sou · GMB38d3 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt 5 kap. 1 och 2 §§ alkohollagen (1994:1738) skall det finnas ett av staten ägt bolag, som har monopol på detaljhandeln med alkoholdrycker . Detta bolag är (Systembolaget). Bolagets verksamhet regleras genom bestämmelser i alkohollagen, bolagsordningen och avtalet mellan staten och bolaget (tillkännagivet genom SFS 1994:2049; avtalet). Systembolaget har fyra huvuduppgifter för sin verksamhet: at t förebygga skador, att bedriva verksamheten rationellt, att ge god service samt efter tillträde till EU att iaktta märkesneutralitet . Grunden för Systembolagets existens som statligt detaljhandelsmonopol är att försäljning av alkohol skall bedrivas så att skador förhindras. Vid e n konflikt mellan uppgifterna skall bolaget därför lägga största vikten vid att bedriva försäljningen så att skador förhindras (punkt 2 och 9 i avtalet, jfr 3 kap. 4 § alkohollagen). uttalade i sin dom , åklagaren ./. , att bestämmelser i artikel 37 om statlig a handelsmonopol inte utgör hinder för sådana nationella bestämmelser som rör och dess funktionssätt (se avsnitt 8.6 för ett referat av den s.k. Franzén-domen). finns således inget som hindrar från att behålla sitt detaljhandelsmonopol. Efter EU-tillträdet har förutsättningarna för Systembolagets verksamhe t förändrats radikalt. På den svenska alkoholmarknaden finns ca 250 tillstånd för partihandel eller tillv erkning. handlade Systembolaget med en leverantör (V & S ) av vin, sprit och importera t starköl. levererade nästan 200 tillståndshavare alko - holdrycker till Systembolaget. offererades Systembolaget mer än 18 000 nya produkter. Av dessa provade bolaget drygt 5 000 produkter varefter mellan 1 200 och 1 500 köptes in. fanns 998 produkter i sortimentet, fanns 2 609 märken eller 3 050 artiklar i sortimentet. lanserade Systembolaget 1 338 nya artiklar. Beställningssortimentet ökade till 1 500 artiklar under . Den försäljning av alkoholdrycker som sker via Systembolaget ha r sjunkit sedan EU-tillträdet. Försäljnin gen minskade. Uttryckt i liter ren alkohol minskade försäljningen i volym. Nedgånge n var störst för spritdrycker, den försäljningen gick ned . Vinförsäljninge n (inklusive cider och blanddrycker, vari ingår också alkoläsk) ökade jämfört med . Den totala försäljningsnedgången har förklarats med d e ändrade reglerna för privat införsel samt med en ökad konsumtion a v illegalt tillverkad eller insmugglad alkohol. Konsumtionen av sådan sprit uppskattas till mellan av den totala spritdryckskonsum- tionen (Ds 1997:8, Svartsprit och ungdomar). Nedgången var störst i , vilket ansetts bero på den ökade gränshandeln med . Kostnaderna för bolagets verksamhet har ökat. Detta har berott på bl.a. de ändrade inköpsformerna samt på hanteringskostnader för de ny a artiklarna. Kostnaderna har ökat även till följd av att bolaget numer a hanterar en större mängd buteljimporterade kartongvaror, till skillnad från vad som var fallet tidigare, härtappade varor. Sedan EU-tillträdet ha r försäljningen av returflaskor minskat betydligt. Under förhandlingarna om medlemskap i unione n skedde en skriftväxling mellan och den svenska rege- ringen avseende de svenska alkoholmonopolen. Kommissionen förutsatte därvid att samtliga monopol utom detaljhandelsmonopolet skulle avvecklas inför ett svenskt medlemskap. I fråga om Systembolagets monopol på detaljhandel underströk kommissionen att alla effekter som är diskrimine- rande mellan nationella varor och varor som importeras från ett annat EU- land måste avskaffas. Om detta uppfylldes av den var kommissionens ståndpunkt, att inte vidta några åtgärder mot monopolet på eget initiativ. Efter skriftväxlingen följde expe rtsamtal mellan regeringen och berörda tjänstegrenar inom kommissionen. Samtalen utmynnade i preciseringar av de föru tsättningar som bedömdes som nödvändiga för att säkerställa at t detaljhandelsmonopolet fungerar icke-diskriminerande. Det fastslogs sålunda att så länge medborgare och