From Local to International Perspectives. 8, 3, 5-21. (1994) DELTA at Work. Progress in Research and Development Projects. Zirndorf, : . Tuckley, C. (1993) Computer Conferencing and in the : A Comparative Analysis. 7, 2, 58-72. UFB-nytt 1993:26 Nya högskolelagen. (1996) Plan för utvecklingen av utbildningen och av forskningen vid högskolorna . (1997) Det öppna i . Verduin, J. & , T. (1991) Distance Education. Verreck, W. A., , J. & Zorkoczy, P. (1995) in Education and Training. Recommedations for a Common Training Architecture. 110 Referenslista SOU 1998:83 & , U. (1990) Value of study centres and support services. Report from Zentrum für Fernstudienentwiklung, ZFE, (Stencil). Väliharju, T Ed. (1997) Digital Media as a Learning Environment. : /Hypermedia laboratory. Wedemeyer, C. (1968) With whom will you dance? The new educational technology. 53, 325 ff. Wedemeyer, C. (1981) Learning at the backdoor. (1981) Distance Eduaction at Swedish Universities: An evaluation of the experimental programme and a follow-up study. & , L. (1997) Examinationsformer och flexibelt lärande i distansundervisningen. Pedagogisk forskning & förnyelse. Women's (1993) Feminist and Women-Friendly Perspectives in Distance Education. Papers presented at the , 10-13 , 1993, , . & , C. (1988) Preparing CBI print-based support material: an information/instructional design perspective. Distance Education 9, 1, 84-94. Wylie, M. (1995) No place for women. Internet is a flawed model for the infobahn. Digital Media, 4 (8), 2 - 11. , E (1998) DUKOM/. Utvärdering av distansutbildningsprojekt med IT-stöd. 1.Kostnadseffektiv distansutbildning ..........................................3 Inledning: Distansutbildning och ekonomi Teorin om det mänskliga kapitalet Skolans organisation och ledning Övergång till postindustriell ekonomi Litet är vacker men det är stort också! 2.Kostnadsanalys för distansutbildning ....................................43 Bakgrund: Utbildning för flexibilitet och mångfald Flexibelt lärande – flexibel utbildning Felkällor i traditionell kostnadskalkyl Vad är ABC? Användning av ABC i DU med IT Schema för kostnadsanalys ........................................................ Mål för program och kostnadsanalys Kostnader för utveckling av ett utbildningsprogram Detta bidrag till DUKOMs utredning av distansutbildning (DU) med stöd av informationsteknologi (IT) har skrivits av fil . Avsikten är att belysa DU och IT utifrån ekonomisk teori, och att redovisa några viktiga empiriska forskningsresultat, som rör dels kostnadseffektivitet, dels kostnadsfördelar av verksamhet i stor skala och/eller med mångsidig användbarhet. Teoretiskt är distansutbildning (DU) och informationsteknologi (IT) i undervisningens tjänst analyserade ekonomiskt, liksom kombinationen DU med IT-stöd. Empirin är dock otillfredsställande eftersom kost- nadsdata är otillräckliga eller saknas. Det brister även när det gäller metoder för en konkret kostnadsanalys. har därför alldeles startat ett projekt med syfte att samla ekonomisk in- formation om och utveckla redskap för resursfördelning till och inom open and distance learning. Den kanske mest utmärkande egenskapen för ekonomin i DU med IT är mycket påtagliga skalfördelar. Fasta kostnader är som regel höga me- dan de rörliga kan jämföras med vad traditionell utbildning uppvisar och ofta vara lägre. God ekonomi förutsätter därför att tillräckligt många studenter enrolleras och/eller att kursen kan ges tillräckligt . Höga utvecklingskostnader för material och ibland ock- så dyr utrustning är de främsta anledningarna till höga fasta kostnader. Det betyder att god ekonomi kan vara i konflikt med andra mål, framför allt kanske med målet att nå eftersatta grupper, där det i regel inte handlar om långa serier eller upprepade kurser. Om skal- fördelar bör också sägas att de varierar med metoder, medier