sou · GMB3115d2 · 1999-01-01 00:00:00 — I denna kamp om fortsatt herravälde över tekniken ser vi såväl uttalat som outtalat hur skillnader i biologi mellan könen används för att förespråka ett manligt företräde framför allt när det gäller den mest avancerade tekniken. Den starka förbindelsen mellan rationalitet, teknik och maskulinitet är viktig att uppmärksamma även i distansarbetssammanhang. Sammanhang som dock öppnar för förändringar och nyskapande av maskuliniteter (, 1995). I mina intervjuer med några hembaserade distansarbetande kvinnliga och manliga översättare framkom skillnader mellan könen, som utan att ses generellt representativa, kan vara intressanta att notera. Såväl kvinnorna som männen talade om distansarbetets möjligheter till en större frihet och flexibilitet men gav begreppen helt olika innebörd. Männen såg IT som ett medel för att skapa en arbetsform som gjorde dem så geografiskt obundna som möjligt, en individuell frihet och flexibilitet i bemärkelsen obundenhet till en speciell plats. Drivkraften för dem att distansarbeta var att få en friare arbetsform och slippa en kontrollerande hierarkisk arbetsorganisation. Männen hade t.ex.visioner om att segla långt bort men ändå kunna ta arbetet med sig. De kvinnliga översättarnas visioner var mer jordnära, de bestod i att skapa en mötesplats – ett gemensamt rum där de kunde få ett professionellt och socialt utbyte kolleger sinsemellan. Innebörden i frihet och flexibilitet kopplades här till möjligheterna att kombinera omsorgsarbetet för barnen med ett yrkesarbete. För männen blev dis- tansarbetet en form för en modern maskulinitet medan kvinnorna upplevde att de löste ett gammalt problem på ett nytt sätt. Flera forskare har studerat överföringen av teknisk kompetens och know-how mellan män som en viktig del i maskuliniteten (se t.ex.Cockburn, 1983 och 1985). Distans- arbete skapar nya ramar för kunskapsöverföring. Det är här viktigt att skapa modeller för såväl kompetensutveckling generellt, men särskilt för teknisk kompetensutveckling som gynnar såväl kvinnor som män. Distansarbete lämpar sig inte enbart för professionella yrkesgrupper med special- kompetens som producerar eller distribuerar kunskap och information som advokater, journalister ingenjörer osv utan också för mindre kvalificerade arbetsuppgifter som vissa typer av administrativt arbete, t.ex.inmatningsarbete, orderhantering, information och bokningsarbete. Ur ett jämställdhetsperspektiv är detta viktigt att lyfta fram eftersom denna typ av arbetsuppgifter oftare innehas av kvinnor än män. Att utveckla goda modeller för distansarbete när det gäller denna typ av arbetsuppgifter är därför angeläget inte minst gäller det modeller för kompetensutvecklingen i dessa arbeten. När det gäller regional utveckling och distansarbete visar en engelsk undersökning att distansarbetsformer med sämre arbetsvillkor återfinns i större utsträckning i s.k. perifera regioner medan distansarbete med goda arbetsvillkor återfinns i högre grad i vad de kallar för de mer expansiva kärnregionerna (Huws, 1997). De distansarbetsformer som, enligt Huws, kan riskera att bli kvinnofällor när de förläggs till perifera regioner är det helt hembaserade distansarbetet och utlokaliseringar av vissa kontors- funktioner (s.k. back-office functions). Den sistnämnda formen av distansarbete är mycket lite utforskad i . De mest positiva formerna ur ett jämställdhetsperspektiv