sou · GMB338 · 1999-01-01 00:00:00 — Vi menar att där det förebyggande arbetet, framför a llt inom alkohol- och narkotika- området, blir än bättre kommer det också att innebära bättre förutsätt- ningar för att bekämpa brottsligheten och för det brottsförebyggande arbetet. Vidare innebär en effektivisering att det, på lite , finns många samhällsekonomiska vinster att göra t.ex. i form av sänkta vård- kostnader för olika alkoholrelaterade skador. Särskilt yttrande av och Kommittén föreslår flera angelägna och motiverade åtgärder när det gäl- ler resultatstyrning, uppföljning och utvärdering av statsbidrag som ges till frivilligorganisationer som arbetar inom områdena alkohol- och nar- kotika, utsatta barn och deras familjer samt våld mot kvinnor. Vi ser flera fördelar med att uppföljning och utvärdering av före- ningsbidragen samordnas. Vi ställer oss emellertid tveksamma till ut- redningens förslag, att ansvaret för den framtida bidragsfördelningen helt skall ligga hos en myndighet till exempel . Av tradition har exempelvis och idrottsrörelsen själva fördelat föreningsbidragen inom sina områden. Vi menar att vis- sa värden går förlorade om organisationerna fråntas detta ansvar. För att värna organisationerna samt för att ta tillvara myndighets- kompetensen vore, enligt vår mening, det bättre om den framtida bi- dragsfördelningen skedde i ett samråd mellan frivilligorganisationerna och en statlig myndighet och att huvudansvaret för bidragsfördelningen ligger hos organisationerna själva. Statsbidragsgivningen till vissa organisationer verksamma inom det sociala området Beslut vid regeringssammanträde . En kommitté tillkallas för att se över formerna för statsbidragsgivningen till vissa nykterhetsorganisationer och till vissa andra organisationer verksamma inom det sociala området (anslagen C 1 och C 2 inom ut- giftsområde 9 m.m.). Översynen skall omfatta såväl kriterier för bidragsgivningen som den administrativa hanteringen av bidragen. Socialpolitiken förändras fortlöpande. Knappa resurser betyder starka krav på effektivisering och förmåga till samverkan. Inte minst alkoholpolitikens förutsättningar har ändrats i och med EU-inträdet och genom den ökade internationalisering som nu upplever. Traditionella alkoholpolitiska instrument, såsom högt pris och begränsad tillgänglighet, blir mindre användbara. För att målen med den svenska alkoholpolitiken skall kunna upprätthållas krävs utveckling och förnyelse i arbetet med att förhindra alkoholens skadeverkningar. Information, opinionsbildning och andra alkoholföreb yggande insatser, framför a llt på lokal och regional nivå, får en ökad betydelse i ansträngningarna att förändra dryckesvanorna i vårt land. Människors och organisationers engagemang och arbete mot alko- holskador på den lokala nivån får sålunda allt större betydelse. Det gäl- ler också arbetet mot våld och droger, likaväl som det medmänskligt stödjande arbetet som många frivilligorganisationer står för på det lokala planet. Mot denna bakgrund har en nationell handlingsplan för alkohol- och drogförebyggande insatser liksom en nationell handlingsplan för det brottsförebyggande arbetet utarbetats. En ny budgetprocess har genomförts inom det statliga området. Ar- betet med att vidareutveckla resultatstyrningen pågår. Målen för verk- samheten har gjorts tydligare. Konkreta verksamhetsmål har uppställts och ett arbete har påbörjats för att bättre följa upp och utvärdera verk- samheten. Inom har en interdepartemental arbetsgrupp – Föreningsbidragsgruppen – verkat för att finna former för resultat- styrning av statens bidrag till ideella organisationer som en parallell till vad som hänt inom den statliga myndighetssfären. En central fråga för arbetsgruppen har varit att finna former för statens bidragsgivning som innebär förnyelse. Med