sou · GMB377 · 1999-01-01 00:00:00 — De kommer aldrig ner till det väsentliga. De går efter mallar. Skicka ut dem på prao!" Som entreprenörer har företagarna svårt att tro att de ska kunna bli hjälpta av personer som inte själva är entreprenörer och som arbetar under villkor som vida skiljer sig från dem som de själva möter. Företagarna hyser ett större förtroende för sina gelikar, dvs. andra företagare, och vänder sig hellre till någon i sitt naturliga nätverk när de behöver hjälp. "En handläggare på eller ska se om en produkt är tekniskt eller kommersiellt gångbar, om företags- ledaren har potential osv. För att se detta måste man vara entreprenör. Varför sitter man då där?! Det oroar lite. Det handlar om förtroende." Bristen på entreprenörsanda skapar också kommunikationsproblem. Företagarna förstår inte de personer som ska hjälpa dem och upplever också att de har svårigheter att själva göra sig förstådda. Flera före- tagare har påtalat behovet av tolkar. Andra företagare efterlyser större branschkunskap hos de personer som ska hjälpa dem. Särskilt gäller detta i exportsammanhang och nya branscher. "Problemet med , det är att de kan så lite om ny teknologi och datateknik. De har inte tagit in rätt folk. Detta är viktigt om de ska kunna bedöma om något är rätt eller fel, om de ska bedöma smaken på en marknad." Företagarna anser också att insatserna till innehåll och form inte alltid tar hänsyn till de mindre företagens behov och sätt att arbeta. Vissa tjänster upplevs vara av alltför generell karaktär. Främst gäller detta utbildningar och kursutbud, men även skriftligt material av olika slag. Det som efterfrågas är ofta specifika kunskaper som företagaren behöver för att kunna lösa ett givet problem som har uppstått, hjälp som det förefaller svårt att få tag på. Företagarna söker kunskaper först då de behöver dem för att komma vidare. En företagare förklarar det så här: "Om jag har köpt en ny videobandspelare, så sätter jag mig ju inte och plöjer igenom hela bruksanvisningen från pärm till pärm, utan använder den bara i valda delar om något problem skulle uppstå." Många efterfrågar basservice i form av expertpaneler dit de kan ringa för att få svar på uppkomna frågor eller en lösning på ett problem. De vill snabbt ha rätt hjälp . Det finns ett visst utbud av flera sådana servicetjänster som företagen talar om. Exempel är Startlinjen () och Exportservice (). som många företagare har uttryckt detta behov är det få som har nämnt eller kommenterat de tjänster som redan finns, vilket pekar på att informationen kring dessa går fram dåligt. En annan studie som gjorts på uppdrag av Småföretagsdelegationen, med syftet att utröna hur småföretagarna ser på kontakten med myn- digheter och kommuner, lyfter också fram behovet av snabb information och omedelbara besked. Snabbheten kan ibland vara avgörande för företagaren. Praktisk och handgriplig hjälp 5 Småföretagarnas syn på samspelet med myndigheter och kommuner: sökandet efter information, , 1997. Företagarna efterfrågar också ofta mer praktisk och handgriplig hjälp än den som erbjuds. Extra tydligt framträder detta i diskussioner om verksamhet. "Jag har inte något behov av skrivna rapporter. Ge mig i stället tio kontakter som jag kan bearbeta!" Företagarna vill t.ex. gärna ha med sig någon när de besöker potentiella affärspartners utomlands. Någon som kan språket och kulturen och som kan fungera som stöd och dörröppnare. Koppling mellan kunskap och tillämpningar Företagarna önskar en koppling mellan överförda kunskaper och konkreta exempel/tillämpningar. De uppskattar t.ex. när en utbildning är upplagd kring verkliga eller fiktiva fall så att kunskaperna sätts in i ett förståeligt och relevant sammanhang. De efterfrågar kunskaper som är direkt tillämpbara i företagets verksamhet. "SMIL:s 6 utvecklingsprogram är operativa - det är där värdet ligger. Man får en omedelbar effekt av programmet." Flera företagare nämner att de vill ha hjälp med att identifiera kompetensbehov