är, enligt henne, frilansdistansarbete (free-lance teleworking) och ett flexarbete mellan en traditionell arbetsplats och någon annan plats (multi-site teleworking). De två sistnämnda formerna rymmer de största potentialerna för kvinnor menar hon. när distansarbete också gavs stort medialt utrymme ansåg man att arbetsformens stora potential låg i möjligheterna till att decentralisera arbete till glesbygdsregioner. Den distansarbetande symboliserades oftast av en lågutbildad kvinna. De kritiska rösterna varnade för en decentralisering av lågkvali- ficerade arbetsuppgifter utan utvecklingsmöjligheter s.k.döda jobb eller återvänd- grändsjobb (Se t ex. , och , 1983). Distansarbete sågs som en potentiell kvinnofälla helt enkelt. Distansarbete fick inte det uppsving som man då förutspådde. De former som kom att utvecklas var främst olika former av skrivcentraler och s.k.grannskapscentraler (där anställda från flera företag delar på en gemensam lokal). Arbetsplatser som geografiskt låg relativt nära bostaden jämfört med huvudarbetsplatserna. Det svenska distansarbetsrummet eller arbetsplatsen var då sällan hemmet. symboliseras den distansarbetande av en professionell man oftare än en kvinna. En man med kvalificerade arbetsuppgifter (systemmerare, ingenjör, arkitekt, journalist, handläggare osv.) som delvis är förlagda till en huvudarbetsplats, men också med möjligheter till att arbeta hemma . Hemmet som arbetsplats, vilket dock inte är någon ny företeelse har igen kommit i fokus. Arbete som är helt förlagt till hemmet har utforskats av flera kvinnoforskare. För en översikt av det traditionella hemarbetets villkor och problematik se (1996). (1992) ställer sig frågan om det bara är av en slump som hemmet och hushållet fokuseras . Hon menar att det inte alls är en tillfällighet. Hushållens antal gör dem till en mycket attraktiv stormarknad för tekniska satsningar av olika slag, anser hon. En av dessa satsningar är just lanseringen av hembaserat distansarbete. En satsning som det ur ett jämställdhetsperspektiv är angeläget att problematisera. Hemmet måste ses som det bekönade rum det är och inte som det könsneutrala rum det ofta framställs som. Några kvinnoforskare har dock behandlat hemmet och distansarbete i hemmet ur ett könsperspektiv (, 1996, ,1994, Hytter, 1990, 1995 och 1996). beskriver i sin avhandling – Hemarbetets modernitet – en fråga om kön, kunskap, tid och rum – hemarbetets förändring i modern tid utifrån innehållsliga och rumsliga förändringar (,1997). Förändringar som är intressanta att beakta i relation till det helt- eller delvis hembaserade distansarbetet. Hon beskriver hemarbetets förändring på följande sätt: (EMARBETETS F¶R¤NDRING HANDLAR I STORA DRAG OM EN UTVECKLING SOM G¥TT FR¥N N¥GOT SOM VARIT KONKRET ORDL¶ST OCH SINNLIGT TILL ATT I V¥R TID HA BLIVIT MER ABSTRAKTA OCH OSINNLIGA INTRYCK FR¥N F¤RRE SINNESORGAN $ESSUTOM HANDLAR DET MERA OM ADMINISTRATION ¤N VARUPRODUKTION 3AMTIDIGT HAR NYA ARBETSUPPGIFTER SKAPATS SOM ATT ORGANISERA HUSH¥LLSMEDLEM MARNAS KONSUMTIONSM¶NSTER OCH F¶RFLYTTNINGAR I TID OCH RUM $ESSA NYA ARBETS UPPGIFTER KR¤VER EN F¶RM¥GA TILL ABSTRAKT T¤NKANDE OCH ADMINISTRATION N¥GOT SOM SKULLE KUNNA KALLAS F¶R OMPROFESSIONALISERING NYTT KUNNANDE P¥ ANDRA VILLKOR 3J¤LVHUSH¥LLETS FYSISKA SLIT I ETT AGRART PLATSBUNDET STORHUSH¥LL HAR F¶R VANDLATS TILL PSYKISKT ADMINISTRATION AV VARDAGSFL¶DET I EN TIDS RUMSLIGT SPLITTRAD !" +¤RNFAMILJ SOM MED TIDEN BLIVIT ALLT MINDRE (, 1996.) Kanske står en drivkraft till de helt – eller delvis hembaserade distansarbetsformerna att finna här som ett sätt att kompensera den rumsliga utflyttningen och uppsplittringen av tidigare hembaserade arbetsuppgifter. Ett behov av att återge hemmet en funktion av en mer sammanhållen plats i tillvarons alltmer tids-rumsliga flöden av ting, människor och information. beskriver också hur hemmet för vår mer nomadiserande tillvaro har fått en större symbolisk betydelse: $ENNA PLATS HEMMET HAR F¶RVANDLATS FR¥N ATT HA VARIT EN FAST PUNKT EN DAGLIGA ARBETE TILL ATT HA BLIVIT EN SAMMANBINDANDE NOD I V¥RT VARDAGSFL¶DE AVG¥NGS OCH ANKOMSTHALL F¶R ALLA V¥RA RESOR VARE SIG DESSA NU G¥R TILL +ONSUM ELLER +ASTRUP "OSTADEN F¥R D¤RF¶R I N¥GON MENING EN ST¶RRE SYMBOLISK BETYDELSE EFTERSOM DEN F¶RENAR V¥RT ST¤NDIGA BORTASKAP MED DR¶MMEN OM HEMMASKAPET &¶R HUR G¤RNA VI ¤N VILL HINNER VI INTE RIKTIGT MED ATT VARA HEMMA S¥ L¤NGE ¥T G¥NGEN I V¥RA BOST¤DER )NTE ENS KVINNORNA (, 1996) Hur ser då svenska hushåll ut? Först kan vi konstatera att kvinnor och män lever i delvis olika hushållstyper. 3VENSKA M¤N F¶RDELADE P¥ OLIKA HUSH¥LLSTYPER 3VENSKA KVINNOR F¶RDELADE P¥ OLIKA HUSH¥LLSTYPER Källa: Ty makten är din... s.37, SOU 1998:6 Att den svenska familjen generellt sett har långt kvar till en jämställd fördelning av hemarbetet framgår av bilden på nästa sida. Bilden är hämtad ur Kvinnomaktutred- ningens slutbetänkande (SOU 1998:6) och beskriver arbetsdelningen i svenska hem uppdelade på familjetyperna; konventionell, patriarkal, jämställd och semijämställd. De olika familjetyperna definieras av och (SOU, 1998:6 s. 41) på följande sätt: Med ett J¤MST¤LLT hushåll menar de att makarna/samboarna lagar mat, tvättar och städar lika ofta. Dessa tre arbetsuppgifter är de mest krävande tidsmässigt. Här har dock inte beräknats hur mycket tid som ägnas dessa sysslor utan endast om man delar på arbetet eller vem som oftast eller alltid utför det. I SEMIJ¤MST¤LLDA familjer gör mannen en del hushållsarbete, men det är ändå kvinnan som har huvudansvaret och gör mest. innebär att makarna delar lika på två av de tre sysslorna, men att kvinnan oftast eller alltid utför någon av dem. I KONVENTIONELLA familjer – den vanligast förekommande arbetsfördelningen – gör kvinnan allt eller mest i fråga om två av sysslorna och så delar man på den tredje sysslan. I den PATRIARKALA familjetypen utför kvinnan alltid två av de ingående sysslorna och är den som oftast också utför den tredje. Utredningen konstaterar vidare att; 6ARJE ENSKILT PAR HAR SITT S¤TT ATT F¶RKLARA VARF¶R KVINNAN ¤GNAR MER TID TILL HUSH¥LLSARBETE ¤N MANNEN $ETTA UTTRYCKS OFTA SOM ETT RESULTAT AV FRIVILLIGA ¤R B¤ST OM KVINNAN TAR ANSVARET F¶R DETTA ARBETE &¶RKLARINGARNA ¤R K¶NSNEUTRALA MEN UTFALLET ¤R K¶NSSPECIFIKT (¥RDDRAGET SKULLE MAN KUNNA S¤GA ATT KVINNOR KAN V¤LJA OLIKA F¶RKLARINGAR TILL VARF¶R DE TAR HAND OM TV¤TTEN MEDAN M¤N KAN V¤LJA OM DE ¶VERHUVUDTAGET SKALL TV¤TTA (Ty makten är din... SOU, 1998:6) I slutbetänkande (SOU 1998:6) pekas också på att den mest dramatiska ökningen i tidsanvändningen i familjer är den tid som föräldrar lägger på aktiv vård av sina barn; dvs att bada, mata byta blöjor, läsa läxor med, understödja fri- tidsaktiviteter osv.16 När det gäller det helt-eller delvis hembaserade distansarbetet kan man ställa sig många frågor utifrån ovanstående beskrivning av