varor inom samarbetsområde t behandlas lika samt objektiva och genomblickbara eller öppna (transparen- ta) kriterier ligger till grund för nationella alkoholpolitiska regler i står dessa inte i strid med . Detsamma gäller för detaljhandels- monopolets verksamhet. Vidare underströks att alla produkter skull e behandlas lika både när det gäller detaljh andelsmonopolets val av sortiment och dess varuinformation till kunderna. Kommissionen krävde att möjlighe- terna att göra nya varor kända för detaljhandelsmonopolets kunder skulle förbättras. Att alla medborgare inom samarbetsområdet skulle ha samma möjlig heter som de svenska att agera på den svenska alkoholmarknaden ansågs också nödvändigt. 16.2.2Avtalet mellan staten och Systembolaget Systembolaget arbetar under samma förutsättningar som andra aktiebolag. Detta innebär t.ex. att aktiebolagslagen (1975:1385) är tillämplig p å Systembolagets verksamhet. För dess verksamhet och drift har dessuto m särskilda bestämmelser tagits in i ett avtal mellan staten och bolaget (jfr 5 kap. 1 § fjärde stycket alkohollagen). Det finns sålunda bestämmelser och riktlinjer för hur både detaljhandeln och partihandeln skall bedrivas. Som en öv ergripande princip för detaljhandeln gäller att verksamheten skal l utövas så att samhälleliga, sociala och medicinska skadeverkningar av alkoholkonsumtion i möjligaste mån förebyggs (punkt 2 andra stycket) . Avtalet innehåller också bestämmelser om särskild kontroll från staten s sida. Avtalet finns, som nämnts ovan, tillkännagivet genom SFS 1994:2049. Avtalets innehåll kommer att redogöras för närmare unde r avsnitt 16.3 och 16.4. En bärande princip i svensk alkohollagstiftning har länge varit att handeln med spritdrycker, vin och starköl skall förbehållas organ i vilka de t allmänna äger ett bestämmande inflytande och enskilda vinstintressen saknas. Motivet till denna princip har varit övertygelsen att konkurrens och privat vinstintresse leder till aktiv försäljning och aktiv marknadsföring och därmed en ökad konsumtion. Principen har efter EU-tillträdet fortsat t giltighet och ligger till grund för gällande regler för marknadsföring samt för riktlinjer för detaljhandeln. skall utöva sin verksamhet så att samhälleliga , sociala och medicinska skadeverkningar av alkoholkonsumtionen i möjligaste mån förebyggs. Bolaget skall i övri gt bedriva detaljhandel på det sätt som förutsätts i alkohollagen. Verksamheten skall bedrivas rationellt och i egen drift. Kunderna skall ges god service. Försäljning får ske antingen genom försäljning till avhämtning elle r genom försändning på rekvisition (5 k ap. 3 § alkohollagen). Systembolaget beslutar om etablering av butikerna enligt riktlinjer i avtalet (5 kap. 2 § andra stycket alkohollagen). Förläggningen skall ske på sådant sätt at t sociala olägenheter i möjligaste mån undviks. Innan beslut fattas skal l Systembolaget inhämta yttrande från kommunfullmäktige och polismyndig- het (punkt 11 och 12 i avtalet). Bolaget beslutar om tider för öppethållande enligt riktlinjer som utfärdat. /97 fanns de t totalt 395 systembutiker förlagda på 293 orter. fanns det utlämningsställen på 571 orter, och varor kunde beställas via 5 5 busslinjer och 48 lantbrevbärarlinjer. Bolagets handelsmarginal skall sättas efter objektiva kriterier som gäller lika för inhemska och importerade produkter (punkt 6 i avtalet). Systembolaget får inte importera, exportera eller tillverka spritdrycker, vin eller starköl (5 kap. 1 § andra stycket alkohollagen). Bestämmelse n syftar till att garantera monopolets opartiskhet (prop. 1994/95:89 s. 55). Systembolaget får dock, om det har partihandelstillstånd, bedriva försälj- ning till dem som har serveringstillstånd. Systembolaget har beviljats partihandelstillstånd. Partihandeln måste bära sina egna kostnader; bolaget får inte otillbörligt utnyttja de n monopoliserade detaljhandeln i priskonkur- rens med annan partihandel. Bolagets handelsvillkor skall enligt punkt 16 i avtalet vara opartiska och stå i