sou · GMB343 · 1999-01-01 00:00:00 — &OLKH¤LSOPOLITIKEN HISTORIA OCH NUL¤GE 53 gifter på det förebyggande området, väckte då det kom häftig kr stora delar på de idéer som och skisserat i sin debattbok . 14 Till förslagen hörde bl.a. en kraftig utvidgning av läkar- utbildningen och en fast lön för läkare – förslag som ledde till en all- varlig konflikt med och ett totalt avståndstagande från deras sida. i historiens ljus kan vi nu konstatera att de flesta av de förslag som framfördes då nu är genomförda, om än något försenat. I vad mån sjukvården skall engagera sig i förebyggande arbete har alltid varit föremål för diskussion. Då man har sagt något har det ofta varit ett uttryck för en positiv inställning till den föreb yggande verk- samheten. Möjligheterna att praktiskt arbeta med dessa frågor har dock setts som begränsade, bl.a. på grund av resursbrist, bris- tande kompetens och erfarenheten att det är påtagligt svårt att åstad- komma de livsstilsförändringar som behövs. Sjukvården prioriteras framför hälsovården. Man brukar ofta beskriva tandsjukdomarna som ett slags kultursjukdo- mar som visserligen förekom även , men då spelade en förhållandevis liten roll. 15 Med den moderna livsföringen, som bl.a. innebar att man åt betydligt mer socker, kom tandsjukdomarna att öka. antogs den proposition som lade grunden till den svenska folktandvården. Tandhälsan har utvecklats mycket gynnsamt. En bidragande orsak till detta kan vara att tandvårdslagstift- ningen redan från början ställde krav på förebyggande insatser. Medan hälso- och sjukvården fick sådana krav först i och med hälso- och sjuk- vårdslagen , fanns det preventiva arbetet med redan från starten i lagen om folktandvård. Då nya förebyggande metoder lansera- des och framåt (bl.a. fluor) var de preventiva tanke- gångarna redan förankrade hos folktandvårdens personal. 13 SOU 1948:14. $EN ¶PPNA L¤KARV¥RDEN I RIKET Utredning och förslag av Medicinalstyrelsen. 14Myrdal A, . +RIS I BEFOLKNINGSFR¥GAN . Tandhälsovården – med särskild hänsyn till dess administration. I: (red.). a.a., sid.568-583. 54 &OLKH¤LSOPOLITIKEN HISTORIA OCH NUL¤GE Hälsovårdsnämnderna inrättades med kommunerna som hu- vudmän. Nämndernas verksamhet hade sitt fokus på samhälleliga och kollektiva åtgärder i förebyggande syfte (vilka kallades allmän hälso- vård eller – – hälsoskydd), medan den vanliga sjuk- vården i huvudsak skötte den individuellt inriktade preventionen (hälsovård). I samband med inrättandet gav Sundhetskollegiet ut råd och anvisningar där man redogjorde för "de viktigaste omständigheter, som menligt inverka på det allmänna helsotillståndet". 1.Brist på frisk eller tillräckligt ren luft i bonings- och andra rum, där människor vistas, samt i deras omgivningar. 2.Bristande eller knapp tillgång på gott vatten till dryck och matlag- ning samt till tjänligt vatten för andra hushållsbehov och renhåll- ning. 3.Otillräcklig eller otjänlig föda. 4.Försummad renlighet eller snygghet. 5.Kalla, dragiga bostäder; otillräcklig beklädnad. 6.Missbruk av starka drycker. 7.Obenägenhet eller uraktlåtenhet att vid sjukdom anlita läkare och att iakttaga givna föreskrifter mot smittsamma sjukdomars spridande. Denna katalog var väl i takt med dåtidens hälsoproblem. De omgiv- ningshygieniska frågorna har allt stått i fokus för den kom- munala eller allmänna hälsovården (hälsoskydd). Så har det i stor utsträckning också förblivit även om ohälsopanoramat som det speglas av dödligheten (se t.ex. figur 3.2) har förändrats från infektionssjukdo- mar till mer kroniska sjukdomar. handlar hälsofarorna mer om födans innehåll av t.ex. fett än huruvida den bär på smitta. 