sou · GMB380 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt terminologin i datalagen är register det naturliga begreppet för att avgränsa personuppgifter som förs med ADB. I EG-direktivet och personuppgiftslagen är däremot registerbegreppet inte det centrala. Avgränsningen sker i stället genom ett krav på att behandling av personuppgifter skall ske för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål. Det är därför inte givet att registerbegreppet bör användas för bostadsrättsregistret. En definition av begreppet register finns i EG-direktivet. Med register med personuppgifter (register) avses varje strukturerad samling av personuppgifter som är tillgänglig enligt särskilda kriterier, oavsett om samlingen är centraliserad, decentraliserad eller spridd på grundval av funktionella eller geografiska förhållanden (artikel 2 c)). Men automatisk behandling av personuppgifter omfattas av EG-direktivet oavsett om personuppgifterna ingår i ett register eller inte. Däremot är begreppet register av intresse när det gäller behandling av Anpassning av förslaget till... För att omfattas av EG-direktivet skall de manuellt behandlade personuppgifterna ingå i, eller vara avsedda att ingå i, ett register. I personuppgiftslagen görs samma avgränsningar. Registerbegreppet har i vissa sammanhang kritiserats som föråldrat, t.ex. av Toppledarforum i en rapport benämnd IT 2005, LEXIT förstudie. Toppledarforum är en arbetsgrupp för verksamhetsutveckling i offentlig förvaltning med stöd av informationsteknik. Av det sagda framgår att skäl finns för att överge registerbegreppet. Det finns emellertid också skäl för att använda sig av begreppet när det är fråga om just ett traditionellt register. konsta- terade i sitt betänkande Offentlighet Integritet Informationsteknik (SOU 1997:39) att, i fråga om automatiskt behandlade uppgifter som finns i datorformat, begreppet register förefaller mestadels skapa tillämpningsproblem. Men kommittén tillade också (s. 340) att detta inte hindrar att det som faktiskt är ett regelrätt datoriserat register också kallas för det. I det sammanhanget uppmärksammade kommittén särskilda registerförfattningar. Kommitténs synpunkter berördes inte i propositionen till personuppgiftslagen. Några skillnader mellan de två förslagen som i sig motiverar ett annat synsätt finns, enligt vår bedömning, emellertid inte. valde också att använda registerbegreppet för fastighetsdataregistret, motsvarigheten till fastighetsdatasystemet. betänkande har remissbehandlats. Remissinstanserna har överlag inte haft något att invända mot registerterminologin. Regeringen lämnade i propositionen 1997/98:97 Polisens register förslag till bl.a. en polisdatalag. Regeringen tog där upp kritiken mot registerbegreppet och förhållandet att personuppgiftslagen inte bygger på registerbegreppet. Regeringen anförde (s. 102): Det hindrar inte att det som faktiskt är ett regelrätt datoriserat register också kallas för det. Syftet med att inrätta ett datoriserat register är att samla uppgifter för ett särskilt ändamål på ett visst strukturerat sätt och hålla dessa uppgifter tillgängliga för sökning eller sammanställning enligt särskilda kriterier. Den polisdatalag som vi nu föreslår bygger på personuppgiftslagen. Många remissinstanser hade kritiserat användningen av registerbe- greppet. Regeringen ansåg att man, på samma sätt som i personupp- giftslagen, i vissa fall i stället bör använda sig av behandling av personuppgifter. Men regeringen framhöll också att registerbegreppet inte helt bör undvikas och motiverade detta på följande sätt (a.a.): För att polisen skall kunna bedriva sin verksamhet på ett effektivt sätt måste den ha tillgång till traditionella register. Det behövs därför även i fortsättningen särskilda bestämmelser rörande upprättandet och förandet av sådana register. Det är i och för sig möjligt att registerbegreppet kan komma att utmönstras. Mycket talar emellertid för att man då får ta ett helhetsgrepp på statsmaktsregistren. Det