överensstämmelse med de villkor som i övrigt tillämpas inom branschen. Av samma bestämmelse framgår at t bolaget skall visa stor återhållsamhet i marknadsföringen av sin partihan- del. gjorde i en anmälan til l gällande att Systembolaget hade missbrukat sin domine- rande ställning genom att i sin partihandelsverksamhet gentemot restau- ranger tillämpa rabatter som påstods ha lett till underprissättning. Dett a medförde enligt föreningen att detaljhandeln korssubventionerade parti - handeln. Sedan Systembolaget ändrat sitt rabattsystem med verkan beslutade att avsluta ärendet utan åtgärd. uttalade i Franzén-domen att även om det skulle antas att försäljningsorganisationen har brister så har dessa inte en större inverkan på försäljningen av alkoholdrycker som härrör från övriga medlemsstater än på alkoholdrycker som tillverkas inom landet (para. Under förhandlingarna om medlemskap i ansåg EG-kommis- sionen, som tidigare redovisats, att detaljhandelsmonopolet kunde vara kvar under förutsättning att ö vriga monopol avskaffades samt att detaljhandels- monopolet sköttes på ett icke-diskriminerande sätt. Som utredningen ha r redovisat i avsnitt 8.6 har inte funnit att bestämmelserna om Systembolaget eller om bolagets funktionssätt är diskriminerande. Punkt 4 i avtalet innehåller riktlinjer för bolagets produkturval. Urvalet skall vara sådant att ingen favorisering sker av inhemska produkter och det får grundas endast på en bedömning av prod uktens kvalitet, särskilda risker för skadeverkningar av produkten, kundernas efterfrågan och andra affärs- mässiga samt etiska hänsyn. På begäran av den leverantör av produkt som har avvisats från eller avförts ur bol agets sortiment skall bolaget skriftligen redogöra för de skäl som föranlett dess ställningstagande. Leverantöre n skall upplysas om sin rätt att få beslutet överprövat av . Med sortiment avses det sortiment som finns upptaget i bolagets ordinarie prislista. Bolagets åtgärder för marknadsföring och produktinformation skal l vara opartiska och oberoende av produkternas ursprungsland (punkt 5 i avtalet). Bolagets skall, med beaktande av de begränsningar som finns om marknadsföring av alkoholdrycker, verka för att nya produkter blir kända för kunderna. Systembolaget arbetar med en produktplan som löper över och som uppdateras . Planen, som är offentlig, omfatta r varugrupper, smaktyper, prissegment, volymer m.m. Den skall spegla kundernas beräknade efterfrågan. En rådgivande expertgrupp bestående av personer från producenter, importörer och andra intresseorganisationer ges insyn i arbetet med produktplanen och bereds tillfälle att yttra sig över den. Produktplanen ligger till grund för upphandlingar. Offertförfråga n skickas till samtliga leverantörer med partihandels- eller tillverknings - tillstånd. Offertbedömningen grundas bl.a. på pris, kvalitet, tillgängli g volym och beräknad kundefterfrågan. Den som fått avslag på sin offer t informeras om möjligheten att få varan bedömd av en neutral konsumentpa- nel för placering i det s.k. testsortimentet. Enligt Systembolagets sortimentspolitik är det kundernas efterfrågan och önskemål som, inom ramen för Systembolagets uppdrag, i huvudsak styr sortimentets sammansättning. Valmöjligheter skall finnas i fråga o m varutyper, smaktyper, prisgrupper och förpackningsstorlekar. Hänsyn skall tas till mindre kundgruppers önskemål. För sortimentspolitiken gälle r följande principer: a) Ett brett urval av varutyper, smaktyper, pris och förpackningsstorlekar skall alltid finnas tillgängligt. b)Produkter vilkas efterfrågan avtar skall ersättas av andra märken so m bedöms vara mer intressanta för kunderna. c)Utveckling och trender på världsmarknaden följs och integreras i de t löpande arbetet med produktplanen. d)En övergång till alkoholsvagare drycker skall stödjas. e)Drycker som upplevs vara särskilt attraktiva som berusningsdrycker för ungdomar bör undvikas. Systembolagets sortiment är samlat i prislistan och kan med undantag för regionalt