3.1.7Några särskilda hälsopolitiska områden Yrkeslivet utgör troligen ett av de bästa exemplen på hur omsorgen om människors hälsa lyckats förändra villkoren för hälsa och därigenom också folkhälsan. Statistiken över antalet dödsfall inom arbetslivet visar en mycket kraftig minskning (figur 3.3). planar minskningen ut och under de båda krigsperioderna stiger 16 , Myrgård A a.a. &OLKH¤LSOPOLITIKEN HISTORIA OCH NUL¤GE 55 Från krigsslutet noterar vi en jämn sänkning av de arbetsmiljörelaterade dödsfallen. En liknande utveckling ser vi även om vi använder annan statistik på arbetsskador, som rapporte- ringen under vissa perioder blivit bättre och gör det svårt att mer detal- jerat jämföra utvecklingen . &IGUR !NTALET D¶DSFALL PER MILJON ARBETSTIMMAR UNDER PERIODEN Dödsfall per 1 miljon arbetstimmar 40 +¤LLA 3TATISTISKA CENTRALBYR¥N !RBETSMILJ¶N I SIFFROR MED KOMPLET Bakom denna påtagliga folkhälsovinst ligger ett långvarigt och sys- tematiskt arbete direkt riktat mot förbättring av arbetsmiljön. De fack- liga organisationerna har här spelat en betydelsefull roll. Arbetsmiljön har brutits ut från mycket annat folkhälsoarbete och håller sig med en särskild organisation för såväl forskning () som till- syn (Arbetarskyddsstyrelsen och de regionala yrkesinspektionerna). På liknande sätt som tandhälsovården kommit att organiseras skild från hälso- och sjukvården har arbetsmiljön blivit ett alldeles eget område, som ofta lämnas utanför då man diskuterar folkhälsoarbete. Arbetet för en bättre arbetsmiljö kan i många avseenden ses som ett gott exempel på vad ett systematiskt folkhälsoarbete kan ge. &OLKR¶RELSER OCH FOLKH¤LSA Termen folkrörelse har med litet skiftande innebörd använts för att beteckna organisationer som med bred upp- 56 &OLKH¤LSOPOLITIKEN HISTORIA OCH NUL¤GE slutning vänt sig emot upplevda missförhållanden som olika sam- hällsinstitutioner uppvisat. 17 Hit hör t.ex. , nykterhets- rörelsen, arbetarrörelsen, konsumentkooperationen, den tidiga kvin- norörelsen och idrottsrörelsen. Även om få av dessa folkrörelser haft bättre folkhälsa som ett uttalat mål (med undantag av ) så har de ändå kommit att bidra till hälsoprofileringen. visar i sin bok 18 hur intellektuell nyfikenhet med ett slags automatik antas ge nyttiga sidoeffekter. För var det vikti- gaste inte nykterhet utan bildning och kunskap. Skaffade man sig väl detta intresse kom nykterheten som en sidoeffekt. Man orkade inte läsa och diskutera om man söp och var onykter. Kritisk läsning och ifråga- sättande av officiella sanningar gick också som en röd tråd genom fri- kyrkorörelsen. Betydelsen av att självständigt kunna ta del av informa- tion kom sannolikt att betyda mycket – inte bara för folkhälsan utan för hela samhällsutvecklingen. Folkrörelsernas betydelse för folkhälsopolitiken kan illustreras av alkoholfrågan. Alkoholkonsumtionen som under förra delen av 1800- talet var enorm (försiktiga skattningar anger en årlig brännvinsproduk- tion av per vuxen person ) ledde till en allt större opinion mot det omfattande superiet. De "moderna" nykter- hetsrörelserna uppstod , inspirerade av bl.a. väck- elserörelserna. 