sou · GMB3141d4 · 1999-01-01 00:00:00 — %NLIGT F¶RSLAGET FR¥N 3!& SKULLE TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE KUNNA ¤GA RUM D¥ F¶RHANDLINGARNA ¤R BLOCKERADE &¶RFARANDET SKULLE KUNNA AVSE SAMTLIGA F¶RHANDLINGSFR¥GOR ELLER ENBART VISSA $ET SKULLE D¤RMED VARA M¶JLIGT ATT AVSKILJA S¤RSKILT SV¥RL¶STA TVISTEFR¥GOR F¶R SKILJEDOM 3KILJEM¤N SKULLE ENLIGT 3!& KUNNA UTSES MED ST¶D AV BEST¤MMELSERNA I SKILJEMANNALAGEN ELLER AV MEDLARNA OM EN PART INTE VILL MEDVERKA 5NDER SKILJEF¶RFARANDET SKULLE FREDSPLIKT G¤LLA )NNAN SKILJEF¶RFARANDE TILLGRIPS SKULLE PARTERNA F¥ TILLF¤LLE ATT YTTRA SIG /M INGENDERA PARTEN SKULLE AVGJORD GENOM SKILJEDOM SKULLE DETTA RESPEKTERAS ) UNDANTAGSFALL SKULLE MEDLARNA DOCK KUNNA F¶RORDNA OM SKILJEDOM MOT B¥DA PARTERS I FALL D¥ STRIDS¥TG¤RDER MEDF¶R STORA SKADOR F¶R TREDJE MAN %TT ALTERNATIV TILL DET NYSS BESKRIVNA F¶RFARANDET SKULLE ENLIGT 3!& KUNNA VARA ATT INF¶RA TVINGANDE SLUTBUDSMEDLING -EDLAREN SKULLE D¥ KUNNA V¤LJA DET AV PARTERNAS SLUTBUD SOM MEDLAREN ANSER L¤MPLIGAST %N SV¥RIGHET MED SLUTBUDSMEDLING SOM 3!& HAR BER¶RT ¤R ATT AVTALSF¶RHANDLINGAR ¤R KOMPLEXA OCH R¶R M¥NGA FR¥GOR SOM ¤R SV¥RA ATT V¤RDERA INB¶RDES $ET KAN D¤RF¶R VARA BESV¤RLIGT F¶R PARTERNA ATT FORMULERA ETT SLUTBUD OCH VANSKLIGT F¶R MEDLAREN ATT V¤RDERA OCH J¤MF¶RA SLUTBUDEN $OCK B¶R DET ENLIGT 3!& BEAKTAS ATT TVINGANDE SLUTBUDSMEDLING ENDAST SKULLE KOMMA I FR¥GA VID SYNNERLIGA SK¤L 2ISK F¶R TV¥NGSSKILJEDOM ELLER TVINGANDE SLUTBUDSMEDLING SKULLE ENLIGT 3!& SANNOLIKT ¶KA KONSTRUKTIVITETEN I F¶RHANDLINGARNA 0ARTERNA SKULLE ALLTID HA M¶JLIGHET ATT TR¤FFA UPPG¶RELSE OCH D¤RMED UNDVIKA TV¥NGSMODELLERNA $E SKULLE F¥ ETT STARKT INCITAMENT ATT AV EGEN KRAFT SLUTA AVTAL UTAN ATT VIDTA STRIDS¥TG¤RDER %NLIGT NU G¤LLANDE REGLER KAN EN F¶RLIKNINGSMAN F¶RESL¥ PARTER SOM INTE KAN ENAS OM ETT AVTAL ATT L¥TA TVISTEN AVG¶RAS AV SKILJEM¤N &¶RLIKNINGSMANNEN KAN OCKS¥ MEDVERKA TILL UTSEENDE AV SKILJEM¤N (UR SJ¤LVA SKILJEF¶RFARANDET SKALL G¥ TILL ¤R INTE LAGREGLERAT ) SKILJEMANNALAGEN FR¥N FINNS DET REGLER OM SKILJEF¶RFARANDE MEN DE KAN INTE UTAN VIDARE TILL¤MPAS P¥ INTRESSETVISTER UTAN ¤R SKRIVNA F¶R R¤TTSTVISTER DVS TVISTER SOM KAN L¶SAS P¥ R¤TTSLIG V¤G I SISTA HAND GENOM EN R¤TTEG¥NG %NLIGT -", KAN EN F¶RLIKNINGSMAN INTE UTAN VIDARE ¥TA SIG SKILJEMANNAUPPDRAG I EN ARBETSTVIST $ET F¥R BARA SKE OM F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN I S¤RSKILT FALL MEDGER DET $ET HAR ALDRIG FUNNITS BEST¤MMELSER OM TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE I DEN SVENSKA KOLLEKTIVAVTALSR¤TTEN 5TREDNINGEN ANSER ATT DET INTE ¤R M¶JLIGT ATT INF¶RA ETT TV¥NGSSKILJEF¶RFA RANDE P¥ DET S¤TT SOM 3!