sou · GMB331 · 1999-01-01 00:00:00 — Det rör sig om medicinska, psykologiska, sociala och arbetslivsinriktade insatser som syftar till att ge barn och ungdom bästa möjliga förutsättningar för att kunna leva ett normalt liv. Gränsdragningen mellan vårdande och rehabiliterande insatser är svår att göra. I många fall är en vårdande insats, exempelvis terapi, även ett led i en rehabilitering. I den mån rehabiliteringen är en del i det arbete som bedrivs av , barn- och ungdoms- psykiatrin och skolan täcks problematiken in i den tidigare beskriv- ningen av samarbetet mellan dessa instanser. Olika utbildnings- och arbetslivsinriktade åtgärder kan också vara en del i rehabiliteringen. Kompletterande skolutbildning kan behövas i en del fall. Försäkrings- kassan, om den unge tidigare haft ett arbete, arbetsförmedlingar och har viktiga uppgifter när det gäller den arbets- livsinriktade rehabiliteringen. Viss kritik har framförts bestående i att den arbetslivsinriktade rehabiliteringen inte erbjuder meningsfulla uppgifter. Det senaste årtiondet har tagit emot en ökande ström av asylsökanden, flyktingar och andra invandrare som varit utsatta för tortyr, förföljelse eller andra traumatiska upplevelser i sina hemländer. Det torde därför också finnas ett stort antal barn och ungdomar med flyktingbakgrund som har psykiska besvär på grund av vad de varit med om. Barn och ungdomar med invandrarbakgrund kan dessutom ha anpassningssvårigheter av olika skäl som i förlängningen kan ge såväl sociala som psykiska problem. Både inom och barn- och ungdomspsykiatrin uppges att man har svårt att tillgodose dessa barns och ungdomars behov av vård och stöd. En utredning med parlamentarisk sammansättning tillkallas för att utreda vården och stödet till barn och ungdomar med psykiska problem. Med utgångspunkt i tidigare kartläggningar tycks huvudproblemen i vården och stödet till barn och ungdomar med psykiska problem vara att ansvaret delas mellan olika samhällsinstanser och att samordningen dem emellan försvåras av en rad omständigheter. Barns och ungdomars psykiska problem orsakas av en mängd faktorer såväl biologiska som psykologiska och sociala. Barn och ungdom med psykiska problem har således en sammansatt problematik där behov av insatser från barn- omsorg, barnhälsovård, skola, socialtjänst och psykiatri i många fall existerar parallellt. Dessa barn och ungdomar kan ha svårt att passa in och få den hjälp de behöver i en organisatorisk struktur som kän- netecknas av olika huvudmän – landsting och kommuner – med skilda ansvarsområden och finansieringskällor och i vissa fall olika kulturer när det gäller kunskaper och förhållningssätt. Kunskapen om omfattningen av psykiska problem bland barn och ungdomar är ofullständig. En uppgift för utredningen blir att, med hjälp av de kartläggningar som gjorts och utifrån ett resonemang om hur denna grupp skall definieras, fastställa omfattningen av problemen. I samband med en sådan analys skall utredningen även försöka uppskatta samhällets kostnader för vård och stöd av barn och ungdom med psykiska problem. Kostnaderna skall ställas i relation till nyttan med vården och stödet. Utredningen skall redogöra för och analysera hur olika sam- hällsinstanser arbetar med barn och ungdomar med psykiska problem och hur samarbetet dem emellan fungerar. Redogörelsen och analysen skall göras såväl från de hjälpsökandes som samhällsinstansernas perspektiv och skall bl.a inbegripa frågor om kvalitet och innehåll i vården och stödet. I analysen av samarbetet skall utredningen särskilt undersöka stödet från de olika instanserna till de grupper som ofta sägs vara svåra att hantera inom psykiatrin och , exempelvis utagerande tonåringar med missbruksproblem, barn och ungdom med invandrarbakgrund och barn och ungdom som utsatts för sexuella övergrepp. Utredningen skall också redogöra för, analysera och föreslå olika rehabiliteringsåtgärder. Utredningen skall överväga och föreslå olika insatser för att före- bygga att psykiska problem uppkommer samt insatser som föreb ygger att de psykiska problemen inte