mesta talar för att Anpassning av förslaget till... registerbegreppet kommer att användas för statsmaktsregistren . Att ha en helt unik terminologi just när det gäller bostadsrätter framstår som mindre lämpligt. Vi anser därför att registerbegreppet bör användas beträffande bostadsrättsregistret. Anpassning av förslaget till... Som angetts i avsnitt 8.2 innebär artikel 6 i EG-direktivet att person- uppgifter får samlas in endast för särskilda, uttryckligt angivna och berättigade ändamål. En senare behandling får inte ske på ett sätt som är oförenligt med dessa ändamål. Ett undantag finns dock beträffande historiska, statistiska eller vetenskapliga ändamål. behandling av uppgifter för sådana ändamål skall inte anses oförenlig med de ursprungliga ändamålen, om medlemsstaterna beslutar om lämpliga skyddsåtgärder. Bestämmelserna i 9 § personuppgiftslagen (1998:204) beträffande ändamål har getts samma innebörd som EG-direktivets. Vi föreslår att bostadsrättsregistret skall tillhandahålla uppgifter för vad som kortfattat kan anges som omsättnings-, kredit- och förvaltningsändamål. Det skall vidare kunna användas vid hand- läggning av ärenden om tvångsförsäljning enligt 8 kap. BRL och exekutiv försäljning av bostadsrätter. Någon spärr mot att upp- gifterna används för historiska, vetenskapliga eller statistiska ändamål skall inte ställas upp. 10.2.1Kravet på preciserade ändamål Det finns flera skäl för att precisera ändamålen för bostadsrättsregist- ret. Registret kommer att innehålla vad som enligt EG-direktivet utgör personuppgifter. Då skall ändamålen vara särskilda, uttryckligt angivna och berättigade. Detsamma gäller enligt personuppgiftslagen. Kravet får dessutom anses vara berättigat utifrån mer allmänna integritetsa- spekter. Ett svar som varken EG-direktivet eller förarbetena till person- uppgiftslagen ger är vad som närmare avses med kravet på precisering av ändamålen. Inte heller har uttryckt någon åsikt i frågan. Med påpekandet att de inte får vara alltför allmänt hållna överlämnade kommittén denna fråga åt praxis. Generellt sett finns det en viss konflikt. För användare och potentiella sådana är det oftast av intresse att ändamålen inte är för snäva. Mot det står regleringen på området, kanske främst representerad av EG-direktivet, och mer allmänna integritetshänsyn. I EG-direktivet anges att personuppgifter skall vara adekvata och relevanta och att de inte får omfatta mer än vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål för vilka de har samlats in och för vilka de senare behandlas (artikel 6 c)). Detta måste anses ange en yttre ram. Ändamålen måste ha en viss grad av precision för att bedömningen skall kunna göras om personuppgifter är adekvata och relevanta. I våra direktiv tas i olika sammanhang fastighetsdatasystemet upp. Fastighetsdatasystemet har funnits . Det systemet har en utbredd användning i samhället . Flera olika verksamheter har en sådan uppbyggnad att de är i princip helt beroende av tillgång till uppgifterna i fastighetsdatasystemet. Något offentligt bostadsrättsregister finns däremot inte. Det är därför vid bestämningen av ändamålen och innehållet möjligt att förutsättningslöst pröva vilka behov som är angelägna. Behandling av personuppgifter är enligt EG-direktivet tillåten endast under vissa angivna omständigheter. De uppgifter som är aktuella i bostadsrättsregistret är inte s.k. känsliga personuppgifter. I vilka fall behandling är tillåten följer därför av artikel 7 i EG-direktivet. I 10 § personuppgiftslagen finns en reglering som är avsedd att ha samma innebörd som regleringen i EG-direktivet (prop. 1997/98:44 s. 122). Samtycke är den första förutsättningen. I våra direktiv anges att registret skall vara obligatoriskt. Redan av detta skäl kan samtycke inte vara en förutsättning för registrering. Vi kan inte heller se att ett bostadsrättsregister blir meningsfullt om bristande samtycke skulle kunna medföra att uppgifter om en bostadsrätt, förvärv av en bostadsrätt m.m. inte fick registreras. De övriga fall av intresse där behandling är tillåten enligt artikel 7 i EG-direktivet är följande. 