hänsyn tagen till organisationernas särart har man försökt finna generella former för målbeskrivningar samt för upp- följning och utvärdering när det gäller statsbidragen. Med detta som bas skall formerna för bidragsgivningen vidareut- vecklas inom respektive departements sakområden. Inom har en arbetsgrupp arbetat med den sär- skilda frågan om statsbidragsgivningen till nykterhetsorganisationerna. Efter hand har ett behov visat sig att vidga frågeställningarna till att omfatta statsbidragsgivningen till hela det område som berörs av ansla- gen C 1 och C 2 dvs. att, utöver nykterhetsorganisationerna, ta med länkorganisationer och vissa andra organisationer som arbetar mot våld inom familjen. Mot denna bakgrund bör nu en kommitté tillsättas för att se över formerna för statens bidragsgivning till organisationer verksamma inom de angivna områdena. Den rapport som utarbetats av Föreningsbidrags- grupp kommer att publiceras . De riktlinjer som dras upp i rapporten beträffande de tekniska formerna för statens bidragsgivning till frivilligorganisationerna bör vara en utgångspunkt för kommitténs arbete. I arbetet bör ingå att studera och analysera den nuvarande bidrags- givningen på området och bedöma effekterna av denna. Utifrån dessa utgångspunkter bör bidragsgivningen till vissa nykter- hetsorganisationer och till vissa andra organisationer som är verksam- ma inom det sociala området (anslagen C 1 och C 2 inom utgiftsområde 9) prövas i syfte att öka effektiviteten i den verksamhet som stöds av statsbidrag. Prövningen bör inkludera lagregleringen inom området, kriterierna och formerna för bidragsgivningen, administrationen av den samt formerna för uppföljning och utvärdering. Innehållsmässigt bör utgångspunkten för bidragsgivningen vara att de frivilliga organisationerna skall stödjas i sitt förnyelsearbete. I kamp mot alkohol, droger, brott och för ett socialt fungerande samhälle be- hövs aktiva frivilligorganisationer. Inte minst viktigt är det att nå ung- domar och påverka dem så att de inte hamnar i destruktiva livsstilar. De nationella handlingsplanerna för alkohol- och drogföreb yggande insat- ser och för det brottsförebyggande arbetet är viktiga utgångs punkter i förändringsarbetet. Det är därför av stor betydelse att det i den statliga bidragsgivningen byggs in förnyelseincitament, så att existerande organisationer kan h itta nya, effektivare verksamhetsformer och att nya organisationer kan ut- vecklas inom området. Samverkan mellan olika typer av organisationer behöver också ut- vecklas, liksom samverkan mellan kommuner och organisationer. De organisationer som är verksamma inom området är givetvis utred- ningens viktigaste samarbetspartner. Nära kontakt med dem bör hållas under arbetes gång. Detsamma gäller berörda myndigheter, framför allt och , samt . 2AMAR F¶R UTREDNINGENS ARBETE Uppdraget skall vara genomfört . För utredningsarbetet gäller regeringens direktiv till samtliga kom- mittéer om redovisning av regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), om prövning av offentliga åtaganden (dir. 1994:23), om redovisning av jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) och om redovis- ning av konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (1996:49). Förslagen skall vara kostnadsneutrala såväl för den statliga sektorn som för den samlade offentliga sektorn. "IDRAGSMOTTAGANDE ORGANISATIONER SAMT EVENTUELLT TILLKOMMANDE F¶R # ANSLAGET Forum för frivilligt socialt Nobba brass o nubbe Barnens rätt i samhället "IDRAGSMOTTAGANDE ORGANISATIONER AV &() S PROJEKTMEDEL B¥ Kropp o Själ K.B. holms län/KSL Nobba brass & Nubbe European Cities Against Drugs RIF, västra regionen 99Vuxenföreningen på G(ång) 3TATSBIDRAG TILL VISSA ORGANISATIONER P¥ DET SOCIALA OMR¥DET Frivilliga organisationer gör på många sätt avgörande och viktiga insatser på det sociala området. Det kan vara förebyggande arbete, kamratstöd, behandlingsarbete eller opinionsbildande insatser. Insatserna kan ibland vara ett komplement till samhällets vård och behandling men ännu oftare alternativ i form av idéburen verksamhet som inte kan drivas av "samhället". 