sou · GMB324d4 · 1999-01-01 00:00:00 — kan under pågående "kontraktsperiod" omförhandla sitt "memorandum" om förhållandet mellan resurser och arbetskrav blir orimlig. Inlednings- vis skall motsvarande av MAFF:s totala budget för FOU vid föregångare upphandlas genom anbud i konkurrens med de ex- terna instituten. Eftersom Lowestoft ingår i ska även laboratoriet upphandla i konkurrens till . En andel som enligt planerna skall ökas successivt. har totalt ca 450 anställda. Verksamheten bedrivs vid fyra "kontor" (i vilka ingår laboratorier) med olika huvud uppgifter Conwy, Burnham, Waymouth och Lowestoft. Organisationen bedriver undersök- ningar och forskning i både marin och sötvattensmiljö. ·Conwy (), som framför allt arbetar med "akvatisk miljö" inklu- sive däggdjur och icke kommersiella arter (samt något som benämn- des som conservative angel) ·Burnham är en liten enhet på östkusten för fisksjukdomar som troli- gen kommer att läggas ned och verksamheten koncentreras då till Waymouth. ·Waymouth är en liten enhet vid sydkusten främst inriktad mot fisk- sjukdomar och skaldjur. ·Lowestoft är det absolut största laboratoriet med ca 100 anställda. Laboratoriet har modern utrustning för fiskforskning bl.a. akvarier, strömmande vatten, akustiktankar och ett elektroniskt system för hantering av databaser. Verksamhetens tyngdpunkt består av be- ståndsuppskattningar och allt därmed sammanhängande statistikar- bete för att ge underlag för kvotförhandlingar. Lowestoft tar fram un- derlagen för ICES arbetsgrupper och databanker. ·Oceangående undersökningsfartyg finns två stycken som anges var mycket moderna och som är ackrediterade för ISO 9 000 och IMO:s internationella säkerhetskod. Genom marknadsföring skall inriktas mot fyra områden: Fis- kerivetenskap och styrning, Miljöforskning och miljöövervakning, Fis- kodling och fiskhälsa samt kontraktsforsknings och konsultation. ·Fiskerivetenskap omfattar undersökningar och forskning i syfte att åstadkomma ett uthålligt fiske och resursbevarande. I marin- och söt- vattensmiljö utförs studier av ekosystem samt biologiska störningar i dessa. Åldersbestämning av fisk och de databaser som har kunnat byggas upp genom ett kontinuerligt arbete är en grund i verksamhe- ten. ·Miljöforskning och övervakning i akvatiska miljöer är ett område där direkt utnyttjas för att ta fram underlag för övervakningspro- gram och ny lagstiftning. GIS- system och statistik används för baselinestudier. Arbetet omfattar både utveckling och design av nya övervakningsprogram, miljöanalyser, riskstudier och studier över inom förorenade områden. Även toxikologi och födoämne- sanalyser ingår i verksamheten. ·Fiskodlingsområdet omfattar kontraktsforskning och konsultation vid uppstart och förbättring av fis kodlingar, urval av miljöer och pro- duktionsdesign, foderval, sjukdomar och hälsa. Verksamheten om- fattar miljöer såväl som sötvatten. ·Forskning, konsultation och utbildning utgör ett speciellt område där kunskaperna från de olika verksamheterna nyttiggörs för att lösa pro- blem inom fiske och miljöfrågor. Verksamheten bygger på kontrakt och kunderna kommer från den offentliga sektorn såväl som organi- sationer och från industrin bl.a. petroleomindustri, vatten, kemisk och farmacutisk industri. Kartläggning av FoU-verksamheten inom området fisk och fiske Någon samlad aktuell bild av FoU-verksamheten på området fisk och fiske i finns ej publicerad. Den senaste kartläggningen gjordes i samband med att programmet för fiskforskning för (Fiskforsk- ning för 1987 proposition 1983/84:107 och 1985/85:143) utar- betades av och dåvarande . I syfte att erhålla en heltäckande bakgrundsbild av aktuell undersök- nings- och FoU-verksamhet inom området fisk och fiske genomförde Fis- keriutredningen en enkätundersökning för att kartlägga var sådan verk- samhet äger rum, vilken FoU som bedrivs och hur den finansieras. Målsättningen var att erhålla information om all FoU-verksamhet som omfattar fisk och fiske varför det i