1.Behandlingen är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som åvilar den registeransvarige. 2.Behandlingen är nödvändig för att utföra en arbetsuppgift av allmänt intresse eller som är ett led i myndighetsutövning som utförs av den registeransvarige eller tredje man till vilken uppgifterna har lämnats ut. 3.Behandlingen är nödvändig för ändamål som rör berättigade intressen hos den registeransvarige eller hos den eller de tredje män till vilka uppgifterna har lämnats ut, utom när sådana intressen uppvägs av den registrerades intressen eller dennes grundläggande fri- och rättigheter enligt artikel 1.1 i direktivet. Dessa förutsättningar bör vara en utgångspunkt när frågan om ändamålen prövas. Kravet på preciserade ändamål i EG-direktivet och personupp- giftslagen gäller när personuppgifter samlas in. Den personuppgiftsan- svarige är sedan skyldig att se till att personuppgifter inte behandlas för något ändamål som är oförenligt med det för vilket uppgifterna samlades in. Vi har i avsnitt 9.2 valt att använda registerbegreppet för bo- stadsrättsregistret. I registerförfattningen bör därför anges bostadsrätts- Av personuppgiftslagen följer med en sådan bestämmelse att personuppgifter får samlas in endast för dessa ändamål och att de inte senare får användas för något med dessa oförenligt ändamål. Vad som avses med behandling av personuppgifter framgår av personuppgiftslagen. Definitionen är så vid att i princip alla åtgärder som kan vidtas med personuppgifter omfattas av begreppet behandling. En form av behandling är utlämnande. En viss debatt har förekommit i om offentlighetsprincipen är förenlig med EG-direktivet. När någon med stöd av offentlighetsprincipen begär att en allmän handling skall lämnas ut är nämligen huvudprincipen att myndigheten inte skall fråga om vad uppgifterna skall användas till. Regeringen angav i sina direktiv till (Dir. 1995:91) att offentlighetsprincipen är förenlig med EG-direktivet. Kommittén kom till samma slutsats. Flera remissinstanser och lagrådet ställde sig mer eller mindre tveksamma till denna tolkning. I proposi- tionen vidhöll regeringen sin bedömning (prop. s. 43). I 8 § första stycket personuppgiftslagen anges därför att den lagen inte skall tillämpas i den utsträckning det skulle inskränka en myndighets skyldighet enligt 2 kap. tryckfrihetsförordningen att lämna ut uppgifter. Frågan om EG-direktivets förenlighet med den svenska offentlighets- principen har således övervägts i ett mer övergripande sammanhang än det förevarande. Vi tar därför inte ställning i denna fråga, utan utgår från den av regeringen fastslagna principen vid utformningen av våra förslag. Det övergripande syftet med inrättande av registret är enligt direktiven och våra allmänna utgångspunkter att undanröja de olägenheter som finns när det gäller det sakrättsliga skyddet vid förvärv och pantsätt- ning av bostadsrätter. Det centrala är alltså att förbättra situationen vid omsättning av bostadsrätter. Härigenom förväntas hanteringen bli säkrare och mer rationell samt rättsläget i dessa frågor bli klarare. Avsikten är också att bostadsrätterna skall bli bättre kreditobjekt. Vi anser därför att ändamålen bör omfatta verksamhet som tar sikte på omsättning av bostadsrätter och kreditgivning där bostadsrätter tjänar som säkerhet eller underlag för kreditprövningen. Det sagda innebär att registret bör få användas vid bl.a. mäklares och kreditgivares medverkan vid omsättning eller kreditgivning beträffande bostadsrätter, värdering av bostadsrätter och kreditupplysning. De närmare avgränsningarna behandlas i författningskommentaren. En särskild form av omsättning är tvångsförsäljning och exekutiv försäljning. Registret bör kunna användas för att underlätta handlägg- ningen av sådana försäljningar och det arbete som föregår dem. I huvudsak rör det sig alltså om kronofogdemyndigheternas användning i samband