sou · GMB31 · 1999-01-01 00:00:00 — Utan skatter som hindrar och styr i dessa situationer kan näringslivet förväntas fungera effektivare. Jag är därför principiellt tveksam till om denna typ av regeländringar behöver finan- sieras genom andra skattehöjningar, så som föreslås. Visar det sig att effekten inte är positiv och att ett inkomstbortfall upp- kommit som behöver finansieras bör en latent beredskap finnas för detta. Det är att beklaga att statsfinansiella situation är sådan att även åtgärder som i grunden är fundamentalt ekonomiskt riktiga måste finansieras genom höjda skatter inom samma sektor. Det förslag till finansiering som presenteras, sänkning av procent- satsen för avsättning till periodiseringsfond till är enligt min uppfattning oacceptabelt. Detsamma gäller en höjning av bolagsskatte- satsen till . Priset skulle i så fall bli för högt. Ett redan hårt tärt förtroendekapital vad avser stabiliteten i företagsbeskattningen skulle urholkas än mer, förutom de materiellt betydelsefulla försäm- ringar som skulle bli följden, särskilt för mindre och medelstora aktie- bolag som till stor del inte berörs av dessa omstruktureringsproblem. Så som framgår av utredningen i sakkunnige och experten yttrande behövs ingen ytterligare finansie- ring för att förslagen ska kunna genomföras. Av det framgår att det t.o.m. är möjligt att den halverade reavinstbeskattningen för närings- betingade aktier kan medföra ett visst överskott i de offentliga finanserna. Jag delar således sakkunnige och Munck- Det innebär således att det uppskattade återståen- de utrymmet för skattesänkningar inom bolagssektorn om 2,5 miljarder inte behöver tas i anspråk för att genomföra utredningens förslag. För det fall den utredning som presenterar inte accepteras är min uppfattning att förslagen inte bör genomföras tills vidare, om detta innebär att antingen avsättningen till periodiseringsfonden be- gränsas till för aktiebolag eller bolagsskatten höjs. Hur stora nackdelar en sänkning av satsen för avsättning till periodi- seringsfond från innebär för mindre och medelstora företag är osäkert. Så som framhållits av utredningen tidigare är finan- sieringsalternativen mer begränsade för mindre och medelstora företag, (onoterade företag). Dessa är därmed mer beroende av den egna vinsten för att kunna genomföra en expansion av verksamheten. Likaså innebär möjligheten till avsättning till periodiseringsfond att företaget konsolideras och blir finansiellt stabilare och starkare. Ur de mindre och medelstora företagens perspektiv är det därför oacceptabelt att sänka avsättningsmöjligheten till periodiseringsfond. Tvärtom skulle denna avsättningsmöjlighet behöva återställas till . Min uppfattning är därtill att de förslag som presenteras för att un- derlätta omstruktureringar i första hand gagnar s.k. större företag. När det gäller statens intäktsbortfall vid en halvering av reavinstbeskatt- ningen på aktier i dotterföretag och intresseföretag går det att bryta ner beräkningarna på storleksklasser. Detta har emellertid inte gjorts p.g.a. att siffrorna då, enligt utredningen, skulle bli alltför statistiskt osäkra. Inte heller skulle det enligt utredningen motivera arbetsinsatsatsen. Re- dan den beräkning som gjorts av totalbeloppet är, som framgår av be- tänkandet, behäftad med stor osäkerhet. Det är därför tveksamt om den motiverar att ligga till grund för ett så pass ingripande finansieringsför- slag som föreslås av utredningen, vilket även framgår av Industriför- bundets utredning. Även om det är sannolikt att anta att reavinstskattesänkningen på aktier i dotterföretag och intresseföretag i första hand kommer s.k. större företag till del går detta, enligt utredningen, i så fall inte att visa. Det förtjänar erinras om att omstruktureringar i mindre och medelstora företag, i den mån de har dotterföretag och intresseföretag, gäller rela- tivt begränsade värden jämfört med de som förekommer inom börs- bolagssektorn. Under utredningen har jag efterlyst en konsekvensutredning av dels vilka företag som i första hand gagnas av halveringen av reavinstbeskattningen på aktier i dotterföretag eller intresseföretag, och dels vilka företag som drabbas hårdast om avsättningen till periodiseringsfond halveras. Utredningen har emellertid inte velat göra någon sådan. Enbart avsaknaden av en sådan konsekvensanalys gör att förslagen inte bör genomföras tills vidare om de finansieras på det sätt utredningen föreslår. Ytterligare ett skäl för att inte sänka procentsatsen för avsättning till periodiseringsfond inom bolagssektorn är att neutraliteten mellan före- tagsformerna då skulle brytas. En begränsning av periodiseringsfonden i aktiebolag skulle