jämställdheten i de svenska familjerna som t.ex.innebär detta förskjutningar mellan könen när det gäller fördelningen av hemarbetet? Är det i så fall lika för kvinnor och män? en jämställdare familjetyp eller mot en mer konservativ? Den forskning som hitintills finns besvarar inte dessa frågor. När betalt arbete kombineras med obetalt hushålls- och omsorgsarbete inom samma fysiska rum – hemmet, möts två väsensskilda former av arbete – ett arbete, styrt av enteknisk/ekonomisk rationalitet knutet till samhällets offentliga sfär, ett annat arbete, styrt av en omsorgsrationalitet knutet till den privata sfären. 17 Två former av arbete med innneboende olikheter vad gäller normer och värden, mål och medel, innehåll och funk- tioner, måste då samspela med varandra på en gemensam arena. I detta spänningsfält – hemmet – uppstår nya intressanta frågeställningar. Den kanadensiska forskaren (1998) har intervjuat helt hembaserade distansarbetande kvinnor (anställ- da) inom olika yrkeskategorier och hushållstyper och drar slutsatsen att kvinnorna medvetet sätter mycket tydliga gränser och rum mellan det betalda och obetalda arbetet. Det finns hos de intervjuade kvinnorna en ovilja mot att blanda samman det betalda arbetet med det obetalda i bemärkelsen att t.ex.benämna det obetalda arbetet som arbete. Den nya arbetsformen innebär inte ett gränsöverskridande i att dessa 16 För den som vill erhålla en mer detaljerad beskrivning av den svenska familjen rekommenderas utöver slutbetänkande Ty makten är din... (SOU 1998:6) även rapporterna: Familj, makt och jämställdhet (SOU 1997:138) och Hemmet, barnen och makten. Förhand- lingar om arbete och pengar i familjen (1997:139). 17 För en genomgång av de olika rationalitetsbegreppen se t.ex.Gunnarsson, 1994. kvinnor vidgar arbetsbegreppet till att även omfatta det obetalda familjearbetet, något man kanske kunde ha förväntat sig. Distansarbetande kvinnor som arbetar hemma har till delar utforskats även i (se t.ex. Hytter, 1990 och 1996) men man kan ställa sig frågan vad som händer när nya kategorier män med kvalificerade arbetsuppgifter blir delvis eller helt hemarbetande? Kommer hemmet att maskuliniseras och vilka uttryck kommer det att ta sig i så fall? Kommer dessa arbetsformer ge upphov till nya maskuliniteter som närs genom den nya familjeorientering som vi har sett hos män (och , 1994). Kommer traditionella könsmönster och könskontrakt omförhandlas eller cementeras (och , 1995)? Hur kommer maskuliniteten att rumsligt uttryckas?18 Kommer en sådan maskulinisering av hemmet också innebära att ett tekniskt tolkningsföreträde ges större betydelse i hemmet? Man kan också fråga sig om distansarbetande män kan ha samma upplevelse av hemmet som ett begränsande rum som de distanarbetande kvinnorna ibland kan ge uttryck för (Hytter, 1996). Kvinnorna har vandrat från det privata rummet till det offentliga rummet – ut på arbetsmarknaden. Att återbördas till hemmet blir därför mer tudelat för kvinnorna. För de distansarbetande kvinnorna som arbetar helt eller delvis hemma blir hemmet ett mer förpliktigande rum på grund av det övergripanmde ansvaret för familjearbetet som kvinnor av tradition haft och generellt sett har även . Männens vandring kan beskrivas i andra termer. Att distansarbeta i hemmet blir snarare ett sätt att utvidga det offentliga rummet även till bostaden. I hemmet ligger inte gamla förpliktelser. Att erövra hemmet som arbetsplats