lanserade varor lagerföras av alla butiker. Sortimentet delas in i tre undersortiment: Här ingår standardvaror, främst i låg- och mellan - prislägen, som är tillgängliga året runt. Produkter som kvalificerat sig till grundsortimentet säljs . Därefter görs en utvärdering. Pro - dukter som inte kvalificerar sig avlistas med omedelbar verkan. Eventuellt resterande lager returneras till leverantören. Här ingår märken med begränsad tillgänglighe t oftast under , dvs. varutyper där kunderna efterfrå- gar variation. Produkter med begränsad tillgång kan säljas regionalt i områden med dokumenterad efterfrågan. För produkter som inte kommit med i produktplanen kan en leverantör ansöka om testförsäljning. Produkten testas då av en neutral konsumentpanel, som prövar om varan skall testlanseras i Systembolagets sortiment. Produkter som antas för test lanseras och presenteras som övriga nyheter utan särskild markering. Testprodukter som säljer tillräcklig t mycket listas i sortimentet i enlighet med de regler som gäller inom respektive produktgrupp. Kriterierna för listning respektive avlistning är desamma för grundsorti- ment och testsortiment. De har satts utifrån önskemål att försäljninge n inom varans produktgrupp skall uppnå en viss miniminivå. Efter avlistning ur grundsortimentet kan en vara prövas igen tidigast . Kriterierna för utvä rdering av vin bygger på att en produkts försäljning endast jämförs med andra produkters försäljning inom samma varugrupp och inom samma prisintervall (försäljningspris +/- ). Vi d utvärderingen, som sker , delas vin in i olika smaktyper och fö r varje sådan typ har Systembolaget fastställt lägsta procentsatse r (marknadsandelar) och minimivolymer som krävs för kvalificering. Fö r starköl, öl, cider och sprit ställs endast krav på faktiska minimivolymer för kvalificering. Vid utvärderingen delas starkvin, öl, cider och sprit in i olika grupper. Systembolagets kriterier för listning och avlistning ändrades i mar s 1997 på så sätt att den krävda marknadsandelen numera beräknas på den föregående mätperiodens försäljning i segmentet; i vissa segment ha r trö skeln för marknadsandel sänkts. De ändrade reglerna är en följd a v leverantörernas kritik och de ståndpunkter som framförts i Alkoholsorti - mentsnämndens beslut (se nedan avsnitt 17.2). Systembolaget tillhandahåller varor på ytterligare två sätt: Beställningssortiment. Produkter som inte ingår i Systembolagets sortiment enligt vad som har redogjorts för kan efter ansökan oc h godkännande listas i Systembolagets beställningssortiment. Produkterna presenteras i en särskild lista i Systembolagets alla butiker. Kunder som önskar köpa någon annan vara än vad som erbjuds i sortimenten kan beställa den genom bolagets importservice (jfr 5 kap. 5 § alkohollagen). Systembolagets affärsidé är att med ansvar sälja alkoholdrycker och för - medla dryckeskultur. Konsumentupplysningen skall ge kunden saklig information om de olika varornas egenskaper. Målet för varuinformationen är att kunderna skall kunna välja produkter de är nöjda med. Informationen inriktas på att belysa sambandet mellan mat och dryck. Varuinformationen till allmänheten sker i första hand genom butikerna. Information om s.k . lättdrycker sker också genom annonser. Systembolaget informerar även om de negativa följderna av ett felaktigt bruk av alkoholdrycker. Systembolagets prislista omfattar varorna i grundsortimentet, det tillfälliga sortimentet samt testsortimentet. I prislistan presenteras varorna med namn, volym, pris, artikelnummer, ursprung, producent, en kort smakbeskrivning och markering för returglas. Prislistan kommer ut var - annan månad. Beställningssortimentet presenteras i en särskild beställningsprislista som liksom prislistan finns tillgänglig i alla butiker. Listan innehåller uppgift om namn, volym, pris, ursprung, producent/leverantör och leverans- tid. Beställningsprislistan kommer ut en gång . Varje ny vara i Systembolagets sortiment presenteras i Varunytt, en nyhetsbroschyr