sou · GMB350 · 1999-01-01 00:00:00 — Gruppen som också verkar i , och hade 1996 en omsättning på 6,5 mdr USD. 110 ,¤KEMEDELSPARTIHANDELNS UTVECKLING IPSO gruppen består av sex ledande europeiska läkemedels- grossister, Anzag i , Alliance Santé i och , Galenica i , OPG i , Sanacorp i samt Unichem i . Den sammanlagda omsättningen uppgick till 13,9 mdr USD motsvarande av den europeiska marknaden. Gruppen opererar i , , , , , , , , , och . IPSO kan dock inte betraktas som ett företag, eftersom de enskilda företagen opererar för sig och gruppen saknar en gemensam företagsledning i vanlig bemärkelse. , med distribution av läkemedel i sju länder (, , , , , och nordvästra med som bas), omsatte 1996 ca 2,6 miljarder USD. Tamros klart uttalade ambition är att expandera i . Den pågående omstruktureringen av läkemedelspartihandeln i är definitivt inte över ännu, framförallt inte i södra . Trenden orsakas av att läkemedelstillverkarna går samman och bildar allt större enheter både vad avser företagen som helhet och dess till- verkningsanläggningar med ökade krav på sina handelspartners samt att grossisternas marginaler i varje europeiskt land har minskat, vilket sätter grossisterna under press. Åtgärderna blir att kostnadseffektivisera, bland annat genom att minska antalet distributionslager, men även genom att öka marknads- andelen genom att köpa upp eller gå samman med konkurrenter. Min bedömning är att som antalet grossister i kommer att minska, så kommer de stora grupperna att erövra mark- nadsandelar av de mindre främst, p.g.a. deras möjligheter att Ñ införa optimal automation i sina lager Ñ nå ekonomiska fördelar genom storskalighet Ñ vidareutveckla kostnadskrävande IT- och kommunikationssystem Ñ utveckla sin service gentemot sina olika handelspartners både kun- der och leverantörer. Nedan följer en förteckning över branschhändelser , vilket med all önskvärd tydlighet visar att utvecklingen sker i allt snabbare takt över de geografiska gränserna och via köp som innebär integration både bakåt och framåt i kedjan. Särskilt intressant att notera är att den största grossisten i , Gehe, avvecklat sina intressen inom läkemedelstillverkning som man genom köpet av Lloyds detaljhandelskedja i blivit ägare till den största apotekskedjan i med över 1000 apotek i och . ,¤KEMEDELSPARTIHANDELNS UTVECKLING 111 Ur nordisk synvinkel inte minst ur konkurrenssynpunkt är det in- tressant att den norska regeringen förklarat sig intresserad av att sälja hela eller delar av Norsk Medisinaldepot. Detta har ännu ej godkänts av . Om vi antar att en utförsäljning blir av, så finns ett antal tänkbara köpare eller samarbetspartners med eller som bas. Min bedömning är att någon form av samarbete kommer att ut- vecklas, vilket i så fall skärper konkurrensen ytterligare i regionen. Summary of 1996 Industry Events Nedan följer ett utdrag ur International 1996. Wholesaler Mergers, Acquisitions, Divestitures and Alliances.1996 witnessed the continued consolidation ofthe pharmaceutical industry. Pharmaceutical wholesalers merged to increase market share within domestic markets, and to reach foreign markets. Integration also occurred vertically as wholesalers merged with, and separated from, manufacturers. In addition, wholesalers acquired retailers, further challenging traditionally defined lines of separation. Following is a chronological summary of 1996 merger activity. , the largest US pharmaceutical wholesaler, acquired , broadening its presence within the biotech industry. AmeriSource (US) acquired Gulf Distribution. 