blir en utmaning för den moderna maskuliniteten och som en av de hembaserade distansarbetande män som jag intervjuade sa: $ET ¤R EN OERH¶RD SOCIAL VINST ATT KUNNA ARBETA I HEMMET OCH TA DEL AV BARNEN MER Distansarbetande män blir genom organisationsformen nya manliga gränsöverskridare. De hemarbetande män som jag intervjuat ger dock uttryck för att hemmet inte ses som ett rum för betalt arbete. Så här säger en av dem: !TT BO I EN LITEN STAD SOM JAG G¶R G¶R DENNA FRIA LIVSSTIL MER SYNLIG ¤N I EN STOR STAD OCH FOLK TROR ANTAGLIGEN ATT JAG F¶RS¶RJER MIG P¥ R¤NTOR En annan tror att grannarna ser honom som en misslyckad person som inte kan förtjäna sitt leverbröd själv. Upplevelsen att hemmet av omgivningen inte förknippas med betalt förvärvsarbete beskriver även kvinnorna som Hytter (1996) och Mirchandani (1998) intervjuat. 18 I forskningsprojektet: IT, nya organisationsformer och maskuliniteter – ett forskningsprojekt som finan- sieras av – utforskas dessa frågeställningar. Projektet löper –2000. Projektledare är vid . De nya organisationsformerna ställer även ökade krav på kvalifikationer som av tradi- tion tillskrivits kvinnor mer än män som t.ex. social kompetens, kommunikativ förmåga, empati, lyhördhet osv. Man kan därför fråga sig om de maskuliniteter som formas i denna kontext blir nya Men of reason and emotion? Den kunskap vi har om arbetsmarknadens segregering, fördelningen av det betalda och obetalda arbetet mellan kvinnor och män, samt olika familjetypers fördelning av det obetalda hemarbetet finns i alltför ringa omfattning invävda och problematiserade i relation till distansarbete. Det finns anledning att förmoda att arbetsmarknadens köns- specifika mönster och strukturer generellt även avspeglas och återskapas i dessa nya organisationsformer. Organisationer är inte könsneutrala och arbetsuppgifter är köns- märkta. Det är därför mer sannolikt att vi kommer att se fler distansarbetande kvinnor med lågkvalificerade arbetsuppgifter än män och fler distansarbetande män med högt kvalificerade arbetsuppgifter än kvinnor. För att uttala oss om distansarbete kommer att verka för en ökad jämställdhet mellan könen eller inte behöver vi veta var i företagens strategier som de olika distans- arbetsformerna befinner sig. Är det delvis hembaserade distansarbetet inte bara ett modernt uttryck för att ge den priviligierade tjänstemannen lite mer flexibilitet och rum? Eller är det ett uttryck för att arbetet är tänkt att bli mer hembaserat ? Även om det saknas data så finns det ändå anledning att ur jämställdhetssynpunkt bevaka vissa distansarbetsformer extra noga som det helt hembaserade distansarbetet. Detta mot bakgrund av vad vi vet om traditionellt arbete som utförts i hemmet. Andra nya organisationsformer, som ofta inte benämns som distansarbete, men där IT utvecklingen varit en starkt pådrivande kraft är telekontoren (call-centra) och olika former av utlokaliseringar. Dessa arbetsformer är inte synliga i media på samma glamorösa sätt men är minst lika angelägna att kartlägga ur ett jämställdhetsperspektiv. När det gäller telekontoren finns också tankar bland vissa företagare att dessa är en mellanform på väg från företaget till hemmet. Ur jämställdhetssynpunkt är det särskilt angeläget att inte bara skapa goda modeller för distansarbete för yrkesgrupper med hög status. Vid regionala satsningar på distansarbete måste också de olika regionala könskontrakten