och med hur de ska tillgodose dessa. Men det är sällan någon frågar företagaren om dennes önskemål. Många vill ha mer förutsättningslös vägledning uti från företagets egentliga behov om vilken hjälp som finns att få. Den sortens vägledning förutsätter att stödorganisationerna arbetar mycket mer prestigelöst än man i allmänhet gör i de organisationer som företagarna har kommit i kontakt med. Företagare ger exempel på projekt där en länsstyrelse gav konsultstöd för en analys av företagens exportmöjligheter. Utvärderingen av pro- jektet visade att företagarna upplevde att exportanalysen närmast var ett säljmöte där den anlitade konsulten presenterade vad han fortsättningsvis kunde göra för företagen. Den konsult som genomförde analysen, arbetade sedan vidare med företaget i projektet. Företagarna ansåg att de borde ha fått ta in andra resurspersoner i steg två i exportarbetet. En lärdom är att liknande projekt bör börja med en mer förutsättningslös 6 SMIL: Småföretagsutveckling i – en stiftelse med uppgift att främja utveckling och tillväxt i teknikbaserade företag. analys av företagets situation och att det sedan bör finnas ett "smörgåsbord" med olika projektalternativ som företagen kan ansluta sig till.7 Bättre anpassning till arbetssituation Företagarna önskar att utbudet av kunskap och kompetens ska vara bättre anpassat till deras arbetssituation. Det kan vara svårt för företagarna att delta i kurser eller annat som innebär att de måste vara ifrån företaget på bestämda tider. Därför efterfrågar de insatser som innebär att hjälpen kommer till företaget i stället för tvärt om. Det bästa vore om konsulten kunde utbilda i företagets egna lokaler. En annan lösning är distansutbildningar av olika slag. Många företagare känner sig ensamma och önskar ofta att de hade någon att prata med. Flera företagare efterfrågar någon form av samtalspartner eller bollplank som de kan diskutera sina problem med eller testa sina idéer mot. Dessa samtalspartners ska helst vara andra företagare. "Linköpingsföretagen är bortskämda. Det finns så många andra företag här som man kan prata med. Det är lätt att komma till tals med andra företag. Du kan slänga in ett problem och det bollas runt. Till slut får du en lösning på det." Samtal med ett antal företagare som deltagit i olika mentorsprogram visar att utbytet företagare emellan i sådana program är mycket stort. Ett par företagare kan dock även tänka sig att ha företrädare för olika organisationer som samtalspartners, förutsatt att dessa verkligen engagerar sig och lyssnar på vad de har att säga. En studie gjord av visar att småföretagen i första hand vill att de offentliga insatserna ska inriktas mot finansiering, i andra hand utbildning. Insatser för att förse företagare med samtalspartners nämns också. Av dem som uppger att de har problem med marknadsföringen anser sig en stor del, , behöva samtalspartners och bollplank.8 7NUTEK, R 1997:78 Mentorprojekt export - en processanalys av ett internationaliseringsprojekt för småföretag i . 8NUTEK 1992: 46, Behovet av särskilda småföretagspolitiska insatser . Alla företagare i studien talar om att de vill kunna ta del av andra företagares erfarenheter. Företagarna vill hellre lyssna på och dra egen nytta av hur andra företagare har gått tillväga i olika situationer än att ALMI:s eller konsulter ska komma och instruera dem om hur de ska göra. Särskilt värdefullt är att få lyssna på hur andra har löst problem och tagit sig igenom svårigheter. "Det vore bra att i början, innan man börjar exportera, bli inbjuden till en träff med företag som exporterat. Fram- gångsexempel inspirerar. Det vore intressant med någon som stött på problem och övervunnit dessa - att se hur ett sådant företag har gått till väga. Det vore dessutom skönt att höra att andra har samma problem." Analysen av "Mentorprojekt export" visar också att seminarier där andra företagare delat med sig av sina erfarenheter från exportsatsningar värderats mycket högt av företagarna. Andra