's largest wholesaler, Suzuken announced plans to acquire Dohei Medix, a medium-sïze wholesaler in . Pharma () acquired three Italian distributors – Comifar (1995 sales of million), (annual sales of million) and Societ Adriatica Medicinali (annual sales million). , which became 's second largest distributor, now ranks as one of Europe's largest. Three Japanese wholesalers, Okano Yakuhin, Nabelin and Fukujin, merged their OTC drug divisions because they believed that the divisions could no longer be managed independently. The new firm is known as (lJS) acquired Baco Drug Center (), viewing it as a platform for acquiring other drug wholesalers and for expanding into the Caribbean region. A group of European companies, including Bayer, Boehringer, Casasco, , joined forces to create a common distributor in known as Farmanet. EuroMed, Inc. (US) acquired the Dutch wholesaler Mutarestes B.V. for million plus 850 000 shares ofcommon stock. (US) agreed to acquire . for million, increasing 112 ,¤KEMEDELSPARTIHANDELNS UTVECKLING its dispensing capabilities. ASD (of Bergen Brunswit, the second- largest US pharmaceutical wholesaler) acquired Oncology Supply Co. (US) significantly strengthening ASDs oncology customer base. AmeriSource acquired Diabetic Shoppe. Gehe () sold two drug manufacturing subsidiaries, (to for million) and GNR.pharma (to of () in order to focus more intensely on healthcare distribution, to avoid potential conflicts ofinterests, and to increase fnancial freedom in its bid for Lloyds Chemists. Gehe also announced plans to sell its Aliud Pharma and Allphamed units, although buyers were not identified. merged with Drug Guild Distributors, creating the sixth largest pharmaceutical wholesaler in the US with annual sales over billion. acquired FoxMeyer Drug Co. (US). The international generic manufacturer, . acquired three affliated companies – Elvetium S.A. (), () and Elvetium S.A. () – in a million stock swap. Cardinal (US) acquired , a leading provider of pharmacy benefit management (PBM) services to US hospitals in a million stock deal. Gehe became the largest pharmaceutical retailer (in total number stores) in the UK (Source:1996 Annual Report FOCUS) 4Enkanaldistribution (EKD) kontra fullsortiment/flerkanaldistribution Inledningsvis vill jag visa på för- och nackdelar med EKD-systemet kontra fullsortiment. ·Lägre distributionsmarginaler genom lägre kostnader, vilket uppnås genom större volymer, lägre transportkostnader, större kritisk massa att slå ut fasta kostnader på samt fast AIP, dvs. ingen rabattgivning till kund. I , fick distributörerna i genomsnitt be- hålla av AUP, medan apoteken fick och tillverkarna resterande . Enligt tillgänglig statistik är detta den i särklass ,¤KEMEDELSPARTIHANDELNS UTVECKLING 113 lägsta partihandelsmarginalen i . Vid en total bedömning av systemets effektivitet måste man givetvis även ta hänsyn till vilken service som tillhandahålles samt den totala nivån på läkemedels- priser i landet. ·Bättre kommunikation och därmed bättre samarbete i hela handels- ledet tillverkare/distributör/apotek. ·Låg kreditrisk för tillverkaren. ·Överlägsen lagersaldokontroll och snabbare återkoppling till bakomvarande led. ·Bättre produktkännedom hos partihandeln genom att man handhar ett mindre sortiment. ·Indragningar sker snabbare, säkrare och enklare. ·Risken för handel med förfalskade eller på annat sätt olagliga pro- dukter minimal. ·Risk för att konkurrensen försämras inom partiledet. ·Tillverkaren har alla ägg i en korg. ·Risk för mindre tilläggsservice, s.k. value added service till kund, dvs. När man tar ställning till om att eventuellt lagstifta emot eller på annan administrativ väg förbjuda EKD-systemet i Sve- rige, anser jag att det är rimligt att ta ställning utifrån den svenske medborgarens intressen, medborgaren som kund på apotek och som skattebetalare. En annan utgångspunkt är att försöka se frågan ur de myndigheters, som är satta att bevaka medborgarens intressen i här relevanta frågor, framförallt då och . 