& HAR F¶RESLAGIT 3KILJEF¶RFARANDE SOM KONFLIKT L¶SNINGSMETOD I AVTALSTVISTER HAR VARIT F¶REM¥L F¶R UTREDNING I 3VERIGE MEN DET VAR L¤NGE SEDAN DESSA UTREDNINGAR GJORDES &¶RSLAG OM ATT G¶RA EN F¶RLIKNINGSMANS MEDLINGSF¶RSLAG TILL BINDANDE KOLLEKTIVAVTAL VAR UPPE TILL DISKUSSION UNDER OCH TALET MEN HAR D¤REFTER I PRINCIP INTE ¥TERKOMMIT %TT SK¤L SOM STARKT TALAR EMOT INF¶RANDE AV LAGSTIFTNING OM TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE ¤R ATT DET Ó MED EN GENERELL TILL¤MPNING INTE KAN ANSES F¶RENLIGT MED GRUNDLAGSSKYDDET F¶R FACKLIGA STRIDS¥TG¤RDER I REGERINGSFORMEN $ET KAN OCKS¥ KOMMA I KONFLIKT MED DE INTERNATIONELLA KONVENTIONERNA P¥ OMR¥DET %NLIGT DEN EUROPEISKA SOCIALA STADGAN OCH ),/ S PRAXIS ¤R SLUTBUDSMETOD SKILJEF¶RFARANDE OCH TV¥NGSF¶RLIKNING ENDAST TILL¥TNA INOM S K ESSENTIAL SERVICES T EX SJUKHUSV¥RD ELF¶RS¶RJNING VATTENF¶RS¶RJNING TELETJ¤NSTER OCH FLYGTRAFIKKONTROLL .ORGE HAR FLERA G¥NGER ANM¤LTS AV DE FACKLIGA ORGANISATIONERNA F¶R P¥ST¥DDA KONVENTIONSBROTT OCH HAR OCKS¥ UPPREPADE G¥NGER F¥TT KRITIK AV KONVENTIONSORGANEN %NDAST F¶R KORTVARIGA INGREPP ELLER INGREPP INOM OMR¥DET F¶R VAD SOM BEN¤MNS hESSENTIAL SERVICESh ANSES DET GODTAGBART ATT KOLLEKTIVAVTAL KOMMER TILL P¥ ANNAT S¤TT ¤N GENOM FRIA F¶RHANDLINGAR SOM F¶RS UNDER STREJKR¤TT %TT TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE KAN OCKS¥ HA NACKDELAR F¶R L¶NEBILDNINGENS LEGITIMITET 'ENOM ATT ANSVARET F¶R UTFALLET AV F¶RHANDLINGARNA FLYTTAS FR¥N PARTERNA TILL SKILJEDOMAREN FINNS DET SOM FLERA AV DE FORSKARE SOM UTREDNINGEN HAR ANLITAT HAR P¥PEKAT EN RISK F¶R OREALISTISKA L¶NEBUD ) F¶RL¤NGNINGEN KAN DET SOM INTE ¤R F¶RENLIGA MED EN STABIL UTVECKLING P¥ ARBETSMARKNADEN .ORGE ¤R DET ENDA AV DE L¤NDER SOM UTREDNINGEN HAR UNDERS¶KT D¤R SKILJEF¶RFARANDE TILL¤MPAS MOT PARTERNAS $ET SKER GENOM ATT STATS MAKTERNA LAGSTIFTAR OM OBLIGATORISK SKILJEDOM EFTER ETT SKILJEF¶RFARANDE SOM ¤GER RUM I DEN FAST INR¤TTADE 2IKSL¸NNSNEMNDA $ET FINNS DOCK INTE N¥GON LAG SOM P¥ F¶RHAND MEDGER SKILJEF¶RFARANDE MOT PARTERNAS S¤RSKILD LAG M¥STE UTF¤RDAS VARJE