enkäten betonades att svar önskades från institutioner och projektansvariga med verksamhet inom området i vid bemärkelse . Avsikten var att erhålla uppgifter inte bara om de mer tillämpade verksamheterna som fiske, fiskevård och vattenbruk utan även om grundläggande verksamhet som rör fisk, t.ex. ekologi, fysiologi, ge- netik etc. Förfrågan utgick till olika institutioner som kunde förväntas ha FoU- verksamhet inom området; , (), , () samt institutioner vid universitet och högskolor. Förteckning över de institutioner som inkom med svar, d.v.s. har FoU-verksamhet inom området fisk och fiske följer nedan (2.5). I enkäten efterfrågades dels en kortfattad beskrivning av institutionens inriktning samt en redogöreslse för pågående projekt rörande inriktning, personalsituation och finansiering. Redovisning av i enkäten ställda frå- gor följer nedan. Redovisade resultat från enkätsvaren motsvarar den aktuella situationen, d.v.s. förhållandena . I och med att den mesta FoU-verksamheten bedrivs i projektform, d.v.s. med tidsbegränsad varaktighet, ändras situationen vad gäller forskningsinriktning, personal- situation och finansiering kontinuerligt. I enkäten ombads den projektansvarige att ange ämnesområde för verk- samheten. Med hjälp av dessa svar samt beskrivningen av projektet dela- des varje projekt in i olika forskningsområden . En lista på de olika forskningsområdena som använts följer nedan (2.6). Uppdelningen följer den som gjordes i samband med programmet för fiskforskning för Sveri- ge med tillägg av bl.a. monitoring (övervakning). Betonas skall att av- gränsningen mellan de olika områdena är oskarp och att ett projekt dess- utom kan spänna över två eller flera områden. I sådana fall har indelning gjorts utifrån vad som bedömts vara den huvudsakliga inriktningen eller i vissa fall delats upp på flera områden. Med ledning av beskrivning av syfte och arbetssätt inom projektet gjordes en indelning av projekten i olika forskningskategorier; tillämpad respektive mer grundläggande FoU-verksamhet. Enligt regeringens proposition 1996/7:5 Forskning och samhälle kan FoU-verksamhet delas upp enligt följande: "FoU indelas i grundforsk- ning, tillämpad forskning och utvecklingsarbete. Dessa kategorier an- vänds allmänt i den forskningspolitiska diskussionen, men gränserna mellan dem är flytande. Med grundforskning avses forskning efter ny kunskap och nya idéer utan någon bestämd tillämpning i sikte. Begreppet inrymmer även forskning vars inriktning är att lägga en grund som kan tänkas ge tillämpning. I begreppet tillämpad forskning ligger forskning med bestämda tillämpningar i sikte. Utvecklingsarbete avser att utnyttja forskningsresultat och vetenskaplig kunskap och nya idéer för att åstad- komma nya produkter, processer, system eller väsentliga förbättringar av redan existerande sådana." Indelningen av projekten i kategorier följer i allt väsentligt ovanståen- de, varvid fyra kategorier använts där grundforskning delats upp i två kategorier, medan tillämpade forskning och utvecklingsarbete förts till- samma kategori då även utvecklingsarbete kan sägas ha bestämda till- lämpningar i sikte. Den fjärde kategorin utgörs av undersökningsverk- samhet t.ex. olika typer av rutinundersökningar såsom kontinuerlig över- vakning av fiskbestånd (se 2.7). Som betonas ovan när det gällde indel- ningen i olika forskningsområden ska det även när det gäller forsknings- kategorier framhållas att övergångarna mellan de olika kategorierna är flytande. Liksom för forskningsområden kan ett projekt omfatta både grundläggande och tillämpad FoU. Indelningen har i dessa fall gjorts ef- ter vad som bedömts vara huvudinriktningen alternativt delats upp på olika kategorier. ·Beskriv kortfattat institutionens uppgift: (t.ex. universitets-institution med uppgift att bedriva grundundervisning, utbilda doktorander samt bedriva forskning) ·Ange antalet verksamma handledare inom området fisk och fiske vid institutionen ·Ange antalet doktorander med