beaktas så att distansarbetet inte cementerar en icke önskad ojämställdhet mellan kvinnor och män. Avslutningsvis kan man sammanfatta svaret på frågan om distansarbete utgör en drivkraft för en ökad jämställdhet mellan kvinnor och män eller inte med följande citat från det europeiska projektet – Telework and Gender; $ET ¤R KLART ATT DET FINNS INTE N¥GOT ENKELT SVAR P¥ DEN FR¥GAN 3VARET P¥ EN S¥DAN FR¥GA M¥STE INLEDAS MED DET BEROR P¥ 6AD DET BEROR P¥ INKLUDERAR FAMILJESITUATIONEN I VILKEN LIVSFAS MAN BEFINNER SIG I OCH VAR DE DISTANSARBETANDE ¤R BOSATTA HENNES ELLER HANS YRKE OCH KVALIFIKATIONER ARBETSGIVARENS INST¤LLNING OCH PRAXIS INST¤LLNINGEN BLAND FAMILJEMEDLEMMARNA OCH DISTANSARBETARENS PERSONLIGA ¶NSKEM¥L, (Huws et al, 1996). , J (1987) Hierachies, and Bodies: An outline for a Theory of Gendered Organi- zations. , , , . (1997) Distansarbete. /SCB (1997) Kvinnor och män på arbetsmarknaden. Den flexibla arbetsmarknaden. , M (1996) Hemarbetets rumsliga förändring under modernismen – Från öppen härd till mikrovågsugn. Paper presenterat vid symposium – Kvinnor och män i dialog om regionens framtid, 2–, 1996. , M (1997) Hemarbetets modernitet – en fråga om kön, kunskap, tid och rum. Akademisk avhandling 1997:1, Kungl. Tekniska Högskolan, . , M (1994) Könshierarkier i gungning – Kvinnor i kunskapsföretag. Studia Sociolo- gica Upsaliensia 39, , . for Us All (1996) First Reflections of the , January 1996. DGV , European Commission, . Cockburn, C (1983) Brothers, Dominance and Technological Change. Cockburn, C (1985) Machinery of Dominance – Women, men and technical know-how. Pluto Press, . , R, W (1995) Masculinities. Barkeley and , . , T (1994) Women and the popular participation in technological change. Feminist on Gender, Technology and Ethics. Eds , E och Trojer, studies. , M och , R (1997) Med IT mot nya organisations- och arbetsformer. Flexibilitet , rum och organisation. European Commission (1995) Teleworking. Equal Opportunities Unit DGV, . European Commission (1996) Teleworking and Gender. Equal Opportunities Unit DGV, , T (1990). The Everyday Life of Women. Work and Home: Adaptation Strategies in Time and Space. , G (1997). Rulltrapperegioner och social infrastruktur, i OM makt och kön – i spåren av offentliga organisationers omvandling. Forsebäck, E (1995) till jobbet. Distansarbete från bostaden. Teldok rapport nr 101. , E (1994) Att våga väga jämnt – Om kvalifikationer och kvinnliga förhållningssätt i ett tekniskt industriarbete. Doktorsavhandling 1994:157 D, Tekniska , . , E (1994b) – New Opportunities for Integrating Work and Living. Human Factors in Organizational Design and Management-IV, Eds and . , E och , T (1995) Kvinnors arbetsmarknad – exemplet , Tillväxt – en fråga om kompetens. Länsstyrelserna i , , , och . , E and Huws, U Eds (1997) Virtually Free? Gender, Work and Spatial Choice. , E, , G och , S (1983) Hemma bra men borta bäst. , B m.fl (1998) Vad har hänt ur Han, hon, den, det – Om genus och kön. , B red. G och Aarseth, H (1994) Mäns livssammanhang.Bonnier Utbildning, . Huws, U (1991) Telework: Projections, Futures January/February 1991. Huws, U et al (1996) Teleworking and Gender. , report 317, . Huws, U (1997) Different Spheres, Different Places in Virtually Free? – Gender, Work and Spatial Choice, , E and Huws, U eds, Förlag. Holloway, L (1994) Telestugor, telearbete och distansutbildning. Teldok rapport nr 90, , . Hytter, K (1990) Datorstött distansarbete – litteraturgenomgång, problematisering och teoridiskussion. Hytter, K (1995) Datorn på köksbordet. En studie av datorstött distansarbete och dess konse- kvenser för individ, organisation och samhälle. Hytter, K (1996) Datorn på köksbordet – är framtidens arbetsform en potentiell kvinnofälla? Arbetsmarknad och Arbetsliv, nr 1, 1996. Mirchandani, K. (1998) Protecting the Boundary. Teleworker Insights on the Expansive Concept of Work . Gender and Society, no 2, . , Å (1996) Hälften vore nog – om kvinnor och män arbetsmarknad. SOU 1996:56, , Robins, K (1998) Cyberrummet och världen vi lever i.kapitel i iTransformation – kulturen i den virtuella staden. Hemer, O och , JO red. , M (1996) Is Another World – The Gendered Time of Homework. Homeworkers in global perspective – Invisible no more. EdsBoris and Prügl. Ty makten är din...Myten om det rationella arbetslivet och det jämställda . – Wohlgemuth, H (1996) Kvinnor och män märks. Könsmärkning av arbete – en dold lärandeprocess. Fri aktör, egenanställd, ny daglönare Lösare förbindelser – varför, hur, vad göra? Sammanfattning av ett samtal &RI AKT¶R EGENANST¤LLD NY DAGL¶NARE ,¶SARE F¶RBINDELSER VARF¶R HUR VAD G¶RA anordnade IT-rättsliga observatorium, Småföre- tagsdelegationen och ett samtal om nya arbets- och anställ- ningsformer under rubriken Anföranden och diskussionsinlägg spelades in på band och har därefter sammanställts, sammanfattats och redigerats av frilansjournalisten , som även ingått i den arbetsgrupp som tagit fram underlag för och utvärderat samtalet. Övriga deltagare i arbetsgruppen har varit sekreteraren och biträdande sekreteraren , båda , sekreteraren åt Småföretagsdelegationen samt sekreterarna åt och . Samtalet leddes av professor , ordförande i observatoriet och ledamot av . Denna bilaga är en något bearbetad version av den sammanfattning som ingår i doku- mentationen från samtalet, vilket återfinns i sin helhet i Det IT-rättsliga Observatoriets rapport 7/98. Bakgrunden till samtalet är att tidsbegränsade arbeten ökat kraftigt , både till antalet och som andel av det totala utbudet av arbetstillfällen. Av de tidsbegränsade jobben har dessutom vikariaten minskat, medan projektan- ställningarna ökat. Detta tyder på att även en kvalitativ förskjutning skett. I det förra fallet handlar det främst om att fylla en vakans på ett gammalt jobb med relativt väldefinierade arbetsuppgifter och förväntningar på arbetsresultatet. Anställningstiden är begränsad, men arbetstillfället finns tillsvidare. När det gäller projektanställningar är det ofta fråga om att bemanna ett nytt ibland mindre väldefinierat jobb med lösligare rutiner, som dock i sig är tidsbegränsat. Litet tillspetsat kan man säga att arbetstillfället är begränsat , medan arbetet – som inte så lätt låter sig fångas i en befattningsbeskrivning – inom denna ram gäller tillsvidare. En fortsatt utveckling mot allt fler projektanställningar av denna karaktär och de ökande möjligheterna att med modern informations- och kommunikationsteknik arbeta mer obundet och rum är ett par av flera skäl att diskutera den växande gruppen egen- anställda och lösare förbindelser på arbetsmarknaden. Syftet med samtalet, vilket anges av rubrikens glidande värdeperspektiv och avslutande frågetecken, var att försöka ringa in de rättsliga och andra frågor som det i dessa sam- manhang finns skäl att beakta och undersöka närmare.