med utmätningar, konkurser och tvångsförsäljningar. Förvaltningen av bostadsrätter kan skötas av föreningen själv eller av någon som föreningen har anlitat för detta. ingår i lägenhetsförteckningen, t.ex. uppgifter om bostadsrättshavare och pantsättningar, kan man redan här konstatera kommer att finnas i bostadsrättsregistret. Dessa uppgifter har givetvis i olika sammanhang intresse vid drivandet av föreningen och förvaltningen av bostadsrätter. Denna verksamhet har dessutom en nära koppling till uppgifterna. Bostadsrättshavarna är medlemmar i en förening och detta är föreningens egen användning av uppgifterna. Förvaltningen bör således vara ett av ändamålen. Givetvis måste den registrerande kunna fullgöra de uppgifter som denne åläggs i författning. Möjligen kan sägas att detta inte behöver uttryckas i författning. Inte minst av tydlighetsskäl bör dock detta anges som ett särskilt ändamål. Registret bör givetvis få användas för fullgörande av underrättelseskyldighet som följer av lag eller annan författning så länge detta inte är oförenligt med de ursprungliga ändamålen. Det behöver emellertid inte anges i registerförfattningen. Som tidigare nämnts får en personuppgift, enligt EG-direktivet och personuppgiftslagen, inte senare behandlas för ändamål som är oförenliga med de ursprungliga ändamålen för insamlingen. Historiska, statistiska och vetenskapliga ändamål särbehandlas dock. Behandling för dessa ändamål anses inte oförenlig med de ursprungliga förutsatt att medlemsstaterna beslutar om lämpliga skyddsåtgärder. Särskilda bestämmelser finns dock beträffande känsliga personuppgifter men det är inte aktuellt här. I personuppgiftslagen finns en reglering som ansluter till vad som sägs i EG-direktivet. anförde är detta ofta angelägna ändamål. Vi ser därför inte något skäl för att sätta upp en särskild spärr i detta register mot sådan användning av personuppgifter. Vi anser således att behandling för de aktuella ändamålen bör vara tillåten på de premisser som slås fast i personuppgiftslagen. Därmed behöver detta inte uttryckas särskilt i registerförfattningen. Givetvis kan ett intresse finnas att använda uppgifter i bostadsrätts- registret även för andra ändamål än de nu angivna. Mot det står emellertid, som tidigare nämnts, integritetshänsynen. Vi har inte funnit några ytterligare ändamål som har en sådan tyngd att de väger över integritetsintressena. I det följande beskrivs kort vilka uppgifter som finns i lägenhets- registret och i det bostadsrättsregister som bedrivs på försök av . Vidare redovisas vilka uppgifter som enligt BRL skall ingå i medlems- och lägenhetsförteckningarna. Slutligen redogörs för uppgifterna om bostadsrättsföreningar i Patent- och registre- ringsverkets föreningsregister. I försöksverksamheten med bostadsrättsregister tas följande uppgifter in i registret. 5.Kommundel (till vilken bostadsrättsföreningen hör) 1.Lägenhetsbeteckning (föreningens) 2.Gatuadress (adressregistrets) 3.Panthavarens namn (om fysisk person så anges endast detta) regleras i lagen (1995:1537) om lägenhetsregister och förordningen (1996:435) om lägenhetsregister. Än så länge pågår endast en försöksverksamhet i kommun och i . skall, enligt 3 § lagen om lägenhetsregister, omfatta samtliga lägenheter som helt eller till en inte oväsentlig del används eller är avsedda att användas som bostad (bostadslägenhet). Översiktligt anges också i lagen vilka uppgifter lägenhetsregistret får innehålla. Det får innehålla uppgifter om fastighet, byggnad, lägenhets- beteckning och övriga uppgifter om lägenheten. I förordningen anges närmare vilka uppgifter som lägenhetsregistret skall innehålla, 3 § förordningen om lägenhetsregister. Det är alltså de uppgifter som man kan förvänta sig kommer att finnas i lägenhetsregistret. Uppgifterna är indelade i olika kategorier. De olika kategorierna är ägare/upplåtelseform, byggnadstyp och slag av lägenhet m.m., byggnadens ålder m.m., lägenhetsutformning, belägenhet samt identifikationsuppgifter. Enligt