19 Nykterhetsbudskapet fick spridning också i bl.a. den växande arbetarrörelsen. I samband med storstrejken infördes ett tillfälligt totalförbud. I ljuset av de positiva effekter man då såg startade en namninsamling där av be- folkningen (män och kvinnor) uttalade sig för ett förbud. Inför idéerna om ett totalförbud lanserade läkaren ett pro- gram för att minska alkoholkonsumtionen. Genom ett statligt monopol för tillverkning och försäljning av alkohol skulle det privata vinstintres- set tas bort och genom en individuell inköpskontroll (motboken) skulle konsumtionen begränsas. Vid en förbudsomröstning förlorade förbudsvännerna med knapp marginal (röstade för ett totalt alkoholförbud). Då motbokssystemet avskaffades skedde en kraftig ökning av alkoholkonsumtionen. För att minska konsumtionen höjdes priset på &OLKR¶RELSERNA I 3VERIGE 1980. $EN SK¶TSAMME ARBETAREN )D©ER OCH IDEAL I ETT NORRL¤NDSKT S¥GVERKSSAMH¤LLE . $EN SVENSKA GODTEMPLARR¶RELSEN OCH SAMH¤LLET &OLKH¤LSOPOLITIKEN HISTORIA OCH NUL¤GE 57 Detta prisinstrument har allt varit en av de centrala ingredienserna i den svenska alkoholpolitiken, som förutom begränsning av det privata vinstintresset också b yggt på att minska al- koholdryckernas tillgänglighet. genomfördes en rad skiftesreformer med syfte att lägga samman böndernas olika jordlotter till ett fåtal, sammanhängande ytor. kom en förordning om laga skifte och skiftesverk- samheten kom att äga rum under en stor del av . Reformen fick på stora ekonomiska konsekvenser. Den skapade förut- sättningar för ett mer rationellt jordbruk och var också en av förutsätt- ningarna för teknisk rationalisering inom jordbruket. fick den stora sociala och psykologiska konsekvenser. Som en följd av skiftena sprängdes de gamla byarna i så gott som hela landet. Enligt vissa för- fattare bidrog skiftena också till att gammalkyrklig tro och sed bröts ned. Det blev därför lättare för den mer individualistiska religiositet som representerade. var landsbygden, ur hälsosynpunkt, en säkrare plats att bo på än staden. När epidemier hotade flyttade de som kunde ut ur stä- derna till landet. Detta hängde samman med den större risken för smitt- spridning i städerna, parat med okunskap om vilka förhållanden som medverkade till att människor blev sjuka. Vid industrialiseringens bör- jan i , , innebar det att landsbygdsbefolkningen flyttade från en från hälsosynpunkt mer skyddad miljö till stadens faror. Det kom dock inte att dröja så länge innan mönstret blev det motsatta. Figur 3.4 visar spädbarnsdödlighetens utveckling på landsbygden och i staden . En bit in passerar spädbarnsdödligheten i städerna den nedåtgående trenden för landsbygden och fortfarande kvarstår en viss skillnad till städernas fördel även om nivån nu ligger mycket lågt. Att spädbarnsdödligheten nu är lägre i staden än på landet är inget unikt fenomen. Ett likartat mönster uppvisar många andra sjukdomar, t.ex. hjärt-kärlsjukdom och skador, medan t.ex. cancersjukdomarna är van- ligare i staden. 