G¥NG ) .ORGE HAR ERFARENHETERNA AV TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE F¶R L¶NEBILDNINGEN VARIT ¶VERV¤GANDE POSITIVA ¤VEN OM DET HAR VARIT M¥NGA KONFLIKTER OCH PERIODVIS EN FREKVENT ANV¤NDNING AV F¶RFARANDET &¶RH¥LLANDENA I .ORGE VISAR ATT OM TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE FINNS ATT TILLG¥ SOM EN L¶SNING I N¶DFALL KAN DET HA EN D¤MPANDE VERKAN B¥DE P¥ F¶RHANDLINGSKRAVEN OCH P¥ KONFLIKTVILJAN Utredningen föreslår däremot att det bör finnas en skiljenämnd knuten till , vilken kan avgöra en tvist när alla möjligheter till medling är uttömda. Det förslaget skall ses i ljuset av att utredningen inte finner det möjligt att få gehör för förslaget om sammanläggning (se avsnitt 7.8). Sammanläggning fungerar i som ett sätt att främja arbets- fred på hela huvudavtalsområdet. I uppnås en motsvarande effekt genom användning av obligatoriskt skiljeförfarande. Utredningens förslag innebär att man bör utveckla en ordning, som gör att det sätts stark press på parterna att själva nå fram till ett avtal och som b ygger på att ansvaret både för stridsåtgärder och avtal skall ligga kvar på parterna $EN FASTA SKILJEN¤MNDEN VID -EDLINGSINSTITUTET B¶R BEST¥ AV SJU TV¥ UTSES P¥ F¶RSLAG AV L¶NTAGARORGANISATIONER OCH TV¥ P¥ F¶RSLAG AV ARBETSGIVARORGANISATIONER %N AV LEDAM¶TERNA FR¥N ARBETSTAGARORGANISATIONERNA B¶R REPRESENTERA ARBETARE OCH EN TJ¤NSTEM¤N 0¥ ARBETSGIVARSIDAN B¶R EN REPRESENTERA PRIVAT SEKTOR OCH EN OFFENTLIG SEKTOR 4RE LEDAM¶TER B¶R VARA OBEROENDE 6ARJE LEDAMOT B¶R HA EN PERSONLIG SUPPLEANT $ET FINNS FLERA MOTIV TILL ATT DEN FASTA SKILJEN¤MNDEN B¶R HA EN SAMMANS¤TTNING SOM SPEGLAR HELA ARBETSMARKNADEN %TT SK¤L ¤R ATT N¤R EN KONFLIKT HAR F¥TT S¥DANA KONSEKVENSER ATT -EDLINGSINSTITUTET FINNER DET MOTIVERAT ATT UPPMANA PARTERNA ATT L¥TA TVISTEFR¥GAN AVG¶RAS I SKILJEN¤MND S¥ ¤R KONFLIKTEN INTE ENBART EN FR¥GA F¶R DE BER¶RDA PARTERNA (UR L¶SNINGEN AV EN S¥DAN KONFLIKT UTFORMAS KAN F¥ KONSEKVENSER ¤VEN F¶R DEN ¶VRIGA ARBETSMARKNADEN OCH SAMH¤LLET I STORT %TT ANNAT SK¤L ¤R ATT N¤R -EDLINGSINSTITUTET INTE L¤NGRE FINNER DET MENINGSFULLT ATT KAN DET VARA S¥ ATT PARTERNA SKULLE HA STORA SV¥RIGHETER ATT ENAS OM EN SKILJEN¤MND .¤R STRIDS¥TG¤RDER HAR P¥G¥TT EN TID ¤R DET INTE BRA OM MAN F¥R EN YTTERLIGARE TIDSF¶RDR¶JNING TILL F¶LJD AV ATT PARTERNA INTE KAN ENAS OM VILKEN SKILJEN¤MND SOM B¶R KOPPLAS IN I DET AKTUELLA FALLET $ET B¶R H¶RA TILL UNDANTAGEN ATT -EDLINGSINSTITUTET TVINGAS ATT UPPMANA PARTERNA ATT L¶SA FR¥GOR I SKILJEN¤MND VARF¶R DET INTE B¶R FINNAS MER ¤N EN N¤MND $EN AV UTREDNINGEN F¶RESLAGNA N¤MNDEN HAR L¥NAT DRAG FR¥N 2IKSL¸NNSNEMNDA I .ORGE $ENNA N¤MND TR¤DER I FUNKTION N¤R DEN HAR UTF¤RDAT EN S¤RSKILD LAG OM ATT DEN SKALL AVG¶RA EN TVIST .¤MNDEN BEST¥R AV SJU LEDAM¶TER VARAV TRE ¤R OPARTISKA OCH TV¥ KOMMER FR¥N VARDERA ARBETSTAGAR RESPEKTIVE ARBETSGIVARSIDAN ) .ORGE ¤R DET VANLIGT ATT ARBETSMARKNADSKONFLIKTER LEDER TILL BESLUT OM ATT TVISTEN SKALL AVG¶RAS I 2IKSL¸NNSNEMNDA .¤R M¶JLIGHETEN TILL FRIVILLIGA L¶SNINGAR HAR UTT¶MTS OCH SAMH¤LLET INTE KAN ACCEPTERA KONSEKVENSERNA AV STRIDS¥TG¤RDERNA FINNS DET ALLTID M¶JLIGHET F¶R ATT BESLUTA OM HUR EN TVIST SKALL L¶SAS $EN M¶JLIGHETEN HAR S¤LLAN UTNYTTJATS I 3VERIGE 3ENAST GJORDES DET I SAMBAND MED EN KONFLIKT MED 3!#/ P¥ STATENS OMR¥DE $¤REMOT SKER DET IBLAND I $ANMARK OCH RELATIVT OFTA I .ORGE -EDLINGSINSTITUTET F¶RESL¥S KUNNA UPPMANA PARTERNA ATT L¥TA EN TVIST AVG¶RAS AV SKILJEN¤MNDEN I FALL D¥ STRIDS¥TG¤RDER HAR B¶RJAT VIDTAS OCH INSTITUTET BED¶MER ATT ALLA M¶JLIGHETER TILL MEDLING ¤R UTT¶MDA %N S¥DAN M¶JLIGHET FINNS SOM REDAN HAR N¤MNTS ¤VEN MEN DEN F¶RST¤RKS NU GENOM DEN SKILJEN¤MND SOM KNYTS TILL -EDLINGSINSTITUTET /M EN PART V¤GRAR ATT F¶LJA EN S¥DAN UPPMANING B¶R -EDLINGSINSTITUTET INFORMERA REGERINGEN )NSTITUTET B¶R SAMTIDIGT KUNNA REKOMMENDERA REGERINGEN ATT DEN SKALL F¶RESL¥ ATT BESLUTA OM TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE 2IKSDAGEN KAN D¥ P¥ MOTSVARANDE S¤TT SOM I .ORGE BESLUTA ATT DEN SKILJEN¤MND SOM ¤R KNUTEN TILL -EDLINGSINSTITUTET F¥R AVG¶RA TVISTEN OCH ATT STRIDS¥TG¤RDER D¤REFTER ¤R OLOVLIGA &¶RSLAGET ANSLUTER DELVIS TILL DEN LAGSTIFTNING SOM FANNS F¶RE TILLKOMSTEN AV -", %NLIGT DEN KUNDE EN F¶RLIKNINGSMAN UPPMANA DE TVISTANDE PARTERNA ATT UTNYTTJA SKILJEF¶RFARANDE ELLER SKILJEDOMARE I ARBETSTVISTER $ET FANNS OCKS¥ M¶JLIGHET F¶R REGERINGEN ATT F¶RORDNA PERSONER SOM KUNDE TJ¤NSTG¶RA SOM SKILJEDOMARE ELLER ORDF¶RANDE I SKILJEN¤MNDER .