BRL skall medlems- och lägenhetsförteckningar föras av bostadsrättsföreningen. Medlemsförteckningen skall för varje medlem innehålla uppgift om hans namn och postadress samt om den bostadsrätt som han har, 9 kap. 9 § första stycket BRL. Styrelsen skall hålla förteckningen tillgänglig för den som vill ta del av den. I 9 kap. 10 § BRL anges vilka uppgifter som skall tas upp i den lägenhetsförteckning som skall finnas för varje lägenhet i bostadsrätts- föreningen. I paragrafens första stycke anges: Lägenhetsförteckningen skall för varje lägenhet ange 1. lägenhetetens beteckning, belägenhet, rumsantal och övriga utrymmen, 2. dagen för Patent- och registreringsverkets registrering av den ekonomiska plan som ligger till grund för upplåtelsen, 3.bostadsrättshavarens namn, samt 4.insatsen för bostadsrätten. I de andra och tredje styckena tilläggs följande. Uppgifterna skall genast föras in i förteckningen när en lägenhet upplåts med bostadsrätt. om att en bostadsrätt pantsatts eller ändras någon uppgift i förteckningen, skall detta genast antecknas. Vid överlåtelse av bostadsrätt skall en kopia av överlåtelseavtalet fogas till förteckningen på lämpligt sätt. Av fjärde stycket framgår att dagen för anteckningen skall anges. 11.1.4Patent- och registreringsverkets föreningsregister för föreningsregister över bl.a. bostadsrättsföreningar. Ett register skall föras för varje län. Följande uppgifter skall registreras i föreningsregistret om en bostadsrättsförening enligt 18 § förordningen (1987:978) om ekonomi- ska föreningar. -föreningens organisationsnummer, -föreningens postadress, -föreningens firma, styrelsens säte, ändamålet med föreningens verksamhet och verksamhetens art, inom vilken tid och hur förenings- stämma skall sammankallas samt hur andra meddelanden skall bringas till medlemmarnas kännedom, samt vilken tid föreningens räkenskapsår skall omfatta, -styrelseledamöter, verkställande direktör, suppleant och firmateck- nare, vem som har bemyndigats att ta emot delgivning med uppgift om postadress och personnummer eller om sådant saknas födelsedatum, samt av vilka och hur föreningens firma antecknas, -lydelsen på främmande språk av föreningens firma, om lydelsen anges i stadgarna. I sammanhanget kan nämnas att bostadsrättsföreningarnas stadgar finns tillgängliga hos . Vi föreslår att det i bostadsrättsregistret skall finnas uppgifter om bostadsrättsföreningens namn och organisationsnummer. För identifiering av bostadsrätten skall anges den aktuella fastighetsbe- teckningen, lägenhetens adress och lägenhetens beteckning. Beträffande bostadsrättshavaren föreslår vi att dennes namn, person- eller organisationsnummer och adress skall anges. När förvärv registreras skall även typ av fång, och i förekommande fall, pris eller insats och upplåtelseavgift föras in. Inteckningar skall anges med bl.a. belopp i svenska kr. Före- trädesrätten skall framgå. Inteckningshavarens namn, person- eller organisationsnummer och adress skall, enligt vårt förslag, anges. Uppgifter som rör bostadsrätter och avser bl.a. utmätning och exekutiv försäljning, tvångsförsäljning, konkurs, vissa tvister, likvidation och andra inskränkningar i en bostadsrättshavares förfoganderätt skall föras in i bostadsrättsregistret. När det gäller medlems- och lägenhetsförteckningar föreslår vi att föreningarna även i fortsättningen skall vara skyldiga att föra dessa, men att vissa uppgifter, som skall ingå i bostadsrättsregistret, inte längre skall föras i lägenhetsförteckningarna, bl.a. uppgifter beträffande pantsättningar. I avsnitt 10.2 har vi tagit ställning till vilka ändamål som personupp- gifter bör få behandlas för. En utgångspunkt, inte minst med tanke på EG-direktivet, är att endast de uppgifter som bedöms som nödvändiga och relevanta i förhållande till ändamålen bör vara med. Vi ser också andra skäl för att anta en minimalistisk grundsyn. Mer allmänna integritetsskäl talar för detta. Även kostnadskäl talar för denna inriktning. Det är förenat med kostnader