20 Norborg LA. 3VERIGES HISTORIA UNDER OCH TALEN 58 &OLKH¤LSOPOLITIKEN HISTORIA OCH NUL¤GE &IGUR 3P¤DBARNSD¶DLIGHETEN I STADEN OCH P¥ LANDSBYGDEN Döda per 1000 levande födda och år +¤LLA 3TATISTISKA CENTRALBYR¥N (ISTORISK STATISTIK F¶R 3VERIGE DEL ) MED bodde av befolkning i städerna. Man kan fråga sig om flyttningen till staden har bidragit till en förbättrad folkhälsa eller om det är den starka urbaniseringen som gjort att vi satsat mer av vårt före- byggande arbete på förhållanden i staden än på landet. Vi kan se på drunkningen som exempel. Drunkningsdöd är förhållandevis ovanligt jämfört med . En delförkla- ring kan vara att de flesta människor är simkunniga. Så var det inte . Men en annan och förmodligen ännu viktigare för- är att vi inte exponeras för drunkningsrisker lika mycket . var vattenvägen fortfarande mycket använd. På vattnet kunde man frakta stora laster billigt. Marktransporter var betyd- ligt dyrare. På vintrarna möjliggjorde isen genvägar. leker färre barn vid vatten och brunnar. Vi tar vanligen bilen, inte båten, när vi skall förflytta oss. som stadsmiljön introducerar nya faror, skyddar den oss från andra. Arbetet med att förbättra miljön har också sannolikt varit mer intensivt i staden än på landet. I enlighet med den preventiva paradoxen är stadens eller tätortens risker, som berör så många fler, av större intresse än landsbygdens risker, som drabbar färre individer. 21 För en översikt av urbaniseringen och hälsoutvecklingen, se 3TAD OCH H¤LSA 3TADSUTVECKLING för &OLKH¤LSOPOLITIKEN HISTORIA OCH NUL¤GE 59 , då folkhälsofrågan handlade om att öka befolk- ningens storlek av bl.a. ekonomiska och militära skäl, fokuserades de förebyggande insatserna på att förhindra sjukdom och dödsfall bland barn. var dödligheten mycket stor. Av 1000 födda barn dog omkring 200 redan under första levnadsåret. När vi, som i figur 3.1, använder medellivslängden som en indikator på hälsan, blir detta mått i stor utsträckning beroende av dödlighet . Ett liv som släcks (om den antagna medelål- dern är ) innebär en förlust av hela , medan en person som dör bara påverkar medelvärdet med en tiondel av detta. handlade folkhälsoinsatserna riktade mot barnen om att förhindra infektioner och undernäring. En viktig uppgift var att övertyga mammorna om betydelsen av att amma barnen. 23 Infektions- spridning till följd av bristande näring, trångboddhet och orenlighet stod i fokus för de förebyggande insatserna. I takt med att infektionsfaran kunde bemästras förbättrades barnhäl- san. Det stora hot som växte fram under vårt århundrade var skadorna. Miljön i hemmet (med t.ex. öppen eld) kunde förbättras, som nya faror introducerades (t.ex. elektricitet). Framför allt kom biltrafiken att innebära ett hot mot barn och ungdomars hälsa. Genom stora insatser på det olycksfallsförebyggande området kom dock utvecklingen i att bli mycket gynnsam. Under , sjönk antalet dödade barn i åldern 0–från 422 till 75. innehar därmed världsrekordet i låg barnadöd- lighet. Vi behöver bara gå över till för att få dödstal för samma åldersgrupp som ligger över de svenska siffrorna.24 Initiativ för en bättre folkhälsa tar sig gärna ett patriarkalt uttryck. Nå- gon som vet bättre (staten, vetenskapen, läkarna, männen) talar om vad 3VAG¥RENS BARN 5R FOLKH¤LSANS HISTORIA. $E K¤RLEKSL¶SA M¶DRARNA 3P¤DBARNSD¶DLIGHETEN I 3VERIGE UNDER TALET MED S¤RSKILD H¤NSYN TILL .EDERTORNE¥ universitet. 24 Berfenstam R. Dödligheten i barnolycksfall bland de lägsta i världen. I: (red. ): ,¤NGRE LIV OCH B¤TTRE H¤LSA EN RAPPORT OM PREVENTION Statens beredning för utvärdering av medicinsk metodik, , 1997. 