företags agerande och framgångar har fungerat som en för de egna ansträngningarna att komma ut på internationella marknader. För mycket "push" Flera företagare har påtalat att stödgivande organisationer bedriver aktiv införsäljning av tjänster från ett begränsat utbud. har tagits upp som exempel. Det är långt ifrån säkert att organisationens tjänster passar företaget. De tjänster som marknadsförs mot företagen utgår inte alltid från den situation som det enskilda företaget befinner sig i . Upplevelser av detta slag härrör både från personliga möten och säljande informationsmaterial. "Det här måste du ha, vet du, och då tänker man att det kanske jag måste. Sen så märker man att man bara har gjort av med tid och att man inte har lärt sig någonting, att det inte har varit till någon nytta." Företagarna anser att det bottnar i olika organisationers och myndig- heters direktiv och egenintressen. Ökade lönsamhetskrav har enligt företagarna också fått till följd att det primärt är de företag som har en god betalningsförmåga som får ta del av insatserna. Flera företagare frågar varför det finns så många riktade bidrag som bara får användas till ett specifikt ändamål, t.ex. konsultstöd inför export. Företagaren kan då pressas att utnyttja erbjudandet innan det försvinner. Följden kan bli att verksamheten tar fel vändning, eftersom fokus flyttas från aktiviteter som borde prioriteras, till sådana som företaget inte är moget för. En företagare berättar att man inom företaget genomskådat risken och därför beslutat att aldrig låta stöd eller bidrag i någon form påverka företagets utveckling. "Jag har svårt att förstå varför så många bidrag är riktade. Det ska gå till vad som behövs!" Stöden kan ge negativa effekter genom att företagets uppmärksamhet vrids från lönsamma verksamheter till subventionerade aktiviteter. Detta har framhållits i flera sammanhang, bl.a. av Expertgr uppen för studier i offentlig ekonomi.10 talar flera företagare om att de behöver 9NUTEK, R 1997:78 Mentorprojekt export - en processanalys av ett internationaliseringsprojekt för småföretag i . 10Ds 1995:14 Företagsstödet - vad kostar det egentligen . någon som trycker på, någon som "pushar" dem till att få saker att hända. Detta behov har särskilt påtalats i diskussionerna om inter- nationalisering och export. "Man behöver någon som tar en i handen och säger kom så går vi. Någon som hjälper en att få ändan ur vagnen." Företagarna vill att stödorganisationerna ska förhålla sig till företaget som i ett vanligt kundleverantörsförhållande. Så är det . Konsulterna anstränger sig inte att anpassa sig till företagets situation och ger inte företagarna vad de uttryckligen säger att de vill ha. Företagarna har mött konsulter och andra som inte lyssnar på deras uttalade behov och önskemål utan arbetar över huvudet på dem. "Organisationerna förstår inte att man är liten och rädd. De jobbar över huvudet på företagen. [ ...] De borde fråga vad företaget vill, inte säga vad som bör göras." En vanligt förekommande bild av konsulter är "kostymer som pratar och skriver feta rapporter" och som egentligen inte, i företagarnas ögon, gör något värdefullt. Flera företagare upplever att det ligger prestige i vilka aktiviteter konsulter väljer att engagera sig i. "De tycker kanske inte att det är tillräckligt fint." Företagarna anser att service ska vara nyckelordet i kund–leve- rantörsförhållandet. Om konsulten förstår företagarens situation är företagaren i allmänhet nöjd med relationen. Bristande förståelse kan däremot innebära att företagaren känner sig motarbetad. En undersökning som gjorts på uppdrag av i visar att cirka en tredjedel av de företag som varit i kontakt med anser sig ha blivit dåligt bemötta. En lika stor andel anser sig ha blivit dåligt bemötta av . Särskilt anmärkningsvärda är företagarnas upplevelser av kontakterna med . Av de företagare som varit i kontakt med dessa, ansåg att de fick ett dåligt bemötande. En lika stor andel tycker att de inte har haft