114 ,¤KEMEDELSPARTIHANDELNS UTVECKLING EKD-systemet ger normalt en högre servicegrad på apotek, vilket gyn- nar den enskilde konsumenten som oftast kan få sin vara expedierad direkt vid sitt första besök på . Det finns tillförlitlig statistik som visar att detta är fallet. EKD-systemet är erkänt kostnadseffektivt. Eftersom av kostnaderna för receptbelagda läkemedel finansieras genom skatter, får låga distributionskostnader en gynnsam effekt på den av skatter finan- sierade delen. är i första hand intresserade av att distributörerna upprätthåller en hög servicegrad kombinerat med hög säkerhet vid den totala hanteringen av varorna. Här anses EKD-systemet vara överlägset flerkanal. Se uppställningen ovan. i har ju intagit den ståndpunkten att EKD innebär minskad konkurrens och risk för kartellbildning, vilket skulle kunna innebära nackdelar för samhället. Med facit i hand kan vi ju konstatera att distributörernas andel av AUP sjun- ker och att konkurrensen kraftigt intensifierats. Vidare råder det ju fri etableringsrätt inom området, varför nya aktörer väl kan tänkas etablera sig inom en inte alltför avlägsen framtid. Att så ännu inte skett kan ju tänkas bero på att presumtiva konkurrenter studerat marknaden och funnit att det blir svårt att nå en acceptabel lönsamhet med så låga distributionsersättningar som erbjuds i . vill jag citera ett utlåtande från det finska konkurrensverket som för finsk del tagit ställning i frågan: Med enkanalsavtalet rörande läkemedelsdistributionen har kost- nadsbesparingar uppnåtts. Enkanalssystemet har förbättrat kostnads- effektiviteten, bl.a. genom att minska tillverkarnas förhandlings- kostnader och genom att göra det möjligt att lagra läkemedel och följa omsättningen i realtid. Tillverkarna har kunnat överlåta import och lagring på grossisthandeln, varvid man har kunnat avstå från det importagentled som användes i samband med flerkanaldistribution. På grund av detta har det för de flesta läkemedelstillverkare i normalläget inte varit lönande att använda sina grossist- försälj- ningstillstånd, som även skulle ge tillverkarna möjlighet till egen distributionsverkamhet på de finska marknaderna. ,¤KEMEDELSPARTIHANDELNS UTVECKLING 115 distribuerar läkemedel har å sin sida kunnat utveckla sin distribu- tionsverksamhet och har uppnått avsevärda stordriftsfördelar. Vidare fastställer att Enkanalssystemet synes emellertid inte ha begränsat den inbördes konkurrensen mellan läke- medelstillverkarna eller hindrat nya tillverkare från att komma in på området. Även de två grossister som distribuerar läkemedel konkurre- rar med varandra om tillverkarnas distributionsavtal. Dessutom har övergången till enkanalssystemet förbättrat läkemedelsdistributionens effektivitet. Särskilt distributionens kostnadseffektivitet har ökat. Kon- kurrensverket har på basen av sin utredning kommit fram till att trots de konkurrensbegränsande faktorer som hör samman med enkanal- systemet förefaller det som om enkanaldistributionens konkurrensbe- gränsande inverkan inte har varit större än den effektivitet som systemet åstadkommit. Verket avskriver därför ärendet. Enligt § 21. 3 i lagen om konkurrensbegränsning kan konkurrens- verkets beslut i detta ärende inte överklagas. Historiken visar hur vi kommit fram till dagens väl fungerande distributionssystem för läkemedel. Detta har påverkats genom en kom- bination av lagar och förordningar samt marknadskrafterna, som kommer att upphöra att verka här. Den internationella utblicken visar på den alltmer accelererade ut- vecklingen inom branschen och drivkrafterna bakom detta. Mycket talar för att vi har ytterligare strukturförändringar att vänta även i Nor- den. Något som talar för detta är givetvis även de förändringar som just nu sker på kundsidan i med ett förändrat system för upphand- ling av läkemedel och ett förändrat kostnadsansvar. Avslutningsvis anser jag det oklokt att lagstifta emot ett väl funge- rande system. Om systemet inte uppfyller de olika intressenternas krav, kommer det att tvingas till anpassning. Trender och utveckling inom Inledning, mål och syfte ..................................................................... Metoder och avgränsningar ............................................................... Beskrivning av dagens logistik och IT-system ................................. Överordnade system och ramverk ............................................ Distribution medicintekniska produkter ................................... Trender inom logistik och IT............................................................. Allmänna trender inom logistik................................................ Läkemedels- och medicinteknisk industri ................................ Grossister och tredjepartslogistiker .......................................... Hälso- och sjukvård .................................................................. Ett framtidsscenarion för logistik och IT inom hälso- och sjukvården ......................................................................... Rapporten beskriver KDs () syn på dagens IT- och logistikfrågor inom hälso- och sjukvården, liksom de trender och faktorer som styr utvecklingen. Kostnadspressen på hälso- och sjukvårdssektorn är betydande och det finns ett fokus på rationalisering och effektivisering. IT-utveckling och logistik är i detta sammanhang två mycket betydelsefulla faktorer. Logistiken kring den svenska L¤KEMEDELSF¶RS¶RJNINGEN styrs av den struktur som b yggts upp kring Apoteksbolaget. ,¤KEMEDELS DISTRIBUTIONEN utförs huvudsakligen av de två läkemedelsdistributö- rerna KD och ADA1. Distributionen sker i ett koncept för ENKANALS DISTRIBUTION Vad gäller logistiken kring MEDICINTEKNISKA PRODUKTER till sjukvår- den så är avsaknaden av överordnade system och ramverk tydlig. Det initiativ som startats kring ELEKTRONISK HANDEL innebär stora föränd- ringar av marknaden. Strukturen är splittrad och svåröverskådlig. rerna är många, både i tillverkar- och slutkundsleden, men också i partihandels-/distributionsledet. mot ökad distributionssamordning i ett växande sortiment. ,OGISTIK innebär planering, utveckling, organisation, samordning, styrning och kontroll av materialflöden från råvaruleverantör till slutlig förbrukare. Vi talar ofta om tre flöden: varor, information och pengar. Den allmänna trenden är att vi ur kundens synpunkt går från en trycka ut ( PUSH) till en hämta hem ( PULL) filosofi. Förändrings- krafterna, förutom kostnadspressen, inom logistik är bl.a. kvalitet, ser- vice och varuförädling, fokus på kärnverksamhet, kompetensutveck- ling, trender (följa ), regler och lagstiftning, transportsystemens utveckling, miljömedvetenhet, informationsteknologins utveckling lik- som standardisering. Trenderna återspeglas bland leverantörerna till hälso- och sjukvården genom centralisering, koncentration på kärn- verksamhet, större fokus på logistikkostnader samt Elektronisk Handel med affärspartners. Partihandelsledet talar huvudsakligen om volymer och stordriftsfördelar, en holistisk syn på logistik, elektronisk handel samt behovet av kringtjänster. Hälso- och sjukvården försöker också betona helheten i logistikflödet för en effektivare hantering, liksom outsourcing och elektronisk handel. Allt för att uppnå betydande kost- nadsbesparingar. 1 från nov 97. 122 4RENDER OCH UTVECKLING INOM )4 OCH ,OGISTIK Utvecklingen går mycket fort inom IT-området. Framför allt på kommunikationssidan där information kan överföras mellan datorer allt snabbare och billigare. Även maskinvaruutvecklingen går mycket snabbt, och trenden mot MINDRE SNABBARE OCH BILLIGARE datorer har bara IT-tekniken har blivit var mans egendom och vardag, och IT präglas alltmer av enkelhet och självinstruerande lösningar. Utvecklingen går tydligt mot öppna standards och öppna nätverk (jämför Internet) men ser man dock trenden att bygga upp egna, slutna nätverk och användarsystem (exempelvis inom företag, sk Intranets) I den framtid som vi ser (baserat på trender, erfarenhet och obser- vationer) kommer behovet av traditionella grossister att minska och ersättas av logistikväxlar som har till uppgift att verka mellan tillverk- ning och slutkund för de tre flödena information, varor och pengar. I den framtiden kommer varor och information att delvis ta nya vägar baserat på produktens krav på tillgänglighet, pris och fysisk beskaffenhet. Industrin, liksom hälso- och sjukvården, får därför ett behov av en transparent logistikväxel. ITs roll i ovanstående scenario är naturligtvis inte bara stor utan av avgörande betydelse! Utbyggnaden av gemensamma nätverk för infor- mationshantering, standardisering av informationsmeddelanden, hög säkerhet och integritet i kombination med den tekniska utvecklingen med möjlighet till datakraft i var mans hand samt inte minst förändrad attityd och ökad kompetens i IT-användning av alla inblandade kom- mer att förändra förutsättningarna och skapa nya lösningar. 