60 &OLKH¤LSOPOLITIKEN HISTORIA OCH NUL¤GE SOU 1998:43 som är fel och vad som skall göras. lagstiftar man om det, som t.ex. alkohollagstiftningen och bilbälteslagen. Att kvinnor i haft en medellivslängd som överstigit männens har stundom varit ett argument mot att kvin- norna skulle vara förfördelade då det gäller hälsan. har kvin- norna i många sammanhang framstått som sköra och utsatta, där det krävts särskild varsamhet i folkhälsans namn. 25 En rad uppgifter beträf- fande sjukskrivning, läkemedelskonsumtion, sjukvårdsutnyttjande och subjektiva hälsobesvär visar alla tämligen samstämmigt att även om kvinnan lever än mannen, tycks hon besväras av fler sjukdomar och besvär än män i jämförbar ålder. Skillnaden mellan männens och kvinnornas medellivslängd har inte heller varit eller ens visat en likartad trend. Enligt WHO:s se- naste årsrapport finns det två länder i världen där männen lever än kvinnorna (och ). Den största skillna- den mellan könens medellivslängd hittar vi i där kvinnor le- ver längre än männen. från vilken vi har någorlunda pålitlig svensk sta- tistik, dvs. och framåt, har skillnaderna i medellivslängd stundom ökat, stundom minskat (se figur 3.1). Ett viktigt förhållande som påverkar kvinnors livslängd är barnafödandet. Intill sen tid har det varit riskfyllt att föda barn. Ju fler barn som föds, desto större risk för kvinnorna. Bortser vi från detta kan vi möjligen ana kvinnors varie- rande fördel gentemot männen i medellivslängd som något som av- speglar deras speciella hälsovillkor i samhället. Tabell 3.1 förtecknar några milstolpar då det gäller att få till stånd mer jämlika förhållanden mellan kvinnor och män . Det kan vara intressant att läsa tabell 3.1 mot relief av figur 3.1, som visar hur medellivslängden förändrats liksom skillnaden i medellivslängd mellan kvinnor och män. Ökningen i medellivslängd visar en relativt jämn kurva, med en tendens till avmattning bland män –1980. Könsskillnaderna minskar fram till omkring , för att därefter åter öka. $EN M¶RKA KONTINENTEN +VINNAN MEDICINEN OCH FIN DE SI¨CLE Fighting disease, fostering development. 4JE 7ORLD (EALTH 2EPORT &OLKH¤LSOPOLITIKEN HISTORIA OCH NUL¤GE 61 4ABELL 6IKTIGA BESLUT SOM R¶R KVINNAN UNDER TIDEN 1858 Ogift kvinna kan förklaras myndig 1870 Kvinnor får rätt att avlägga studentexamen 1884 Kvinnor får rätt att fritt välja make 1909 Allmän rösträtt för män till andra kammaren 1919 8 timmars arbetsdag 1919 Principbeslut om lika lön för kvinnor och män i statlig tjänst 1920 Kvinnan behöver inte längre mannens tillstånd för att söka arbete 1923 Behörighetslag som gjorde kvinnor behöriga till de flesta högre statliga tjänster 1927 Flickor fick tillträde till högre allmänt läroverk 1935 Lag om offentlig arbetsförmedling 1938 Lag om två veckors semester 1939 Aborter legaliseras delvis 1947 första kvinnliga statsråd utses 1950 Riksdagsbeslut om enhetsskola 1955 Lagstadgad betald ledighet för yrkesarbetande kvinnor vid barnsbörd 1958 Kvinnor får rätt att bli präster 1960- Daghemsbyggande prioriteras högt talet 1970 Obligatorisk särbeskattning av äkta makar 1974 "Fri" abort 1979 Rätt till 6 timmars arbetsdag för småbarnsföräldrar (på egen bekostnad) 62 &OLKH¤LSOPOLITIKEN HISTORIA OCH NUL¤GE senare hälft händer förhållandevis litet som illust- rerar ett folkhälsopolitiskt engagemang. Könsskillnaderna minskar, vil- ket i huvudsak beror på en mindre ökning av medellivslängd bland kvinnor än bland män. Detta skulle kunna tolkas som en effekt av att samhällssituationen inte förbättras lika mycket för kvinnor som för män, även om ett sådant samband ingalunda är bevisat. händer det betydligt mer för kvinnorna . börjar också deras medellivslängd att öka mer än männens. I början på 1900- talet är den längre än männens för att ha vuxit nästan till det tredubbla; . Om man vill diskutera eventuella sam- band mellan politiska insatser och förändrad medellivslängd ställs för- stås frågan om tidsperspektivet på sin spets: Hur tar det innan folkhälsopolitiska reformer har genomslagskraft på folkhälsan? betecknar i sin bok historia 28 de två första decennierna på detta århundrade som "socialpolitisk isloss- ning" – en karakteristik som skulle kunna passa med en tolkning att socialpolitiska reformer har betydelse för medellivslängdens utveck- ling. –1949 sker den största ökningen av medel- livslängden i under hela den studerade perioden. Ökningen är närmare för kvinnorna och för männen. "Fattigdom som sjukdomens orsak" var titeln på ett föredrag som en av folkhälsans pionjärer, den österrikiske läkaren , höll . 29 Många har efter honom pekat på det nära sambandet mellan ekonomisk ställning och hälsoläge, som tycks hålla inte bara för enskilda individer utan också mellan samhällen och länder. Statistik från och (motsvarande data saknas för svenska förhållanden) visar att skillnaden i dödlighet mellan arbetare och tjänstemän har ökat alltsedan mellankrigstiden (figur 3.5). Totalt sett har dödligheten minskat , dvs. medellivsläng- den har ökat genom att dödsfallen inträffat allt senare i livet, men de relativa skillnaderna mellan arbetare och tjänstemän har ökat. Detta trots att man genomförde den s.k. Beveridgeplanen, vilken bl.a. innebar kostnadsfri sjukvård vid konsultationstillfället. Trots reformer med jämlikhetsskapande innebörd har klyftorna blivit större. 3VENSK SOCIALPOLITISK HISTORIA . !KADEMISCHE 2EDE VOM 6OLKSELEND -+RANKHEITEN (1970). 30 Wilkinson RG. 5NHEALTHY SOCIETIES 4HE AFFLICTIONS OF INEQUALITY Routledge. &OLKH¤LSOPOLITIKEN HISTORIA OCH NUL¤GE 63 &IGUR $¶DLIGHET OCH YRKESGRUPP I %NGLAND OCH 7ALES ¥REN )NDEX GENOMSNITTET F¶R ALLA YRKEN RESP ¥R 3IFFRORNA FR¥N OCH BASERAS P¥ EN ANNAN YRKESINDELNING OCH ¤R INTE FULLT J¤MF¶RBARA MED DE ¶VRIGA Relativ dödlighet (index) +¤LLA $REVER & 7HITEHEAD - (EALTH )NEQUALITIES /FFICE FOR .ATIONAL 3TATISTICS 3ERIES .O ,ONDON 4HE 3TATIONARY /FFICE har i ett internationellt perspektiv haft förhållandevis små skill- nader i ohälsa mellan olika sociala grupper. De senaste folkhälso- rapporterna visar dock en trend liknande den i och : att de relativa skillnaderna ökar, trots att den allmänna nivån sjunker nå- got. Olika orsaker har lanserats för att förklara denna, som man tycker, paradox: ·i det nya "kroniska" sjukdomspanoramat betyder livsstilen mer och livsstilen är svår att påverka med allmän välfärdspolitik ·det sker en segregering av de allmänna levnadsvillkoren (arbete och lön etc.) vilket bidrar till en ojämlikhet i hälsa ·moderna kampanjer som används i folkhälsoarbetet vänder sig i första hand till tjänstemän. 64 &OLKH¤LSOPOLITIKEN HISTORIA OCH NUL¤GE Oaktat att vi är osäkra på varför klyftorna ökar bör det vara ett ob- servandum då det gäller val av område och metod för folkhälsoarbetet. Rapporter hävdar att de sociala skillnaderna i hälsa nu är betydligt större i än i de flesta andra europeiska länder. I mellankrigstidens diskussion togs de skillnader i hälsa som fanns till intäkt för att det faktiskt gick att förbättra hälsan till den nivå där de som hade det bäst befann sig. skriver i sin bok : "Det finns inga skäl att tolerera en högre barnadöd- lighet i någon socialgrupp än den som är den genomsnittliga i t.ex. den ekonomiskt bäst ställda fjärdedelen av befolkningen. Vad denna klass kan köpa sig av barnhälsa och sparade barnliv, kan samhället köpa åt de andra folkgrupperna. 