6ILKA KAN F¥ STATSBIDRAGET Statsbidraget utgår till följande tre huvudgrupper av riksorganisationer: -Länkorganisationer och andra organisationer som arbetar med att stödja och hjälpa f.d. missbrukare. Bidrag kan utgå till såväl klient- organisationer inom alkohol- och narkotikaområdet som till organi- sationer med kyrklig anknytning, vilka bedriver verksamheter inrik- tade på socialt utsatta grupper. -Organisationer som arbetar för utsatta barn och deras familjer ge- nom opinionsbildning, egna insatser och metodutveckling inom om- rådet. -Kvinnorjourernas riksorganisationer och invandrarorganisationer m.fl. som stöder misshandlade kvinnor och lokalt utvecklingsarbete för att motverka våld och sexuella övergrepp mot kvinnor. Bidrag kan även utgå till stödorganisationer för män, s.k. mansjourer. 164 "ILAGA 3OCIALSTYRELSENS MEDDELANDEBLAD Bidraget skall möjliggöra att organisationen kan bedriva en slagkraftig central och nationell verksamhet. Riksorganisationerna skall med hjälp av bidraget kunna ge stöd till lokala aktiviteter inom det sociala området. Bidraget kan användas till riksorganisationernas löne- och förvaltningskostnader, lokalkostnader, utredningsverksamhet, information, utbildning men också som direkt stöd till lokalavdelningar, distrikt och sociala projekt. 6ILLKOR F¶R ATT F¥ BIDRAG För att få statsbidrag skall riksorganisationern bedriva verksamhet inom någon av de tre grupper som anges på sid. 1 och 2. Vidare skall riksorganisationen: -vara en öppen demokratisk organisation med styrelse och ekonomisk förvaltning i enlighet med för föreningen , -normalt ha bedrivit verksamhet under , -bedriva verksamhet i hela eller delar av landet i form av lokalavdel- ningar, länsföreningar eller annan form av lokal verksamhet. Före- ning som arbetar med begränsad målgrupp kan få bidrag om den är öppen för medlemmar över hela landet och i övrigt kan anses bedri- va en nationell verksamhet, -ha en verksamhetsidé och praktik som överensstämmer med natio- nella mål och viljeinriktning i socialpolitik och socialtjänst samt -bedriva verksamhet som, direkt eller indirekt, riktar sig till och gag- nar klient- och målgrupper inom individ- och familjeomsorg. Bidrag kan lämnas i sänder. Ett bidragsår omfattar tiden –(kalenderår). Ansökan om statsbidrag görs hos senast före bidragsårets början. Socialstyr- elsen beslutar om vilka organisationer som skall erhålla bidrag och för- delningen av bidraget. Bidraget utbetalas av kvartalsvis efter erhållande av rekvisition. &¶RDELNING AV BIDRAGEN utgår i fördelningen av bidragen från att ge stöd till de organisationer som utvecklas och som skapar nya former för verksam- heten så att de når så många människor som möjligt. "ILAGA 3OCIALSTYRELSENS MEDDELANDEBLAD 165 strävar efter långsiktighet och kontinuitet i fördelningen så att organisa- tioner kan planera och utvecklas planmässigt. Bidragen kan därför öka eller minska utifrån organisationernas faktiska verksamhet och utveck- ling. I bedömningen väger in huruvida organisationerna i sina ansökningar betonar verksamhet som kan riktas till speciellt utsatta grupper. gavs viss prioritet till organisationer och verksam- het som riktades till kvinnor, invandrare och unga missbrukare. Statsbidraget utgick med fördelade på 28 organisationer. (UR S¶KER MAN Statsbidraget söks i enlighet med särskilt PM från och ifyllande av särskild ansökningsblankett. Ansökan skall åtföljas av verksamhetsberättelse, bokslut, revisionsberättelse och andra handling- ar