som utkommer en gång . Nya varor presenteras med bild och en opartisk och saklig information om ursprung, smak, tillverkningsprocess m.m. Även lanseringsdatum anges. Varunytt finns i butikerna och på utlämningsställena och skickas till restauranger. Konsu- menter som prenumererar på Varunytt, eller andra prislistor, får ocks å broschyren hemskickad. I kundtidningen skildrar Systembolaget bl.a. förändringar på alkoholmarknaden, politiska beslut samt bolagets ställningstaganden i olika frågor. Restaurangbullentinen, som utkommer , är Systembo- lagets kundtidning för restauranger. Tidningen distribueras till landets alla restauranger med tillstånd att sälja alkoholdrycker, ca 8 700 . Systembolaget anordnar kurser för restauratörer på temat Att förena mat med dryck. Systembolagets Kundtjänst erbjuder information om sortimenten och råd om bl.a. mat och dryck och om urval till t.ex. vinprovningar. Kundtjänst tar emot ca 1 400 samtal . På en s.k. hemsida på Internet () finns informa- tion om Systembolaget och dess produkter. Bland annat finns prislistan och annan varuinformation samt upplysningar om mat och dryck samt allmänna upplysningar i alkoholfrågor. Marknadsföring sker också geno m saluhållande på försäljningsställena. Varornas placering i butiken styrs i första hand av försäljningsfrekvens och i andra hand av varutyp. Anpassning kan ske till lokalens utformning. Särskild skyltning kan ske, men då omfattas mär ken i en hel varugrupp eller flera märken som anknyter till ett visst tema. Nyheter lanseras som regel . Alla butiker kan ta hem nyheter, som de bedömer kommer att efterfrågas, till lanseringsstart . Varorna skyltas som nyheter i montrar eller fönster till dess de är införda i prislistan, dock under minst en månad. Journalister och restauratöre r inbjuds regelbundet för att prova nyheter. Inbjudningar sker också til l arrangemang kring ett visst tema. prövade i Franzén-domen också de nationella bestäm - melserna om marknadsföring av alkoholdrycker, varvid domstolen bl.a . utfö rligt redogjorde för Systembolagets produktinformation. Från d e synpunkter som har att beakta fanns ingen anledning till kritik. I samband med Svenska Bryggareföreningens anmälan till Konkurren- sverket angående Systembolagets rabattsystem (se ovan avsnitt 16.3) anmälde föreningen även Sy stembolagets sortimentspolitik expertpane- len, prissättningen, orderförfarandet, distributionen samt policy vad gäller varumärken och förpackningar till en (till , s. 19). Vidare anfördes klagomå l över att det inte är tillåtet för aktörerna att ha direktkontakt med butiksche- ferna i sin marknadsföring. Beträffande den sistnämnda frågan kan an - märkas att i Franzén-domen uttalade att detta förhålland e syftar till att säkerställa att samtliga produkter behandlas lika i marknadsföringshänseende. I skriftväxlingen mellan regeringen och kommissionen enades parterna om att kommissionen skulle bli delaktig i en nära och regelbunden övervakning av detaljhandelsmonopolet. har till följd härav fått i uppgift att rapportera till kommissionen om Systembola- gets verksamhet, särskilt med avseende på att bolaget inte missbrukar sin dominerande ställning. har (december månad 1997) lämnat fyra rapporter. Den första rapporten innehöll en beskrivnin g främst av de svenska alkoholpolitiska reglerna samt de förhållanden som gällde på marknaden efter EU-tillträdet. pekade på vissa brister som rått på marknaden. Bland annat hade avsaknaden av övergångs- regler lett till att Alkoholinspektionen inte kunnat meddela tillstånd till varför det tidigare import- och partihandelsmonopolet V & S detta år i praktiken hade kvar sitt monopol och därmed vann konkurrensfördelar. Vidare pekades det på att såväl avgifterna för Alkoholinspekt ionens tillsyn som de säkerheter som krävdes av skattemyndigheterna missgynnade mindre företag. Slutlige n hade vissa av Systembolagets butiker inte kunna hålla fullgott sortiment, vilket kommit att drabba konsumenterna. bedömnin g var dock att