ge omotiverade fördelar åt övriga företagsformer och skapa incitament till överföring av verksamheten från aktiebolags- formen till andra företagsformer Särskilt yttrande av experten Jag ansluter mig till vad och anfört och vill anföra följande. I utredningens uppgift har legat att granska effekterna av de skatte- regler som särskilt påverkar koncernbildningar och omstrukturering av koncerner. Ett fundamentalt och ändamålsenligt inslag i koncern- beskattningsreglerna är tanken att en uppdelning av företag i flera juri- diska enheter i princip inte skall leda till skärpt beskattning. Ett beprövat och accepterat system för resultatutjämning mellan koncernbolag genom öppna koncernbidrag sörjer för att denna princip kan upprätthållas. Regelverket har dock stundom kritiserats för att det möjliggjort resultatutjämning mellan företag som egentligen inte är ekonomiskt intregrerade, vilket kan leda till konkurrenssnedvridningar. synes det dock föreligga en tendens att upplösa rena konglomeratbildningar och renodla koncerners verksamhet. Detta leder bl.a. till att företagen kan värderas på ett bättre sätt av aktiemarknaden. Ett område där koncernbildningar skapats med företag utan in- tegrationssamband är det, som omfattas av mer eller mindre affärs- mässiga aktiviteter i offentlig regi. Det blir t.ex. allt vanligare att kommuner bolagiserar sina olika aktiviteter och för samman dessa i en aktiebolagskoncern. Vinstgivande verksamheter kan därmed med kon- cernbidrag understödja förlustbringande aktiviteter, som kanske inte ens bedrivs enligt marknadsmässiga förutsättningar. som konkurrensförhållandena snedvrids, kan beskattningsunderlaget på detta sätt elimineras. Det kan enligt min mening ifrågasättas om de regler som tillskapats för att underlätta affärsmässigt motiverade koncernbildningar borde få användas för denna form av skatteplanering. Om det skulle anses före- ligga ett behov att finansiera de regler för att underlätta angelägna om- struktureringar i näringslivet, som utredningen föreslår, anser jag därför att rätten till koncernbidrag i konglomeratkoncerner ägda av offentligrättsliga subjekt borde begränsas, så att koncernbidrag inte kan utväxlas med effekt vid beskattningen mellan företag som saknar affärsmässigt integrationssamband. Jag föreslår att företagsskatteutredning (Fi 1992:11) genom tilläggsdirektiv får i uppdrag att göra en översyn av vissa inkomst- skattefrågor i samband med omstruktureringar. Utredningen skall i ett första steg lägga fram förslag som innebär en anpassning av svenska beskattningsregler till det EG-direktiv som behandlar skattemässiga regler för fusion och andra företagsombildningar samt det EG-direktiv som behandlar utdelning från dotterbolag till moderbolag. En av de frågor som regeringen prioriterar är att så långt som möjligt minska de skadliga effekterna av företagsbeskattningen. Av det skälet har en strävan varit att få fram ett underlag för att kunna ta ställning till vissa kvarstående frågor från skattereformen. Den viktigaste frågan är beskattningen av enskilda näringsidkare och handelsbolag. Ett förslag till nya beskattningsregler finns i betänkandet Neutral företagsbeskatt- ning (SOU 1991:100). beslutade regeringen att en utredning, företags- skatteutredning, skulle få i uppdrag att DELS föreslå förändringar i gällande företagsbeskattning i syfte att skapa bättre förutsättningar för att kunna genomföra förslagen i SOU 1991:100, DELS överväga vissa andra kvarstående frågor (dir. 1992:61). En ytterligare uppgift var att lämna förslag till lättnader i den ekonomiska dubbelbeskattningen av aktiebolagens inkomster. Vissa kompletteringar av uppdraget i den senare delen gjordes i tilläggsdirektiv samma höst (dir. 1992:94). Resultatet av utredningens arbete utom vad avser den sistnämnda frågan redovisades i betänkandet Fortsatt reformering av företags- beskattningen, Del 1 (SOU 1992:67). Avsikten är att det skall läggas fram en proposition till om ändringar i företagsbeskattningen på grundval av de nämnda betänkandena (jfr prop. 1992/93:150, bil. 1 s. 43). Med det syftet redovisas en departementspromemoria från Finans- departementet i vilken förslagen i betänkandena arbetats samman. I anslutning härtill kommer företagsskatteutredning att redovisa sitt arbete om lättnader i den ekonomiska dubbelbeskattningen. När arbetet med frågorna som rör systemets struktur avslutats finns det anledning att gå vidare med vissa särskilda frågor. En sådan fråga är vad som sammfattningsvis kan benämnas om- strukturering av företag. Det kan vara fråga om en omorganisation inom en bestående koncern, ett samgående mellan tidigare fristående företag, en uppdelning av ett företag