och ut- rustning. Som regel gäller att ju mer sofistikerade metoder som an- vänds, desto större blir oftast skalfördelarna och därmed också angelä- genheten av att ha många studenter och/eller upprepade kurser. En modern form av skalfördelar är vad på engelskt ekonomispråk kal- las economies of scope, något som lämpligen på svenska kunde be- nämnas breddens eller mångfaldens ekonomi. Det handlar fortfarande om att sprida ut engångskostnader över så många tillverkade enheter som möjligt. I fallet DU med IT kan det röra sig om att hålla t.ex. ut- vecklingskostnader för material på en så låg nivå som möjligt per elev räknat. Industrisamhällets skalfördelar tog formen av stordrift; man producerade standardiserade varor för masskonsumtion. I ett postin- dustriellt samhälle är det fullt möjligt att producera ett mera mångsidigt sortiment med större hänsynstagande till den enskilda konsumentens smak och behov och ändå behålla skalfördelar. Detta kan åstadkommas med hjälp av den större flexibilitet i produktionen och den effektiva nätverksorganisation som modern datorteknik kan ge upphov till. Det är varken nödvändigt eller önskvärt att DU med IT blir massproduktion för masskonsumtion, dvs. standardiserade och en- hetliga tjänster. Tvärtom ställer det moderna samhället krav på en i hög grad flexibel utbildning som är utformad både med hänsyn till indivi- dens och samhällets mångskiftande behov. Sådana krav kan tillgodoses utan att materialutvecklingen behöver bli orimligt kostsam. Det kan ske just med hjälp av mångfaldsekonomi. Ett sätt att få skalfördelar med hjälp av mångfaldsekonomi är att bygga in flexibiliteten i programmet (kursen). Det utformas så att ele- verna kan använda det på sätt som passar var och en bäst; man väljer sin egen väg genom materialet som är uppb yggt för att p assa variatio- ner i studievana, sätt att lära m.fl. individuella skillnader. Ett annat sätt kan vara att göra materialet användbart på olika nivåer och i olika sammanhang inklusive användningar utanför utbildningsområdet. De modifikationer som måste göras för olika användningsområden blir inte alls så dyra som att producera ett helt nytt material. Det finns en omfattande forskning om vad som kännetecknar fram- gångsrika skolor i relation till mindre framgångsrika. Denna forskning har inte omfattat vare sig DU eller IT. Med viss reservation kan det kanske ändå vara möjligt att dra några tentativa slutsatser ur materialet. En viktig faktor är, enligt denna forskning, att elevtiden används väl. Det finns, vill det synas, goda förutsättningar för en hushållning med elevtiden i DU med IT, t.ex. genom bättre möjligheter till individuali- sering än i traditionell undervisning. Förutsatt förstås att dessa möjlig- heter tas tillvara. Andra faktorer har med läraregenskaper att göra (värme, kontaktförmåga, att läraren är en god klassrumsadmini- stratör, dvs. förmår att organisera inlärningstillfällen på ett bra sätt, m.m.). Jämförd med en lärare som bara är elektroniskt närvarande har traditionell utbildning här en klar fördel. Detta betyder troligtvis allt mindre på högre stadier och är kanske näst intill betydelselöst på högskolenivå. Enligt forskningen om skolors effektivitet är det också viktigt med ett gott skolklimat (demokratisk anda, elevinflytande, alla intressenter strävar mot samma mål, och liknande). Att skapa ett gott klimat i en DU-klass är möjligen inte så lätt, men kanske inte heller lika nöd- vändigt som i en traditionell skola. Stor frihet för den enskilda skolan (decentraliserad modell) har också visat sig ge utdelning i form av må- luppfyllelse. I detta avseende bör det vara möjligt att uppfylla kravet med råge i DU med IT, jämfört med traditionell utbildning, eftersom den kan utformas med utomordentligt stort svängrum både för lärare och elever. 