forskningsuppgifter inom området fisk och fiske vid institutionen ·Ange grovt hur stor del av institutionens resurser/verksamhet (%) som omfattar FoU inom området fisk och fiske Frågeformulär (ett formulär per projektbeskrivning) ·Ämnesområde (huvudsaklig inriktning) ·Ge en kortfattad beskrivning av syftet med projektet,(vad studeras och varför) ·Redogör kortfattat för metodik/arbetssätt inom projektet:(hur bedrivs undersökningen) ·Projektets varaktighet, (startår och slutår eller pågående) ·Antal personer (hel/halvtid etc.) per kategori inom projektet, (t.ex. docent/fil. dr./doktorand/assistent) ·Projektets finansiering, (mängd erhållna medel per finansiär och år) ·Eventuella samarbetspartners, (internationella organisationer, myn- digheter, universitet./högskolor) ·Eventuell planerad fortsättning, (inriktning, tänkt finansiering) Institutioner med FoU inom området fisk och fiske ·Sötvattenslaboratoriet (inklusive Örebrokontoret och försöks- stationen i ) ·Kustlaboratoriet (med kontor på flera platser utmed kusten) ·Havsfiskelaboratoriet (inklusive Östersjölaboratoriet i Karlskr ona) · Utredningskontoren i , och . ·Avdelningen för ekologisk zoologi ekologi (och ). · Sektionen för vertebratzoologi · Mikrobiologiskt och tumörbiologiskt centrum (och bioteknik) Uppdelning på FoU områden · Monitoring, övervakning av bestånd omfattande såväl be- ståndsuppskattningar för bedömning av mö jliga uttag som miljö- kontroll med fisk som indikatororganism ·Fiskevård, åtgärder för skötsel av bestånd i naturvatten, t.ex. bio- topvård eller utsättning av fisk ·Fiskeriteknik, teknikutveckling med koppling till fisket t.ex. ut- formning av ändamålsenliga fiskeredskap, selektionsundersök- ningar etc ·Fiskeriekonomi, beräkning av kostnader i samband med fiske både avseende lönsamhet för näringen och utnyttjande som naturr esurs ·Vattenbruk, odling av fisk i artificiell miljö, intensivt (t.ex. kas- sodling) eller extensivt (t.ex. dammar) ·Ekologi, sambandet mellan fisken och dess miljö; både andra indi- vider, arter och den fysiska miljön ·Fysiologi, funktionen av organ och celler vad avser t.ex. nutrition, respiration och reproduktion ·Genetik, ärftlighet vad avser t.ex. avel inom vattenbruket eller att bevara genetisk variation ·Sjukdomar, infektionssjukdomar och parasiter; diagnos och biolo- gi både inom vattenbruket och på viltlevande fisk ·Molekylärbiologi/Immunologi, cellbiologi på molekylär nivå; struktur och processer t.ex. genteknik, immunologiska mekanismer ·Toxikologi, verkningar, metabolism och riskuppskattning av olika typer av gifter ·Systematik, släktskapsförhållanden mellan arter/artgrupper vad avser utvecklingshistoria och utbredning. Indelning i forskningskategorier: 1.Inomvetenskaplig grundforskning, studier av samband/mekanismer utan specifikt nyttoperspektiv 2.Riktad grundforskning, studier av samband/mekanismer med ett bak- omliggande nyttoperspektiv 3.Tillämpad forskning, forskning med ett tydligt användarpersektiv; ska lösa ett specifikt problem och utvecklingsarbete, förbättring av be- fintlig metodik 4.Undersökningsverksamhet, studier av om förändringar sker; kartlägg- ningar; färdig metodik; rutinundersökningar. Det sammanlagda antalet årsverken för undersöknings- och FoU- verksamhet inom området fisk och fiske i uppgår enligt enkäten till 272, fördelat på 105 årsverken forskande personal (personer med an- svar för FoU projekt), 79 årsverken assistenter och 88 årsverken dokto- . Inom uppgår antalet årsverken för FoU-verksamhet till 84 varav 44 som forskande personal. Till är 6 dokto- knutna, d.v.s. har arbetsplats vid något av labora- torier men tillhör och har handledning vid någon universitetsinstitution. Antalet årsverken inom universiteten uppgår t ill 128,5 varav 40 årsver- ken forskande personal och 66 doktorander. Av resterande antalet årsverken finns de flesta inom SLU, 37 årsver- ken och vid med 10 årsverken. Se vidare tabell 1. Antal årsverken för undersöknings- och FoU-verksamhet inom området fisk