1 Inledning, mål och syfte Denna rapport är resultatet av de slutsatser som KD har kommit fram till i samband med såväl strategiskt som taktiskt arbete med IT- och logistikfrågor för hälso- och sjukvården. Arbetet bygger på dels egna erfarenheter likväl som erfarenheter hämtade från arbete med andra företag och branscher. Ingen är utrustad med en kristallkula och utvecklingen inom logistik och kanske främst IT går så fort att man måste revi- dera och ompröva sina lösningar och framtidsplaner. Det råder dock ingen tvekan om att morgondagens lösningar har möjlighet att se annorlunda ut än dagens. Inom hälso- och sjukvården är det dock andra faktorer som är mer styrande än teknikutvecklingen. 4RENDER OCH UTVECKLING INOM )4 OCH ,OGISTIK 123 Det finns regelverk, tillstånd och inte minst moraliska och etiska frågor som är viktiga och som styr utvecklingen. Dessa aspekter lämnar vi utanför detta dokument. Målet är att detta arbete ska ge en god bild över dagens situation samt en inblick i de trender och faktorer som styr utvecklingen och vilka möjligheter som finns för framtiden. Kostnadspressen på hälso- och sjukvårdssektorn är betydande och det finns ett fokus på rationali- sering och effektivisering. IT-utveckling och logistik är i detta sam- manhang två mycket betydelsefulla faktorer. Syftet är att ge en sammanfatt- ning av dagens situation samt en inblick i hur framtida lösningar kan se ut från ett IT- och logistikperspektiv. 2 Metoder och avgränsningar Arbetsmetoden som använts har utgått från tidigare producerat material som är sammanställt på KD, intryck från konferenser och seminarier; både egna och andras, möten med kunder och andra intressenter samt material från olika tidningar och andra publikationer. Vi har samlat fakta och intryck för att sedan systematisera det efter de rubriker som finns i dokumentet. Arbetet bygger även på de erfarenheter vi har från KDs verksamhet som distributör till hälso och sjukvården i och övriga . Det finns få källhänvisningar i dokumentet och det kan därför inte betraktas som komplett eller vetenskapligt. Metoden är emellertid generell och de områden vi lyft fram till granskning och bedömt som viktiga, är synliga för en utomstående betraktare att fritt tolka på samma sätt som vi gjort. Vi har avgränsat beskrivningen till det huvudsakliga logistikflödet och informationsutväxlingen mellan tillverkare och patient för både medicintekniska produkter och läkemedel. Således bör vårt resultat trots gjorda avgränsningar och brister ändå kunna användas som navigationshjälpmedel i arbetet för kommittén. 124 4RENDER OCH UTVECKLING INOM )4 OCH ,OGISTIK 3Beskrivning av dagens logistik och IT-system Kapitlet beskriver översiktligt hur varuförsörjningen av läkemedel och medicintekniska produkter (MTP) fungerar i . Med läke- medel avses hos registrerade preparat (Rx respektive icke-receptbelagda) och med MTP avses mer kvalificerade sortiment av förbrukningsmaterial till sjukvården. Varuförsörjningen omfattar sys- tem och strukturer för transporter, informationshantering och övrig logistik. 