1.3Inledning: Distansutbildning och ekonomi Utbildningssystemet står inför en lång rad svåra problem inte bara i utan i hela den industrialiserade världen, (har samma problem men i värre former och med mindre resurser att möta dem). Distansutbildning (DU) är ett medel som man fäst stora förhopp- ningar vid när det gäller att klara svårigheterna. Informationsteknologi (IT) är ett annat universalmedel. I själva verket har modern revolu- tionerat DU, som i sig är en mycket gammal undervisningsform; Her- mods korrespondensinstitut grundades t.ex. . Vad som skil- jer korrespondensstudier från modernare DU är att telefon, datorkom- munikation och medier mer och mer övertar postens roll. Grundprinci- pen är annars densamma; lärare och elever är skilda åt geografiskt, di- rektkontakten ersätts med kommunikation per distans. De flesta av utbildningssystemets problem och svårigheterna låter sig sammanfattas i följande punkter. 1)Kunskapssamhället kräver att alltfler människor har mer kunskap och nya kunskaper. 2)Det blir nödvändigt att lära av (gamla kunskaper kan bli en belast- ning), lära nytt och lära hela livet. 3)Jämlikhet och jämställdhet. 4)Resursbrist. Förskola, skola, högskola och andra anordnare av utbildning ställs inför stora utmaningar. Kraven på nytänkande och resultat är omfattande, som det inte ska få kosta mer, helst mindre. Man ska åstad- komma mer för mindre resurser helt enkelt, det är dilemmat. Punkten 4 har uppenbar anknytning till ekonomi i meningen hus- hållning med knappa resurser, den klassiska definitionen av ämnet. Även övriga punkter är ekonomiska fastän i en mera indirekt mening. Ekonomiämnet sägs handla om hur ekonomiska system löser de grundläggande problemen: Vad? Vad ska produceras av varor, tjänster och andra nyttigheter? Hur ska detta produceras? För vem ska det produceras? hur ska produktionsresultatet fördelas mellan medborgarna? Alla system – planekonomi, marknadsekonomi, blandekonomi eller något annat system – måste lösa dessa grundläg- gande problem. Produktionen av kunskap genom utbildning och forskning antas ha en stor och ökande betydelse för ekonomisk tillväxt och konkur- renskraft men även för hushållning med miljöresurser, orientering i ett globalt samhälle, en fredlig och demokratisk utveckling, m.m. Livslångt lärande kommer alltmer att bli en nödvändighet, eftersom kunskaper föråldras i allt snabbare takt på grund av en accelererande teknikutveckling. Alla människor kommer att behöva lära om och lära nytt, åtminstone i en optimistisk prognos. I en mera pessimistisk kom- mer det lärande samhället inte att omfatta alla. En stor mängd männi- skor, kanske uppemot 1/3, kommer att lämnas på efterkälken och bli kunskapsfattiga och ev. även arbetslösa. Under alla förhållanden kan man räkna med en allt starkare beto- ning av lärande och allt mindre av undervisning. Det är också troligt att inlärningsmiljöerna kommer att förändras som en följd av nya och skiftande behov. Dels måste skolan omformas, dels kommer andra miljöer än de traditionella att behöva tas i anspråk som lärandets om- givning i större utsträckning än vad som är fallet. Näringsliv, myn- digheter, föreningar, hemmen, för att nämna de viktigaste. Gränser mellan lärande, arbete och fritid kommer att bli otydligare. Alla dessa förändringar påverkar lärarrollen. Från att huvudsakligen ha fungerat som kunskaps-förmedlare, kommer läraren att vara rådgivaren och handledaren som kan visa på kunskapens källor, vara lagledare och in- spiratör, svara för klassrumsadministrationen, osv. Lärandets innehåll är också på väg att förändras. Samhället ställer större krav på medborgarnas kommunikativa färdigheter: språk, mate- matik och datorkunskap. Därtill kommer med nödvändighet en för- skjutning från ren faktainlärning mot förståelse, sammanhang och me- talärande, dvs. lära att lära. Fakta har blivit för många! I kunskaps- samhället kommer det därtill att