¤R -", SKREVS HADE DE BER¶RDA BEST¤MMELSERNA INTE N¤MNV¤RD BETYDELSE EFTERSOM DET S¤LLAN FANNS BEHOV AV SKILJEF¶RFARANDE $¤RF¶R UPPH¤VDES B¥DE BEST¤MMELSEN OM EN UPPMANING TILL PARTERNA ATT UTNYTTJA SKILJEF¶RFARANDE OCH BEST¤MMELSERNA OM SKILJEDOMARE 5TREDNINGENS F¶RSLAG G¥R EMELLERTID L¤NGRE ¤N DE LAGREGLER SOM FANNS F¶RE -", $ET REGLERAR ¤VEN DET FALLET ATT EN PART INTE F¶LJER EN UPPMANING FR¥N -EDLINGSINSTITUTET ATT AVG¶RA EN TVIST I SKILJEF¶RFARANDE /M DET INTE ANSES MENINGSFULLT ATT ¥TERUPPTA MEDLINGEN B¶R -EDLINGSINSTITUTET ENLIGT F¶RSLAGET INFORMERA REGERINGEN -EDLINGSINSTITUTET B¶R D¤RVID KUNNA REKOMMENDERA REGERINGEN ATT F¶RESL¥ ATT FR¥GAN SKALL AVG¶RAS GENOM SKILJEF¶RFARANDE %N REKOMMENDATION AV S¥DANT SLAG FR¥N -EDLINGSINSTITUTETS SIDA KAN S¤TTA YTTERLIGARE PRESS P¥ PARTERNA ATT KOMMA TILL ETT AVG¶RANDE $ET B¶R TILL¤GGAS ATT ETT TV¥NGSSKILJEF¶RFARANDE HITTILLS ALDRIG HAR F¶REKOMMIT I 3VERIGE OCH DET F¶RUTS¤TTER ATT STIFTAR EN S¤RSKILD LAG VARJE G¥NG D¥ DET SKALL ANV¤NDAS $ET B¶R ¤VEN I FORTS¤TTNINGEN H¶RA TILL UNDANTAGSFALLEN ATT -EDLINGSINSTITUTET AVST¥R FR¥N ATT FULLF¶LJA SITT ARBETE MED EN P¥G¥ENDE TVIST -¶JLIGHETEN ATT UPPMANA PARTERNA ATT L¥TA EN TVIST AVG¶RAS AV SKILJE N¤MNDEN B¶R OCKS¥ FINNAS SOM YTTERSTA SKYDDSN¤T F¶R DET FALL AVTALSF¶R HANDLINGAR INTE KAN SLUTF¶RAS INOM ETT OMR¥DE SOM T¤CKS AV F¶RHANDLINGSAVTAL LIKNANDE )NDUSTRIAVTALET &¶R ATT DET INTE SKALL FINNAS TV¥ NIV¥ER AV F¶RHANDLINGAR GES -EDLINGSINSTITUTET INTE BEFOGENHET ATT UTSE MEDLARE INOM S¥DANA OMR¥DEN /M PARTERNA EMELLERTID TROTS INTENTIONER OCH KAN UPPN¥ EN ¶VERENSKOMMELSE M¥STE SAMH¤LLET HA EN M¶JLIGHET ATT INGRIPA GENOM ATT -EDLINGSINSTITUTET UPPMANAR PARTERNA ATT FR¥GAN AVG¶RS AV SKILJEN¤MND 3KULLE PARTERNA INTE R¤TTA SIG EFTER -EDLINGSINSTITUTETS UPPMANING ¥TERST¥R BARA F¶R -EDLINGSINSTITUTET ATT ¶VERL¤MNA FR¥GAN TILL REGERINGEN F¶R EVENTUELLT RIKSDAGSBESLUT 5TREDNINGEN F¶RESL¥R VIDARE ATT -EDLINGSINSTITUTET B¶R HA EN R¥DGIVANDE OCH ST¶DJANDE ROLL VID KONFLIKTL¶SNING )NSTITUTET B¶R BL A KUNNA BIST¥ PARTERNA MED ATT UTVECKLA 3¥DANA AVTAL KAN INNEH¥LLA BEST¤MMELSER OM ATT INTRESSETVISTER L¶SES GENOM SKILJEF¶RFARANDE 5TREDNINGEN MENAR ATT DET ¤R EN F¶RDEL OM PARTERNA SJ¤LVA I KOLLEKTIVAVTAL UTFORMAR REGLER F¶R N¤R OMF¶RHANDLING AV AVTAL SKALL SKE OCH HUR DET SKALL G¥ TILL 5TREDNINGEN ANSER OCKS¥ ATT SKILJEF¶RFARANDE KAN VARA EN EFFEKTIV METOD F¶R ATT KOMMA FRAM TILL AVTAL /M -EDLINGSINSTITUTET FINNER DET L¤MPLIGT B¶R INSTITUTET OCKS¥ KUNNA VERKA F¶R SKILJEF¶RFARANDE I P¥G¥ENDE TVISTER )NSTITUTET B¶R KUNNA F¶RESL¥ PARTER ATT L¥TA EN TVIST AVG¶RAS P¥ DET S¤TTET /M PARTERNA