någon nytta alls av den information eller de råd som de fick. Dessa siffror kan jämföras med bedömningen av bankers och revisorers tjänster. av företagen ansåg att bemötandet från deras sida hade varit bra.12 Några företagare har påpekat att företagen skulle behöva egna kon- taktpersoner i organisationerna. Som alltid när det gäller tjänster är de relationer som företagarna etablerar personberoende. Företagarna har också i flera fall givit exempel på personer som bemött dem på ett serviceinriktat sätt. En fragmenterad bild av utbudet Företagarna möter en fragmenterad bild av utbudet av kompetenshöjande insatser. De saknar kunskap om vad som finns att tillgå och vem som erbjuder vad. Informationsspridningen upplevs vara bristfä llig. ligger problemet i att företagarna får för lite information, ibland i att de får för mycket. Även andra studier har uppmärksammat att det brister i informationen på många håll. 13 Informationen når inte alltid ut till företagen genom rätt kanaler. Broschyrer drunknar i mängden av annan information och ägnas sällan någon uppmärk samhet. "Man får för mycket information. Man hinner inte sätta sig ner och få en överblick." "Stödsystemet är luddigt. Man borde kunna vända sig till ett enda ställe och få pejl!" 11 Småföretagarnas syn på samspelet med myndigheter och kommuner: Sökandet efter information , , 1997. 12 Småföretag - villkor och verklighet , nummer 18/1996, SCB Norr - bottenskansliet, . Ångman m.fl.: Småföretagens livsstilar och levnadsvillkor , , Rapport 98,1996. "Hjälp mig att hitta rätt i labyrinten!" Många företagare efterfrågar någon form av one-stop-shop, att få tillgång till det utbud som finns, samlat under ett tak. En one-stop-shop skulle också kunna hjälpa företagaren genom att lotsa vidare i systemet. Men företagarna kräver att den som lotsar kan förhålla sig neutral till olika aktörer. Resurskrävande att få hjälp Företagarna upplever att det är tidskrävande och svårt att söka och få finansiellt stöd i allmänhet – så även när det gäller upphandling av kompetenshöjande tjänster. Flera företagare har fört fram problemen med vad de uppfattar som onödig administration och krånglig redovisning. Detta har särskilt ofta nämnts i diskussioner kring olika EU-program. Ett undantag är ansökan om att få delta i Mål 4-programmet som flera företagare har upplevt som jämförelsevis enkel. Många har däremot nämnt att redovisningen av kostnader i efterhand är besvärlig och resurskrävande. Företagarna har inte tid att ta reda på vad som finns att ansöka om, och om de har fått fram det, är det oftast alltför tidskrävande att fylla i alla blanketter. 14 måste man ta hjälp av en konsult! Ofta avstår man i stället från att fullfölja en ansökan. Flera företagare har påpekat att krånglet gör att det främst är redan väl etablerade företag som får hjälp. Företagarna anser alltså att stödsystemen är tröga och att insatser ibland kommer . Långa handläggningstider och liknande kan också verka återhållande. Ett annat problem som nämns är att före- tagarna måste ligga ute med pengar medan stödsystemet maler. Avståndet mellan småföretag och högskolan Förhållandet mellan mindre företag och universitet och högskolor präg- las ofta av kulturskillnader och kommunikationsproblem. Företagarna i studien säger att de känner sig främmande i den akademiska världen. De uppfattar att studenternas och forskarnas intresse för de mindre före- tagen är svalt. Företagarna tar sällan själva kontakt med universitet och högskolor. Här bör infogas att småföretagens relationer och kontakter med högskolevärlden ser mycket olika ut, beroende på vilken kategori eller 14 M. Ångman m.fl.: Småföretagens livsstilar och levnadsvillkor . , Rapport 98 1996 bransch företagen tillhör. De som ingår i gruppen kunskapsintensiva företag har ofta andra erfarenheter än övriga. dem grundar sig relationerna på att företagaren själv kanske är hög- skoleutbildad, att företagaren rekryterar sin personal från högskolan, deltar i någon kontakt- eller