bli allt viktigare att tillämpa kunskaper på nytt sätt och i nya kombinationer. Det ställs med andra ord ökande krav på kreativ förmåga. Begreppet kreativitet är emellertid lika und- flyende som kunskapen om hur denna egenskap ska kunna främjas, t.ex. i skolan. Möjligen är det mest angelägna för skolans del att avstå från att motarbeta elevers kreativitet. DU har i litteraturen, inklusive den som tar upp ekonomiska aspek- ter, framhållits som ett möjligt medel att lösa utbildningssystemens problem i samband med ett framväxande kunskapssamhälle, livslångt lärande och problematisk jämlikhet/jämställdhet. Dessutom har det ställts i utsikt att DU ska kunna spara pengarna åt systemet och samti- digt åstadkomma bättre resultat. Med andra ord klara av dilemmat som ligger i kraven att åstadkomma mer (punkt 1–3 ovan) för mindre resur- ser (punkt 4 ovan). DU medger, hävdar man, en mera massiv informa- tionsspridning och ett mera omfattande lärande (fler lär mer) än vad som är möjligt i det traditionella utbildningssystemet. Livslångt lärande innebär att vuxna måste lära i långt större omfatt- ning än . Det kan gälla perioder av återkommande studier vid gym- nasieskolor eller högskolor men också olika former av lärande i arbets- livet och . Vuxna har behov av andra pedagogiska former än dem som ungdomsskolan och högskolan traditionellt erbjuder. De stäl- ler också andra krav och nöjer sig inte med det traditionella utbudet. Teknikutvecklingen har för DU:s del en dubbel effekt. Förutom kra- ven på mer och nyare kunskap hos fler människor, något som skulle kunna åstadkommas med hjälp av DU, så gynnas metoden också av den ökande mängden och potentialen hos receptorerna. De flesta hem kommer förmodligen i en inte alltför avlägsen framtid att vara utrusta- de med integrerade PC, TV och telekommunikationsutrustningar. Pre- cis som man kan jobba hemma och ändå samarbeta med arbetskamrater var som helst i världen, eller resa i länstolen, gå på Mu- seum ena timmen och den andra, osv., blir det möjligt att lära hemma och likväl upprätthålla kontakter med både lärare och studie- kamrater och det i vilket land som helst om nödvändiga språkkunskaper finns. Vad jämlikhet och jämställdhet beträffar erbjuder DU, brukar det framhållas, utomordentliga möjligheter att nå missgynnade grupper, sådana som på grund av handikapp, geografiska hinder eller kön haft otillfredsställande möjligheter att förbättra sin situation med hjälp av Trots att jämlikhet/jämställdhet länge varit samhällsmål och skola/utbildning hört till de medel som man litat mest till så har resultaten inte varit tillfredsställande. Det har t.ex. inte gått att eli- minera den sociala snedrekryteringen till högskolan. LO-arbetare får mindre del av företagens personalutbildning än tjänstemän. Det är fort- farande en bit kvar till jämställdhet mellan män och kvinnor i arbetsliv och politik. Mycket annat att förtiga. Förhoppningarna gäller emellertid inte bara DU:s förmåga att uppnå gamla och nya utbildningsmål effektivare än traditionell utbildning. Man väntar sig också att det ska kunna ske till en lägre kostnad för jämförbara resultat. DU kommer med andra ord att uppfylla högt ställd krav på kostnadseffektivitet såväl samhällsekonomisk som företags- ekonomisk, om förhoppningarna infrias vill säga. Det skulle innebära att DU åtminstone för vissa ändamål och användningar, både för an- ordnaren och för samhället i stort, kommer att nå specificerade mål till lägsta kostnad eller, uttryckt på annat sätt, ger mer utbildning per kro- na än traditionell utbildning. Det handlar om pengarnas verknings- grad. Det finns många anledningar till hoppet om god ekonomi för DU med IT. Utvecklingen mot billigare och bättre hårdvara ser ut att fort- sätta framöver, vilket gör att ekonomin i allt mindre grad tyngs av de i och för sig nödvändiga investeringarna i utrustning.