SAMTYCKER B¶R INSTITUTET OCKS¥ KUNNA ST¤LLA SKILJEM¤N TILL PARTERNAS F¶RFOGANDE -EDLINGSINSTITUTET B¶R HA RELATIVT FRIA M¶JLIGHETER ATT I SAMR¥D MED PARTERNA ORGANISERA SKILJEF¶RFARANDE I P¥G¥ENDE TVISTER N¤R PARTERNA HAR SAMTYCKT TILL EN S¥DAN L¶SNING 0¥ SAMMA S¤TT SOM INSTITUTET SER TILL ATT HA ETT ANTAL MEDLARE TILLG¤NGLIGA B¶R -EDLINGSINSTITUTET KUNNA ERBJUDA PARTERNA EN SKILJEN¤MND SOM EN SERVICE F¶R ATT UNDERL¤TTA KONFLIKTL¶SNINGEN -EDLINGSINSTITUTETS SERVICE TILL PARTERNA B¶R INNEB¤RA ATT DET G¥R SNABBT ATT F¥ ETT AVG¶RANDE I EN TVIST GENOM ATT INSTITUTET HAR F¶RBERETT EN SKILJEN¤MND SOM KAN SAMMANKALLAS MED KORT VARSEL 6IDARE B¶R -EDLINGSINSTITUTETS MEDVERKAN MINSKA RISKEN F¶R ATT PARTERNA KOMMER ATT VARA OENIGA OM N¤MNDENS SAMMANS¤TTNING VILKET ANNARS SKULLE KUNNA G¶RA ATT UTN¤MNANDET AV SKILJEN¤MNDEN DRAR UT P¥ TIDEN Det bör inte vara en och samma tvister. Det är rimligt att efter samråd med parterna anpassar nämn- dens storlek och sammansättning till vilken fråga som behandlas och till vilka parter som berörs. En flexibel sammansättning gör det också enklare att sammankalla nämnden med kort varsel. bör ha en lista på personer som är vidtalade att ingå i skiljenämnd. Parterna bör kunna föreslå personer som de önskar skall ingå i nämnden. Det bör vara upp till parterna att själva besluta om de vill vara företrädda i skiljenämn- den eller om den enbart bör bestå av opartiska ledamöter. -EDLARNA I 3TORBRITANNIEN OCH 53! D¤R L¶NEBILDNINGEN SKER LOKALT UPPMUNTRAR SKILJEF¶RFARANDE OCH UNDERL¤TTAR TILL¤MPNINGEN AV S¥DAN KONFLIKTL¶SNING P¥ M¥NGA OLIKA S¤TT BL A GENOM ATT TILLHANDAH¥LLA LISTOR MED NAMN P¥ L¤MPLIGA SKILJEDOMARE OCH GENOM ATT ORDNA UTBILDNING F¶R S¥DANA PERSONER $ET ¤R DEN VERKSAMHET SOM BEDRIVS I DESSA L¤NDER SOM HAR INSPIRERAT UTREDNINGEN TILL F¶RSLAGET OM ATT -EDLINGSINSTITUTET B¶R HA EN R¥DGIVANDE OCH ST¶DJANDE ROLL VID KONFLIKTL¶SNING MED HJ¤LP AV SLUTBUDSMETODEN ELLER ANDRA FORMER AV SKILJEF¶RFARANDE &¶R ATT DENNA ROLL SKALL KUNNA UT¶VAS ¤R DET N¶DV¤NDIGT ATT -EDLINGSINSTITUTET SKAFFAR SIG S¤RSKILD KOMPETENS P¥ OMR¥DET +OMPETENSEN B¶R ¤VEN ANV¤NDAS F¶R UTBILDNING OM HUR SKILJEF¶RFARANDE KAN G¥ TILL &¶R MEDLARE SOM UTSES AV -EDLINGSINSTITUTET B¶R FR¥GAN OM SKILJEUPPDRAG VARA N¥GOT SOM P¥ SAMMA S¤TT SOM ENLIGT DAGENS REGLER Ó F¶RUTS¤TTER INSTITUTETS MEDGIVANDE %NLIGT DEN MEDLINGSLAG