på mindre enheter eller byte av företagsform. Ett viktigt led i en omstrukturering är att något av de berörda företagen överlåter hela eller del av sin verksam- het. För många av de olika fallen av omstruktureringar har beskattnings- regler saknats. En mera heltäckande reglering fanns tidigare endast för vissa former av fusion. I övrigt behandlades omstruktureringar skatte- mässigt huvudsakligen enligt regler som utbildats i praxis. Efter hand har särskilda lagstiftningsingripanden gjorts. De har som regel haft karaktären av lösningar för begränsade fall och har inte skett mot bak- grund av några mer övergripande överväganden. I skattereformen gjordes enstaka ingrepp för att lösa särskilda prob- lem som uppmärksammades under arbetets gång. Frågan om beskatt- ningen vid omstruktureringar fick emellertid inte någon allsidig belys- ning i det arbetet. En ändring som genomfördes i skattereformen var att en uttrycklig regel om uttagsbeskattning infördes (punkt 1 fjärde stycket av anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen, 1928:370). En möjlighet att underlåta uttagsbeskattning öppnades om särskilda skäl talar mot uttagsbeskattning. har från företagens sida framförts att osäkerheten om innehållet i gällande rätt ökat till en nivå som inte är acceptabel. Det hänvisas till att Regeringsrättens praxis i vissa avseenden förändrats i skärpande riktning och att vissa domar medfört osäkerhet om värdet av praxis beträffande angränsande frågor. Man pekar på att den förändring i företagsbeskattningens struktur som skattereformen medfört aktualiserat nya frågor. I den skatterättsliga debatten förs också fram krav på en översyn. En utredning av den skattemässiga behandlingen av omstrukture- ringar aktualiseras även av ansökan om medlemsskap i EG. På företagsbeskattningens område finns två direktiv med anknytning till den nu aktuella frågan. Det ena direktivet (fusionsdirektivet) behandlar gemensamma skatteregler vid gränsöverskridande fusioner och vissa andra omstruktureringar (90/434/EEG). Det andra (moder-dotter- bolagsdirektivet) behandlar beskattning av moder- och dotterbolag (90/435/EEG). För de stater som är medlemmar i gäller i princip att direktiven skall tillämpas fr.o.m. . Fusionsdirektivet utgår från att vissa företagsombildningar skall kunna genomföras utan att det uppkommer några omedelbara skatte- konsekvenser. Det gäller ombildning som sker genom fusion, delning, överföring av tillgångar eller byte av aktier. Vart och ett av dessa be- grepp definieras i direktivet. Direktivet innehåller också bestämmelser som innebär att en omstrukturering inte skall medföra någon minskning av beskattningsunderlaget i det land där det överlåtande bolaget är be- läget. Moder-dotterbolagsdirektivet syftar till att hindra diskriminering på skatteområdet av företag (koncerner) som driver verksamhet i flera länder. Normalt beskattas inte utdelning från ett dotterbolag till ett moderbolag i samma land. Direktivet föreskriver att motsvarande skattebefrielse skall föreligga för utdelningar från dotterbolag i ett EG- land till ett moderbolag i ett annat . En anpassning av de svenska beskattningsreglerna till direktiven kräver relativt omfattande ändringar i gällande lagstiftning. Mot bakgrund av det anförda föreslår jag att företagsskatte- utredning får i uppdrag att göra en översyn av beskattningen vid om- struktureringar. Översynen bör göras med den principiella utgångspunkten att skattereglerna inte bör motverka önskvärda omstruktureringar av före- tag. En förutsättning är att omstruktureringen inte ger upphov till någon obehörig skatteförmån. Uppdraget bör omfatta både företagens och delägarnas beskattning. Arbetet bör bedrivas med inriktning på att uppdraget skall redovisas före utgången av . Siktet är inställt på att skall bli fullvärdig medlem av EG . Ett förslag till anpassning till EG:s direktiv bör därför tas fram först. Med hänsyn till tidsaspekten torde detta förslag få baseras på gällande rätt i grundläggande hänseenden. Reglerna kan därmed få en provisorisk karaktär och de kan därför behöva revideras i den avslutande etappen av utredningens arbete. Utredningen bör beakta den anpassning till aktiebolagslagen till regelverket inom EG som föreslagits av (Ju 1990:08) i delbetänkandet Aktiebolagslagen och EG (SOU 1992:83). Förslaget - som omfattar bl.a. EG-anpassade regler för fusion mellan svenska aktiebolag - har remissbehandlats och bereds nu i Justitie- departementet. Jag hemställer att regeringen utvidgar det uppdrag som tidigare lämnats till företagsskatteutredning i enlighet med vad jag nu har an- fört. Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och bifaller hans hemställan.