den övergång till en mer öppen marknad som skett under det fö rsta gått förhållandevis bra från konkurrenssynpunkt . hade inte kunnat finna någon diskriminering av importerade produkter i de ärenden man hade prövat. Den andra rapporten var inriktad på att redogöra för de förändringar som ägt rum efter den första rapporten och so m ansåg ha betydelse för hur marknaden fungerade . Rapporten omfattade tiden från den första ra pporten till och med september månad 1996. Bland annat konstaterades det att Alkoholinspektionen meddelat ca 230 tillstånd för tillverkning eller partihandel med alko - holdrycker och att konkurrensen på marknaden till följd av det stora antalet s.k. aktörer hade ökat. Vidare menade erket att det förhållandet att restaurangerna numera kunde handla direkt med tillståndshavarna hade bidragit till en ökad mångfald samt att det hade varit av en icke oväsentlig betydelse för lansering och marknadsföring av nya produkter. hade med hjälp av en enkät till samtliga tillståndshavare genomfört en undersökning av huruvida System- bolagets funktionssätt kunde anses som diskriminerande. Av 177 tillfrågade hade 133 svarat. Av svaren drog slutsatsen att den övervägande dele n av tillståndshavarna ansåg att Systembolaget agerar på ett sätt som är icke-diskriminerande och tillfredsställande. Inte heller hade genomgång av undersökningen i sin helhet eller d e klagomål som framförts till verket kunnat ge stöd för att Systembolagets funktionssätt skulle vara diskriminerande. Enkätsvaren gav dock fog fö r viss kritik mot Systembolagets sätt att exponera och informera om nya produkter i butikerna. Det noterades dock att Systembolaget avsåg att förbättra informationen i detta avseende. De br ister som redogjorts för i den fö rsta rapporten beträffande avgiftssystemet för Alkoholinspektionen s tillsyn och de säkerheter som krävs av skattemyndigheterna syntes ha avhjälpts genom förändringar i regelsystemet. Den tredje rapporten rörde främst System - bolagets inköp av viner från . På grund av att efterfrågan p å sydafrikanska viner hade ökat kraftigt samt med hänsyn till att det tar s å med ett ordinarie offertförfarande att det att det fanns en risk at t Systembolaget inte skulle kunna tillgodose efterfrågan menade bolaget att en offertprovning på plats i var nödvändig . Förenligheten av detta förfarande med k ravet på konkurrensneutralitet hade ifrågasatts. konstaterade att Systembolaget har ett objektivt utformat offerthanteringssystem vilket medför att bolaget int e kunde fatta lika snabba beslut som andra inköpare samt att bolaget måste köpa sina varor från partihandlare. pekade vidare på att efterfrågan på sydafrikanska viner var större än utbudet och att de n efterfrågan inte skulle kunna tillgodoses utan det planerade arrangemanget i samt att fatprover av årets skörd riskerade att förfaras vi d transport. bedömning blev att Systembolagets planerade förfarande inte kunde anses vara oförenligt med kraven på likabehandling och s.k. transparens. Förfarandet gynnade alltså inte produkter frå n . Den fjärde rapporten handlade huvudsakligen om Systembolagets sortimentspolitik. Rapporten avsåg förhållandena p å marknaden t.o.m. september månad 1997. Underlaget för rapporten hade fått genom djupintervjuer med 18 leverantörer, kontakter med branschorganisationerna och med sådana leverantörer som tidigar e framfört kritik mot Systembolagets sortimentspolitik. Den nuvarande ordningen uppfattades av nästan samtliga intervjuade som konkurrensneutralt, och de flesta ansåg att inköparna generellt gör ett bra arbete. Flertalet importörer hade inget att invända emot eller va r positiva till blindprovningarna. Dock efterfrågade leverantörerna bättr e information om urvalskriterierna. Flera av de intervjuade menade att trös klarna för listning i grundsortimentet borde sänkas. Det föreslogs at t flera och gradvis nedtrappade trösklar infördes. Testsortimentet uppfattades som ett värdefullt komplement till direkt lansering i grundsortimentet.