referensgr upp i högskolan eller på annat sätt har en fortlöpande arbetsrelation till den akademiska världen. Ett par företagare i vår studie har understrukit att även när det gäller att ta hjälp från universitet och högskolor är deras krav att de ska få professionell och efterfrågad hjälp. I synnerhet gäller detta när det är fråga om affärskritiska aktiviteter som försäljning och kundkontakter. Det handlar om det företag som företagaren själv har byggt upp. "Småföretagen är ingen experimentverkstad för studenter." Det är därmed inte sagt att kontakter med studenter inte värdesätts. Flera företagare har positiva erfarenheter av samarbete med studenter. De understryker att studenten bör ha hunnit ganska långt i sin utbildning och kunna arbeta självständigt för att vara till nytta i företaget. Det är också viktigt att de själva kan engagera studenten i rätt sorts uppgifter. En vilja att i grunden klara sig själv. Företagen vill helst klara sig utan olika stöd och bidrag och har en allmänt negativ inställning till statens inblandning de flesta former. Detta gäller såväl finansiella bidrag som stöd till kompetenshöjande insatser. Praktiskt taget samtliga företag har talat om risken för konkurrens- snedvridande effekter. Företagarna har särskilt lyft fram de orättvisor som uppstår när en konkurrent i samma bransch får stöd som inte kom- mer dem själva till godo. De anser att offentligt stödda konsult- organisationer har ett övertag gentemot privata konsultföretag. Före- tagarna har även påpekat att stöd i olika former håller liv i företag som annars skulle ha gått under, vilket kan leda till överetablering inom vissa branscher. De menar att idéer som är bärkraftiga klarar sig utan olika stöd. "Man ska dö eller överleva på sina egna villkor". Även andra studier visar att det anses vara en styrka om företaget är uppbyggt med egna medel och av egen kraft. Bidrag kan leda till att företaget inte klarar sig på egen hand. Företagarna skulle, om de fick välja, helt avstå från olika stöd och bidrag mot att de får sänkta skatter och arbetsgivaravgifter, en lösning som de anser skulle gynna alla och vara mer rättvist. Den syn på förhållandena som representanter för konsultorganisationen har, överensstämmer och styrker i mångt och mycket den bild som intervjuade småföretagare målat upp. Ytterligare ett antal aspekter har dock förts fram. Generella lösningar inte möjliga Mångfalden bland småföretag har lyfts fram av ett mycket stort antal av de personer som vi har talat med. Det faktum att småföretagen är så olika innebär att lösningar för kompetensutveckling i princip endast kan grundas på förhållandena i det enskilda företaget. Det är viktigt att inte söka generella lösningar i för stor utsträckning. Det är inte möjligt att bestämma ett utbud som passar alla. Gap mellan subjektivt upplevda och objektivt konstaterade behov Samtalen med företagare och företrädare för stödgivande organisationer visar att problemen inte enbart består i att konsulterna har dåliga insikter i vad företagandet faktiskt innebär, utan i att konsulterna har andra uppfattningar om företagets verklighet än företagarna själva. Konsulten är medveten om vad företagaren säger sig vilja ha, men anser att företagets behov är av annat slag. Uttalanden i stil med "småföretagarna vet inte sitt eget bästa" har kommit från både och . Tidigare studier har också visat att det finns en diskrepans mellan de behov som småföretagarna själva upplever och de behov som externa 15 M. Ångman m.fl..: Småföretagens livsstilar och levnadsvillkor , , Rapport 98, 1996. betraktare och experter anser att småföretagen har. Fenomenet har diskuterats i termer av "icke upplevda" behov.16 Dålig anpassning till det nya företagandet En traditionell och i vissa delar förlegad syn på företagande härskar inom stödgivande organisationer, en syn som inte alltid stämmer överens med det nya företagandet. Den hjälp som finns att tillgå är inte anpassad till de livscykler som nutidens företag genomgår. Många