SOM G¤LLDE F¶RE -", FICK EN F¶RLIKNINGSMAN INTE SJ¤LV ¥TA SIG SKILJEMANNAUPPDRAG I ARBETSTVISTER 0¥ F¶RSLAG AV !RBETSR¤TTSKOMMITT©N GJORDES DET I -", EN UPPMJUKNING AV DET F¶RBUDET S¥ ATT F¶RLIKNINGSMAN F¥R VARA SKILJEMAN OM F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITIONEN MEDGER DET 5TREDNINGENS F¶RSLAG $E F¶RSLAG SOM L¤MNADES I DELBET¤NKANDET ANG¥ENDE F¶RB¤TTRINGAR AV L¶NESTATISTIKEN B¶R GENOMF¶RAS 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG Utredningen föreslog i delbetänkandet förändringar av lönestatistiken när det gäller produktionsansvar och finansiering, utformningen av den sta- tistik som publiceras respektive den statistik som publiceras årsvis samt att forskningsdatabasen bör kompletteras med indivi- duella lönestatistiska data. "ETR¤FFANDE PRODUKTIONSANSVAR OCH FINANSIERING F¶RESLOGS ATT -EDLINGSINSTITUTET B¶R BLI STATISTIKANSVARIG MYNDIGHET F¶R OFFICIELL L¶NESTATISTIK 3TATISTIKEN B¶R FINANSIERAS GENOM ANSLAG TILL -EDLINGSINSTITUTET SOM I SIN TUR B¶R UPPHANDLA STATISTIKEN EFTER SAMR¥D MED 3TATISTISKA CENTRALBYR¥N OCH +ONJUNKTURINSTITUTET OCH EFTER BEHANDLING I EXPERTR¥DET F¶R L¶NESTATISTIK 5TREDNINGEN BED¶MDE ATT HUVUDDELEN AV DEN OFFICIELLA L¶NESTATISTIKEN LIKSOM KOMMER ATT PRODUCERAS AV 3TATISTISKA CENTRALBYR¥N 5TREDNINGEN F¶RESLOG ATT DEN M¥NADSVISA L¶NESTATISTIKEN B¶R F¶RB¤TTRAS I TRE AVSEENDEN M¥NADSVIS STATISTIK ¤VEN F¶R STATEN FULL T¤CKNING AV KOMMUN OCH LANDSTINGSSEKTORERNA SAMT B¤TTRE REDOVISNING AV RETROAKTIVA L¶NEUTBETALNINGAR $EN ¥RSVISA L¶NESTATISTIKEN STRUKTURSTATISTIKEN F¶RESLOGS UTVIDGAS S¥ ATT STATISTIK REDOVISAS F¶R ETT TAL BRANSCHER MED F¶RDELNING P¥ K¶N OCH I F¶REKOMMANDE FALL ARBETARE OCH TJ¤NSTEM¤N 3TATISTIKEN B¶R VIDARE SNABBAS UPP S¥ ATT DEN PUBLICERAS S¥ TIDIGT SOM M¶JLIGT ¥RET EFTER DET ¥R SOM STATISTIKEN AVSER &ORSKNINGSDATABASEN ,).$! B¶R KOMPLETTERAS MED INDIVIDUELLA L¶NESTATISTISKA DATA &¶RSLAGEN OM F¶RB¤TTRING AV L¶NESTATISTIKEN HAR REMISSBEHANDLATS !R BETSLIVSINSTITUTET ,/ (ANDELSANST¤LLDAS F¶RBUND +OMMUNALARBETAREF¶RBUNDET OCH +OOPERATIONENS ARBETSGIVARORGANISATION HAR INGA INV¤NDNINGAR MOT ATT -EDLINGSINSTITUTET BLIR ANSVARIG MYNDIGHET F¶R ALL STATLIG L¶NESTATISTIK &ACKEN INOM INDUSTRIN OCH 226 ANSER ATT DET FINNS SK¤L ATT G¶RA -EDLINGSINSTITUTET TILL STATISTIKANSVARIG MYNDIGHET &LERA REMISSINSTANSER ANSER DOCK ATT -EDLINGSINSTITUTET INTE B¶R VARA STATISTIKANSVARIG MYNDIGHET $ET G¤LLER T EX 3TATENS F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITION !RBETSGIVARALLIANSEN .