och fiske 1997. Medel för undersöknings- och FoU-verksamhet Den totala summan medel till undersöknings- och FoU-verksamhet inom området fisk och fiske uppgick t ill . Hälften av resurserna () eller 62,4 miljoner förbrukas inom Fiskeri- verket. FoU-verksamheten inom området fisk och fiske vid universiteten motsvarar 40,3 miljoner (). Av övriga aktörer/utförare uppgår resur- serna till 13.4 miljoner vid SLU och 6,5 miljoner vid LFI. Se vidare tabell 2. SOU 1998:24 Bilaga 2 485 Resursförbrukning per verksamhet inom området fisk och fiske 1997. Finansiärer av undersöknings- och FoU-verksamhet inom området fisk och fiske FoU-verksamhetens finansiering utgörs till största delen av statliga me- del, dels genom direkta anslag till och institutionsanslag till universiteten, dels indirekt via olika forskningsråd. De direkta anslagen uppgår t ill 35,5 miljoner vilket motsvarar av den totala finansie- ringen av undersöknings- och FoU-verksamheten och rådsmedel till 39,5 miljoner eller . För resterande delen av finansiering står internatio- nella organ (EU och ) med 19,6 miljoner (15,), länsstyrelser med 4,7 miljoner (), olika privata stiftelser med 6,2 mil- joner () samt industrin med 20,4 miljoner (), framförallt kraft- och skogsindustrin genom vattendomar och miljöövervakningsprogram. Finansiering av undersöknings- och FoU-verksamheten uppdelat på olika finansiärer framgår av Figur 1. Av anslagsmedlen uppgår medel till till 22,8 miljoner, eller av den totala finansiering- en. Motsvarande anslag till universiteten uppgår t ill 12,7 miljoner (). Av forskningsråden svarar Skogs- och jordbrukets forskningsråd, , för den största andelen stöd, 16,4 miljoner () i form av både tjänster och projektmedel. Stödet från , , för grundforskningsinriktad verksamhet uppgår t ill 5,7 miljoner (4,) och från , , för lös- ningsinriktad tillämpad FoU till 5,8 miljoner (4,). () stöd uppgår t ill 9,8 miljoner (7,) i form av medel till både mil- jöövervakning och enskilda projekt. Av medel från internationella organ svarar EU för 13,av den totala finansieringen i form av stöd via forskningsprogrammen (5,9 miljoner), direkt från fiskeridirektoratet, DG XIV, (5,2 miljoner) och genom olika former av strukturstöd, (6,2 miljo- ner). Av stödet från industrin utgör 5,7 miljoner medel via vattendomar (10:6 medel) och 14,6 miljoner stöd till olika recipientkontrollprogram. Fiskerinäringens stöd till FoU-verksamheten omfattar cirka 50 000 kro- nor och utgörs av stöd för produktutveckling vid . Figur 1: Finansiärer av undersöknings- och FoU-verksamhet inom om- rådet fisk och fiske 1997. &INANSI¤RER TOTALT MILJONER KRONOR Finansieringen av undersöknings- och FoU-verksamhet för de olika huvudaktörerna framgår av Figur 2. Vid laboratorier och försöksstationer utgörs finansieringen till största delen av externa medel. Anslagen via budgetmedel utgör och övriga interna anslag i form av 10:6 medel uppgår t ill . Resterande delen () finansieras genom externa anslag varav de största anslagsgivarna är industrin (), SNV (), EU () och MISTRA (). Finansieringen vid LFI utgörs till största delen, 65,, av medel från industrin genom medel för märkningskontroll av fiskutsättningar och till en mindre del (13,) av 10:6 medel från . Resterande me- del erhålls från externa källor, framförallt NMR och . Finansiering- en vid SLU utgörs till 22,av institutionsanslag med (19,), EU (19,) och industrin () som övriga huvudfinansiärer. Fördelningen på finansiärer vid de olika universiteten redovisas i Fi- gur 3. Sammantaget för de olika universiteten utgör institutionsanslagen En stor del av FoU-verksamheten finansieras via forskningsråden, i första hand (27,) och NFR (13,) samt av olika privata stif- telser (). Endast en mindre del av verksamheten finansieras i dagslä- get via EU:s forskningsprogram (). Olika finansiärers stöd till undersöknings- och FoU-verksamheten vid redovisas i Figur 4. Vid Havsfiskelaboratoriet motsvarar budgetanslaget med EU som den största externa finansiären () framförallt genom projektmedel direkt från fiskeridirektoratet. Kustlabo- ratoriets verksamhet finansieras till en mindre del av budgetanslag (). Industrin utgör den största enskilda finansiären (43,) genom att Kustlaboratoriet är utförare av olika kontrollprogram vid t.ex. kärn- kraftverken och olika skogsindustrier. EU svarar för en mindre del () genom strukturfondsmedel. Kustlaboratoriet är även involverat i ett stör- re MISTRA-projekt vilket motsvarar av verksamheten. Vid Söt- vattenslaboratoriet står finansiering till av budget- medel och till 22,av interna anslag genom 10:6 medel. SNV svarar för en stor del av finansieringen () genom medel för olika typer av miljöövervakning t.ex. kontroll av kalkningsverksamhetens effekter. Un- dersöknings- och FoU-verksamheten vid utredningskontoren och vid för- söksstationen i finansieras uteslutande av 10:6 medel internt från , medel från samt olika länsstyrelser. Figur 2–Figur 4 finns endast i den tryckta versionen Av de totala resurserna om motsvarar resursåtgång- en för de mer tillämpade områdena monitoring, fiskevård, vattenbruk, fiskeriteknik och ekonomi 53,och för mer grundläggande forskning 46,(Figur 5). Monitoring, d.v.s. olika typer av beståndsövervakning utgör det största enskilda området av resurserna. Av övriga tillämpade inriktningar satsas 9,av den totala undersöknings- och FoU-verksamheten på fiskevårdsforskning och 6,på teknikutveckling, framförallt bättre selektion i redskap. Vattenbruksforskning motsvarar 2,och forskning kring fiskerinäringens ekonomi <0,. När det gäller de mer grundläggande inriktningarna står den ekologis- ka forskningen för 20,av de totala resurserna. Av övriga inriktningar svarar fysiologi för 8,och toxikologisk forskning för . FoU gäl- lande genetik, sjukdomar och immunologi motsvarar 3,, 2,re- spektive 3,. Verksamhetens inriktning för de olika huvudaktörerna framgår av Fi- gur 6. Den största delen, , av verksamheten vid labo- ratorier utgörs av monitoring, d.v.s. olika typer av beståndsövervakning. Av övrig verksamhet som bedrivs motsvarar fiskevårdsforskning , fiskeriteknik och ekologisk forskning . Vid LFI utgör monitoring medan resterande verksamhet fördelas på genetik (), sjukdomar (), toxikologi () och ekologi (). SLU:s verksamhet utgörs till största delen av ekologisk- (30,) och fiskevårdsforskning () med övrig verksamhet fördelad på framförallt fysiologi (), genetik (), sjukdomar () och vattenbruk (11,). Verksamheten vid universiteten utgörs till största delen av grundläggande inriktningar; ekologi (37,), fysiologi (21,), immunologi (11,) och toxikologi (14,). Fördelning av resurser på olika forskningsområden vid de olika universiteten framgår av Figur 7. Den ekologiska forskningen är stor vid samtliga universitet medan fördelningen mellan övriga discipliner av- speglar institutionsprofilen vid de olika universiteten (se 15.5). Fördelningen av resurser på olika forskningsområden inom Fiskeri- verket redovisas i Figur 8. Vid både Havsfiskelaboratoriet och Kustlabo- ratoriet utgör monitoring den huvudsakliga verksamheten, 65,re- spektive 59,. Denna utgörs av beståndsövervakningar för prognoser om lämpliga fångstuttag och vid Kustlaboratoriet även av recipientun- dersökningar utanför olika industrianläggningar där fisk utgör en indi- kator på miljötillståndet. Resterande delen av verksamheten utgörs framförallt av FoU kring fiskeriteknologi (respektive ), i första hand redskapsutveckling. Vid Sötvattenslaboratoriet står beståndsöver- vakning för av verksamheten. Denna omfattar beståndsövervak- ning för dels prognoser om lämpliga uttag men också för övervakning av miljötillstånd. Övrig verksamhet utgörs av framförallt FoU kring fiske- vård (24,) och ekologi (22,). Förhållandena för försöksstationen i och utredningskontoren är liknande med olika typer av monito- ring och FoU inom fiskevård som huvudsakliga verksamhetsgrenar. Figur 5: Resursförbrukning per ämnesområde inom området fisk och fiske 1997. &O5 OMR¥DEN TOTALT