3.1Överordnade system och ramverk Logistiken kring den svenska L¤KEMEDELSF¶RS¶RJNINGEN styrs av den struktur som b yggts upp kring Apoteksbolaget och före- tagets verksamhet. Alla läkemedel, såväl till öppenvården () som till slutenvården (), hanteras via Apoteksbolaget. Läkemedelsindustrin försörjer apotek med varor via parti- handeln, som i ett koncept för tredjepartslogistik svarar för lagring och distribution. En mindre del av flödet direktdistribueras från tillverkare till apotek. Apoteken beställer varor från partihandeln och leverans sker . Apoteken försörjer sjukhus och kunder via egna apoteks- butiker, men även via ombud/utlämningsställen runt om i landet. Vad gäller SJUKV¥RDEN så är avsaknaden av överordnade system och ramverk tydlig, även om utvecklingen mot gemensamma mål och lös- ningar tagit fart . Aktörerna, i form av olika landsting, har utvecklat sin verksamhet mer eller mindre oberoende av varandra. Det initiativ som bl.a. startats av Statskontoret och Toppledarforum kring ELEKTRONISK HANDEL kan innebära stora förändringar av marknaden. 4RENDER OCH UTVECKLING INOM )4 OCH ,OGISTIK 125 Det pågående projektet syftar till att upphandling och inköpsarbete inom offentlig sektor ska automatiseras och att kommunikation mellan leverantörer och köpare ska ske elektroniskt. Många menar att elek- tronisk handel kommer att ge offentlig sektor möjligheter att på ett nytt och effektivt sätt upphandla varor och tjänster av näringslivet. Admi- nistrativa kostnader kommer att minska som exempelvis sjuk- vården kommer att kunna göra bättre inköp på marknaden, både pris- Beräkningar visar på att offentliga sektorn ska kunna spara SEX MILJARDER KRONOR genom elektronisk handel. Elektronisk handel handlar inte enbart om teknik, utan snarare om attityd- och beteendeförändringar hos företag och offentlig sektor. Effekten ska bli rationellare och effektivare hantering, och utmaningen ligger i organisations- och beteendeförändringar, inte i teknik. Branscherna för distribution av läkemedel och sjukvårdsprodukter saknar ännu egna, etablerade branschspecifika standards för medde- landehantering och rutiner vid elektronisk kommunikation. Jämfört med exempelvis dagligvarubranschen ligger man efter i utvecklingen av gemensamma standards. används huvudsakligen standards definierade genom (, den svenska tillämp- ningen av EANCOM). En användarorganisation som arbetar för gemensamma intressen på europeisk basis kring elektronisk meddelandehantering inom hälso- och sjukvård är %-%$) (Interchange). Organisationens medlemmar utgörs av sjukhus och offentliga myndig- heter, privata sjukförsäkringsorganisationer, läkemedelsindustri samt leverantörer av medicintekniska produkter. Man arbetar med tre nyckelområden där tillämpas: Patientorienterad, medicinsk information (t.ex. labresultat och rönt- genutlåtanden). Finansiell information mellan sjukvårdens aktörer (t.ex. sjukför- säkring/sjukhus). Logistikinformation (t.ex. inköp, order, priser, fakturor). För del är det främst (33 (Hälso- och Sjukvårdsstandardise- ringen, ) som driver frågor kring elektronisk meddelande- hantering inom hälso- och sjukvården (med betoning på hantering av sjukvårdens försörjning). 126 4RENDER OCH UTVECKLING INOM )4 OCH ,OGISTIK Försäljningen av läkemedel i , vacciner och veterinära produk- ter medräknat, uppgick till , räknat i apote- kens inköpspris. Läkemedelsföretagens marknad är starkt fragmente- rad, med ca 200 olika tillverkare som konkurrerar om svensk läkeme- delsförsäljning. Exempelvis har endast tre tillverkare mer än fem pro- cents marknadsandel av den totala försäljningen: De tio största läkemedelskoncernerna i Fsg kkr/år: Partihandelsledet svarar för logistiken mellan dessa tillverkare och apotek. Partihandeln utgörs huvudsakligen av två distributörer. , med marknadsandel, och , med av En mindre del av distributionen, , utgörs av DIREKTDISTRIBUTION av specialsortiment från tillverkare till apotek (gäller framför allt pro- dukter från Pharmacia&Upjohn och ) samt distribution av vacci- ner och vissa veterinärläkemedel direkt till slutförbrukare, vilket sker via () och närmedicinska Anstalt (SVA). Apoteken, vilka uppgår till drygt 900 stycken (ca 100 av dessa är så kallade sjukhusapotek, vilka försörjer slutenvården med läkemedel) lägger order mot partihandeln, ett flöde som är helt automati- serat.