av dagens unga entreprenörer söker sig fram och testar ett antal olika idéer innan de bestämmer sig för en av dessa. Det betyder att de kan behöva stöd på vägen fram till en bärkraftig affärsidé. saknas i stor utsträckning insatser i denna utvecklingsfas och man ställer ofta krav på en färdigslipad affärsidé. De insatser som behövs är såväl finansiellt stöd som "mjukt stöd", i form av t.ex. rådgivning och extern kompetens. Ett annat problem är bristande kunskap om nya branscher och nya produkter/tjänster hos de människor som ska hjälpa företagen. "Hur ska en person som har arbetat med kullager i hela sitt liv kunna bedöma bärkraften hos en affärsidé inom snowboard- branschen?" En egen reflektion som vi har gjort är att nya arbetssätt också gör att den kompetens som kommer att krävas, delvis kommer att vara av annat slag. Dagens unga entreprenörer arbetar i större utsträckning i nätverk där resurser utnyttjas i olika externa resursbaser. En stor del av kompetensen kommer att ligga i hur väl man från olika håll lyckas föra ihop de resurser som krävs för att genomföra ett uppdrag. Företagarens målsättningar i centrum Behovet av kompetensutveckling kan ses från två olika utgångspunkter, dels företagets, dels individens. Om frågan är hur företagets framtid och utveckling bäst ska främjas, bör det vara företagets snarare än de anställdas kompetensbehov som är bestämmer vilka insatser man ska göra. De anställdas individuella behov och önskemål ligger inte alltid i linje med företagets. vill vi hävda från ett annat perspektiv att näringslivet som helhet tjänar på att individer har goda möjligheter att 16 SOU 1972:78 Företagsservice och SIND 1980:7 Behovet av företagsservice. upprätthålla hög yrkeskompetens och att alla företag har ett medansvar i detta. Företagaren måste själv vara intresserad av och kunna styra kompetenshöjande aktiviteter. Ett av problemen med Mål 4 har t.ex. sagts vara det stora inflytandet hos de anställda och deras organi- sationer. Därmed inte sagt att de anställda bör hållas utanför processen med att identifiera företagets problem och planera kompetenshöjande åtgärder som gynnar företaget. Nätverket som medium och bas för kompetensöverföring av olika slag har lyfts fram som mycket viktiga för det vardagliga arbetet i företaget, ibland som mer betydelsefulla än många av de tjänster som olika stödgivande organisationer erbjuder. Inom nät- verk på det lokala planet kan företagarna stödja varandra, komplettera varandras resurser och dela med sig till varandra av erfarenheter och kunskap. Nätverket är en naturlig miljö för företaget och därför också en naturlig källa till kunskapsöverföring. När problem uppstår vänder sig företagaren i första hand till någon i sitt naturliga nätverk. En annan aspekt som tagits upp är nätverkets funktion som plattform för efterfrågan av kompetenshöjande tjänster utanför den närmaste företagarkretsen. De företagare som ingår i nätverkan kan ta del av andra företagares erfarenheter och få exempel på nyttan av sådana tjänster. De kan utnyttja andra företagare i nätverket för att få tips om bra konsulter och utbildare. Flera företagare kan också gå samman för att upphandla kompetenstjänster. En viktig uppgift för staten bör därför vara att skapa de rätta för- utsättningarna för att företagsnätverk ska kunna uppstå. Det handlar om att förstärka de naturliga strukturer som redan finns. Även system med mentorer och externa styrelseledamöter har lyfts fram som effektiva inslag i företagarens kompetensutveckling. En eller en extern styrelseledamot kan bidra med nya perspektiv på verksamheten som är mycket värdefulla för företagaren. De kan också fylla en funktion som samtalspartners och bollplank. Vikten av en kunskapsbas I vår studie har flera deltagare pekat på att många insatser tycks göras utan att vara baserade på en rejäl grundläggande kunskap om vilka effekter de har. En sådan erfarenhetsbas anses nödvändig för att kunna gå vidare mot mer utvecklade kompetensinsatser.