fördjupas och befästs om de väl har uppstått. I det sammanhanget bör utredningen ange vilken roll barn- hälsovården, barnomsorgen, skolan, i förekommande fall andra sam- hällsinstanser, och ideella organisationer skall ha i relation till barn och ungdomar med psykiska problem. Samarbetet mellan barn- och ung- domspsykiatrin och vuxenpsykiatrin bör även uppmärksammas. Det är också angeläget att belysa den roll familjen har och kan ha i samspelet mellan ovannämnda instanser och barnet eller den unge med psykiska problem. Utredningen skall vidare föreslå olika åtgärder som syftar till att förbättra samarbetet mellan , inklusive de s.k. paragraf tolv hemmen, och hälso- och sjukvården men även, i förekommande fall, mellan hälso- och sjukvården och andra samhälssinstanser. Utred- ningen bör överväga om nuvarande ansvarsgränser är de mest ända- målsenliga sett såväl ur den enskildes perspektiv som ur ett sam- hällsperspektiv. Utgångspunkten vad gäller förslag till åtgärder är att dessa skall kunna genomföras inom ramen för befintliga resurser. Förslagen skall kostnadsberäknas och kostnaderna ställas i relation till nyttan av att genomföra förslagen. Olika möjligheter till finansiering av åtgärdsför- slagen skall anges i anslutning till kostnadsberäkningarna. Utredningen skall bedriva sitt arbete i samråd med nationella översyn av innehållet i den psykiatriska vården. Utredningen bör vidare samråda med Kommittén (S 1992:04) om hälso- och sjuk- vårdens finansiering och organisation och (S 1995:01). Kommittén bör även samråda med berörda myndigheter. För utredningens arbete gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994: 23), att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50) samt jämställdhetspolitiska konsekvenser av förslagen (dir. 1994: 124). Utredningsarbetet skall vara slutfört . Utredningens särskilda utfrågningar och expertpaneler $ELTAGARE VID 3TIFTELSEN !LLM¤NNA "ARNHUSETS OCH "ARNPSYKIATRIKOMMITT©NS KONFERENS OM BARNHABILITERINGENS ARBETE DEN MARS Bakk , psykolog, chef för , , . , f.d. överläkare, Habiliteringen, , , barnpsykiater, , Duvner , barnpsykiater, , , barnpsykiater, , PBU Stock- , psykolog, , Granat , psykolog, , , Stiftelsen , habiliteringschef, , , psykolog, , , Stock- , barnpsykiater, , Lögdahl , psykolog, , , Eskils- , habiliteringschef, , , psykolog, , , psykolog, , , sjukgymnast, , , , habilteringschef, , , Sjöholm-Lif , psykolog, , , sjuksköterska och föräldrarepresentant, , psykolog, , , $ELTAGARE I "ARNPSYKIATRIKOMMITT©NS HEARING MED INTRESSEORGANSIATIONERNA DEN APRIL SAMT I DEN FORTSATTA REFERENSGRUPPEN , , , , , , för Anorexi och Bulimi , , Familjehemmens centralorganisation (FACO) , , () Kyhlberg , , Mesterton , , Anorexi-Bulimikontakt , , för utveck- lingsstörda barn, ungdomar och vuxna (FUB) , , (Riks-IFS) Rydlund , , barn och ungdomar, RBU, DAMP-sektionen , för Social Hälsa (RUS) , , Anorexi-Bulimikontakt Weckman , , för Schizofreni (IFS) Waltré , , (Riks-IFS) $ELTAGARE VID "ARNKOMMITT©NS HEARING DEN OKTOBER OM SOCIALTJ¤NSTENS ARBETE MED BARN OCH UNGDOMAR MED PSYKISKA PROBLEM Angsell , chef för , , , kommun Bredberg , , , enhetschef, , , socionom, expert på arbete med barn som far illa, , socionom och utredare, , socionom, socialinspektör, , , distrikt , Barn- och ung- domssektionen Lilled , beteendevetare, verksamhetschef inom Skilving , socionom, tidigare chef vid familjecentret i Haga- lund, , forskare och psykolog vid i , tidigare chef vid förvaltningsledningens stab för individ- och familjeomsorg i , författare till , 1995 Wågström , psykolog, verksam i (halvtid BUP/social- tjänst) , socionom, sekreterare i , jurist vid , forskningsledare vid centrum för ut- veckling och utvärdering av () 0ANELEN MED EXPERTER P¥ INTERKULTURELLT ARBETE MED BARN UNGDOMAR OCH FAMILJER Bustos , och interkulturell kommu- nikation (IPIK), Carlvant och , PBU och , stadsdelsför- Dahlström-Enyck m.fl., stadsdelsförvaltning , , Essinger och , Hirsi och , Svenska Röda Korset Hjern , och ungdomshälsa, , BUP-kliniken, , Goodani och , Oulis , Demirel Sakir och , stads- delsförvaltning