som beskriver organisationernas arbete. Blankett och anvisningar kan beställas från: Ansökan bereds av S-gruppens allmänna enhet vid . Allmänna enheten, 106 30 )DAG G¤LLANDE F¶RORDNINGAR SFS nr: 1983:731 Departement/myndighet: Rubrik: Förordning (1983:731) om statsbidrag till organisationer för stöd till missbrukare m.m. Ändring införd: t.o.m. SFS 1986:272 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 1 § I mån av tillgång på medel kan statsbidrag enligt denna förordning utgå till 1.sammanslutningar av förutvarande alkoholmissbrukare, 2.sammanslutningar för stöd och hjälp åt narkotikamissbrukare, 3.sammanslutningar för rehabilitering av alkohol- eller narkotikamissbrukare m. fl. Förordning (1986:272). 2 § Frågor om statsbidrag prövas av . 3 § Ytterligare föreskrifter om statsbidrag enligt denna förordning meddelas av . 4 § Beslut av enligt denna förordning får inte överklagas. Bestämmelserna tillämpas första gången i fråga om statsbidrag för vilka medel anvisats för /84. SFS nr: 1977:486 Departement/myndighet: Rubrik: Förordning (1977:486) om statsbidrag till organisationer som bedriver nykterhetsarbete Ändring införd: t.o.m. SFS 1995:279 - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 1 § I denna förordning meddelas föreskrifter om statsbidrag till central verksamhet hos vissa organisationer som bedriver nykterhetsarbete. Till vissa andra sådana organisationer lämnas statsbidrag i annan ordning. Förordning (1984:369). 2 § Statsbidrag enligt denna förordning lämnas till 1.De kristna samfundens nykterhetsrörelse, , , , Kvin- noföreningarnas samarbetskommitté i alkohol- och narkotikafrågor, MHF-rörelsen, , akademikers nykterhetsförbund, Blåbandsrörelsen, lärares nykterhetsförbund, polismäns helnykterhetsförbund, och Vita bandet samt 2.andra organisationer om regeringen bestämmer det. Statsbidrag får även lämnas till Föreningen . Förordning (1991:547). 3 § Frågor om statsbidrag enligt denna förordning prövas av en samarbetsnämnd. Förordning (1984:369). 4 § består av fem ledamöter. För varje ledamot skall finnas en personlig ersättare. Ledamöterna och ersättarna utses av regeringen i sänder och efter förslag som avges av de organi- sationer som anges i 2 § 1. Förordning (1984:369). 5 § utser inom sig ordförande och vice ordförande. 6 § får besluta om sekreterare och annat arbetsbiträde. 7 § Ansökan om statsbidrag görs hos . Förordning (1984:369). 8 § är beslutför när mer än halva antalet ledamöter, bland dem ordföranden eller vice ordföranden, är närvarande. 9 § Nämndens ordförande eller den som han utser får begära in förklaringar, upplysningar eller yttranden i ärenden hos nämnden samt pröva frågor om utlämnande av allmänna handlingar eller överklagande av nämndens beslut. Förordning (1986:883). 10 § Vid sammanträden med förs protokoll. För- ordning (1986:883). 11 § beslut i ärenden om statsbidrag får inte överklagas. beslut i ärenden om resekostnadsersättning och traktamentsersättning får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, om ärendet avser vad som skall utgå enligt gällande föreskrift eller över- enskommelse och ärendet inte gäller en fråga som enligt avtalskall av- göras av arbetsgivaren. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. beslut i andra frågor än sådana som avses i första och andra styckena får överklagas hos regeringen, om inget annat är särskilt föreskrivet. Förordning (1995:279). Denna förordning träder i kraft . Beslut som har med- delats före ikraftträdandet överklagas enligt äldre bestämmelser. &() S F¶RDELNING AV PROJEKTMEDEL B & K Sports Magazine Kropp o Själ KB hem- och skolafören. Nobba brass & nubbe RIF, västra regionen Ung gruppen Bäckby/ Unga Örnar, Umeåkretsen på G(ång) !NTAL ORGANISATIONER SOM F¥TT ORGANISATIONSST¶D FR¥N 3!-. OCH 3O3 SAMT ¤VEN PROJEKTST¶D FR¥N &()