MILJONER Figur 6–Figur 8 finns endast i den tryckta versionen Fördelningen av resurser mellan tillämpad och mer grundläggande FoU- verksamhet framgår av Figur 9. Av de totala resurserna åtgår, 41,2 mil- joner (32,), till olika typer av undersökningsverksamhet, framförallt till övervakning av fiskbestånd för att ta fram prognoser och ge underlag för uttag. Resterande resurser fördelas på tillämpad forskning, 30,3 mil- joner (), riktad grundforskning, 29,7 miljoner (23,) och inomve- tenskaplig grundforskning, 25,2 miljoner (). I Figur 10 redovisas inriktningen på verksamheten för respektive hu- vudaktör. Inom utgörs verksamheten till största delen, , av undersökningsverksamhet med resterande aktiviteter fördelat på tillämpad forskning och riktad grundforskning. Vid LFI utgörs största delen av verksamheten, 44,av undersöknings-verksamhet me- dan andelen riktad grundforskning motsvarar och tillämpad forsk- ning 20,av resurserna. Aktiviteterna vid SLU utgörs av framförallt riktad grundforskning, 63,, och tillämpad forskning, samt av en mindre andel (6,) med karaktären av inomvetenskaplig grundforsk- ning. Vid universiteten bedrivs framför allt inomvetenskaplig grund- forskning (59,) och riktad grundforskning (26,). Andelen tillämpad verksamhet är liten, sammanlagt . Verksamhetens inriktning vid laboratorier och försöks- stationer visas i Figur 11. Vid Havsfiskelaboratoriet och Kustlaboratoriet är inriktningen i stort sett lika Den största delen av verksamheten utgörs av undersökningsverksamhet, respektive . Övrig verksamhet utgörs av tillämpad forskning (37,och 34,), och en mindre del med karaktären av riktad grundforskning (6,och ). Vid Sötvat- tenslaboratoriet utgör undersökningsverksamhet den största delen, 52,, av verksamheten. Resterande verksamhet utgörs av tillämpad forskning () och riktad grundforskning (24,). Vid utrednings- kontoren och försöksstationen i bedrivs uteslutande tillämpade verksamheter med en stor andel undersökningsverksamhet vid utred- ningskontoren och en stor andel tillämpad forskning vid försöksstationen Figur 9: Resursförbrukning per forskningskategori 1997. Figur 10: Resursförbrukning per forskningskategori vid , , och universiteten 1997. Uppdelad på unders ökningsverksamhet, tillämpad forskning, rik- tad grundforskning, inomvetenskaplig grundforskning. resursförbrukning, 64,0 m iljoner kronor Fördelning av undersöknings- och FoU-verksamhet på olika fiskkategorier Resursfördelningen fördelat på undersökningsverksamhet, tillämpad forskning och grundforskning för på arter, limniska (sötvatten) arter respektive vandringsfiskar visas i Figur 12. Vandringsfisk utgörs av både katadroma och anadroma arter d.v.s. lax, öring och ål. I redovis- ningen omfattar och limniska arter inte bara de ur kommersiell synpunkt intressanta målarterna utan inkluderar samtliga arter för re- spektive miljö. I redovisningen är samtliga arter för respektive kategori inkluderade, d.v.s. inte bara de kommersiellt intressanta. den typ av FoU exkluderats där fisk ingår som studieorganism men inte kan föras till respektive artgr upp, d.v.s. utgörs av vilken fiskart som helst, t.ex. undersökning av djurcellens funktion etc. Resursförbrukningen fördelade på respektive artgrupp ser ut som följer: 36,6 miljoner för arter, 37,9 miljoner för sötvat- tensarter och 27,1 miljoner för vandringsfisk. Verksamheten vad gäller arter utgörs till största delen, 55,, av undersökningsverksam- het, framförallt för prognoser om möjliga uttag. Andelen tillämpad forskning uppgår t ill 25,av vilken olika typer av redskapsrelaterade undersökningar och utveckling av bestånds- uppskattningsmodeller står för merparten, medan grundforskning utgör en mindre andel, . FoU- verksamheten för limniska arter fördelar sig i stort lika mellan undersök- ningsverksamhet, , tillämpad forskning, , och grundforskning, . Undersöknings-verksamheten utgörs av olika typer av miljööver- vakning men också av resursuppskattningar för pr ognoser om möjliga uttag.