3.2Mål och inriktning för dagens folkhälsopolitik )NNEH¥LLET I KORTHET Regering och riksdag har mer samlat behandlat folkhälsofrågor. proposition om utvecklingen för hälso- och sjukvården m.m. talas om en samlad folkhälsopolitik. Vikten av ett aktivt och tvärsektoriellt folkhälsoarbete betonas. I propositio- nen framhålls att folkhälsoarbetet främst skall inriktas på grupper som har ökad risk att drabbas av ohälsa. Enligt folkhälsoproposition är ökad jämlikhet det över- ordnade målet för folkhälsopolitiken. Bakgrunden är att hälsan hos befolkningen i allmänhet har förbättrats, men att skillnaderna i hälsa ökar. I propositionen betonas att det lokala deltagandet och engagemanget i folkhälsoarbetet måste utvecklas. Betydelsen av hälsokonsekvensbeskrivningar framhålls. Genom förslagen i propositionen inrättas . Även regeringsskrivelse framhålls vikten av insatser för de mest utsatta grupperna. Hälsoinsatser som en investering be- tonas. Vi har i det föregående beskrivit hur folkhälsopolitiken vuxit fram, steg för steg och genom insatser inom de flesta av samhällssektorerna. I det här avsnittet ges en bild av hur folkhälsopolitikens mål och inriktning formulerats på nationell nivå – av regering och riksdag – från mitten av &OLK OCH FAMILJ. &OLKH¤LSOPOLITIKEN HISTORIA OCH NUL¤GE 65 Regeringen och har på ett mer samlat sätt behandlat området och dis- kuterat folkhälsopolitikens mål och inriktning. Det är dessa tillfällen som är utgångspunkten för beskrivningen i det följande. 3.2.11984 års proposition slår fast alla sektorers ansvar Det är i propositionen Om utvecklingslinjer för hälso- och sjukvården m.m. (prop. 1984/85:181) som regering och riksdag talar om en samlad folkhälsopolitik och förespråkar en sådan. Försla- gen i propositionen baseras bl.a. på det arbete som bedrivits inom den s.k. och i . I propositionen konstateras att hälsan i hög grad bestäms av män- niskornas livsvillkor och livsstil. Den ekonomiska och sociala utveck- lingen samt fördelningen av välfärden har en avgörande betydelse för hälsan hos befolkningen. De stora hälsoriskerna i samhället finns, en- ligt vad som framhålls, i fysiskt och socialt bristfälliga arbetsmiljöer, i trafik- och boendemiljön, i arbetslöshet och risk för arbetslöshet, miss- bruk av alkohol och narkotika, konsumtion av tobak, olämpliga kost- vanor samt i psykologiska och sociala påfrestningar till följd av bris- tande relationer till medmänniskor. I propositionen framhålls att befolkning i stort har ett gott hälsoläge men att det finns stora skillnader mellan olika social- och yrkesgrupper vad gäller risken att drabbas av ohälsa och för tidig död. Enligt propositionen bör därför det föreb yggande arbetet ägna särskild uppmärksamhet åt de grupper som är utsatta för de största hälsoris- kerna. I propositionen betonas att det föreb yggande arbetet måste bedrivas på många fronter. Förebyggande arbete är en uppgift för hela sam- hället. Arbetet måste engagera medborgarna, folkrörelserna och andra ideella organisationer samt de myndigheter som på olika sätt kan med- verka till att minska hälsorisker och främja goda livsvillkor.