både att föra in uppgifter i inledningsskedet och att sedan ajourhålla uppgifterna. I lagen om bostadsrättsregister bör slås fast de yttre ramarna för vilka uppgiftstyper som får anges i bostadsrättsregistret. Närmare bestämmelser om vilka uppgifter som skall ingå i registret bör däremot slås fast i en förordning. Uppgifter om bostadsrättsföreningen finns i Patent- och registreringsverkets föreningsregister. I direktiven anges att en särskild uppgift för oss är att ta ställning till i vilken utsträckning dessa uppgifter skall vara tillgängliga i bostadsrättsregistret. De ändamål som vi har ställt upp är sammanfattningsvis registrerings-, omsättnings- och förvaltningsändamål. Naturligtvis kan uppgifter om föreningen vara av intresse i dessa situationer. Det kan å andra sidan konstateras att dessa uppgifter är tillgängliga och att uppkoppling on line kan Uppgifter kan också fås via telefax. Givetvis blir tillgången enklare om uppgifterna kan nås direkt via bostadsrättsregistret. är denna överföring förenad med kostnader. I sammanhanget bör nämnas vilken syn som finns på frågan om till- gänglighet när det gäller fastighetsdatasystemet. Den grundsyn som kom till uttryck i betänkande Fastighetsda- taregister (SOU 1997:3) är att integritetsskäl kan tala för att hålla olika register åtskilda från varandra. Det faktum att olika register inte har samma ändamål ansåg vara ett skäl att inte föra samman registren. Denna grundsyn, som inte har rönt någon kritik från remissinstanserna, ansluter vi oss till. Vi menar vidare att en konsekvens av denna inställning bör vara att personuppgifter i ett register inte bör göras tillgängliga i ett annat register, om inte skälen för detta väger tyngre än integritetsskälen. Att göra innehållet i ett register tillgängligt i ett annat är ju i praktiken detsamma som att slå samman registren. Det är, som sagts, möjligt att nå uppgifterna i Patent- och registre- ringsverkets föreningsregister . De synpunkter vi inhämtat ger vid handen att uppgifterna där inte har ett sådant intresse och att olägenhe- terna av att sakna dessa uppgifter i bostadsrättsregistret inte är så stora, att praktiker anser det nödvändigt att göra samma uppgifter tillgängliga i bostadsrättsregistret. Ett fåtal uppgifter anser vi dock vara så värdefulla i de aktuella sammanhangen att de bör ingå i bostadsrättsregistret, nämligen uppgifter som gör det möjligt att hänföra en bostadsrätt till rätt förening. Uppgifter bör därför finnas om bostadsrättsföreningens namn och organisationsnummer. Föreningarnas firmor är i och för sig skyddade endast länsvis. De är således inte unika. Vi anser trots detta att länsuppgift är obehövlig. För det första är organisationsnumret unikt. För det andra föreslår vi i nästa avsnitt att orten där bostadsrätten är belägen skall anges i bostadsrättsregistret genom att beteckningen skall anges på den fastighet där bostadsrättslägenheten finns. När införandefasen är avklarad bör uppgifter om därefter nytillkom- na bostadsrättsföreningar föras över till bostadsrättsregistret möjligt. Uppgifterna är inte känsliga. I takt med att registreringar begärs av förvärv kommer uppgiften att kunna kopplas till uppgifter om bostadsrätter och bostadsrättshavare (jfr avsnitt 6.6). Vi föreslår att endast lägenheter som är upplåtna eller som anses upplåtna (jfr 5 § lagen [1991:615] om omregistrering av vissa bo- stadsföreningar till bostadsrättsföreningar) med bostadsrätt skall ingå i bostadsrättsregistret. Det är endast dessa lägenheter som är relevanta med hänsyn till de uppställda ändamålen. En lägenhet som ännu inte förvärvats av någon med bostadsrätt skall alltså inte tas in i registret även om den finns i ett hus som tillhör en bostadsrättsförening. Ett behov finns av att kunna identifiera bostadsrätten. Uppgifterna om bostadsrätten måste sammantagna medföra att bostadsrätten har fått en unik beteckning. Först och främst bör därför fastighetsbeteckningen anges. Vi ser också ett annat skäl för att ange denna uppgift.