¤RINGSLIVETS N¤MND F¶R REGELGRANSNING 3!& 6) 3!#/ 4#/ 3#" OCH !G6 )NV¤NDNINGAR KOMMER OCKS¥ FR¥N 3OCIALVETENSKAPLIGA FORSKNINGSR¥DET OCH )NSTITUTET F¶R ARBETSMARKNADSPOLITISK UTV¤RDERING 3#" TILLSTYRKER D¤REMOT UTREDNINGENS F¶RSLAG OM UT¶KAD STATISTIKPRODUKTION "ETR¤FFANDE DEN M¥NADSVISA STATISTIKEN REDOVISAS INGA INV¤NDNINGAR MOT F¶RSLAGEN 5TBYGGNADEN AV ¥RSSTATISTIKEN TILL FLER BRANSCHER KRITISERAS AV .¤RINGSLIVETS N¤MND F¶R REGELGRANSKNING OCH AV 3!& %NLIGT KOMMUNF¶RBUNDET ¤R M¥LET ATT HA ¥RSSTATISTIKEN KLAR I JANUARI FEBRUARI EN OM¶JLIGHET OM INTE M¤TTIDPUNKTEN ¤NDRAS &¶RSLAGET OM UTBYGGNADEN AV DATABASEN ,).$! 5TREDNINGEN VIDH¥LLER SINA TIDIGARE F¶RSLAG $ET FINNS F¥ SAKER SOM ¤R S¥ VIKTIGA F¶R UTVECKLINGEN I 3VERIGE SOM EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING %N F¶RB¤TTRING AV L¶NESTATISTIKEN ¤R EN V¤SENTLIG DEL I DE ¥TG¤RDER SOM UTREDNINGEN F¶RESL¥R F¶R ATT F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN 0ARTERNA M¥STE HA F¶RTROENDE F¶R L¶NESTATISTIKEN $E M¥STE OCKS¥ HA GODA M¶JLIGHETER ATT P¥VERKA UTFORMNINGEN OCH UTVECKLINGEN AV STATISTIKEN $ET KAN DE F¥ GENOM ATT -EDLINGSINSTITUTET BLIR STATISTIKANSVARIG MYNDIGHET OCH GENOM ATT ETT EXPERTR¥D F¶R L¶NESTATISTIK KNYTS TILL INSTITUTET 5TREDNINGEN MENAR ATT DEN NUVARANDE ¥RLIGA L¶NESTATISTIKEN HAR ETT BEGR¤NSAT V¤RDE EFTERSOM PARTERNA IFR¥GAS¤TTER KVALITETEN OCH ANV¤NDBARHETEN I STATISTIKEN $ET ¤R ENLIGT UTREDNINGEN INTE M¶JLIGT ATT GE PARTERNA TILLR¤CKLIGT INFLYTANDE P¥ 3#" S STATISTIKPRODUKTION MED DEN NUVARANDE ORDNINGEN 'ENOM ATT FLYTTA STATISTIKANSVARET TILL N¥GON ANNAN MYNDIGHET D¤R PARTERNA HAR ETT STARKT INFLYTANDE FINNS F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R EN STATISTIK SOM PARTERNA KOMMER ATT HA ST¶RRE F¶RTROENDE F¶R .¥GOT ALTERNATIV TILL ATT GE -EDLINGSINSTITUTET DEN UPPGIFTEN KAN UTREDNINGEN INTE SE $ET HAR VIDARE FRAMF¶RTS SYNPUNKTER OM ATT UTREDNINGEN I ENLIGHET MED DIREKTIVEN BORDE HA PRESENTERAT F¶RSLAG OM EN AVTALSOMR¥DESINDELAD STATISTIK $ET G¤LLER T EX ,/ OCH FLERA ,/ F¶RBUND $ET HAR OCKS¥ FR¥N FLERA H¥LL FRAMH¥LLITS ATT DET ¤R B¤TTRE MED STATISTIKAVTAL MELLAN PARTERNA 5TREDNINGEN REDOVISADE I DELBET¤NKANDET MOTIVEN F¶R ATT INTE F¶RESL¥ EN AVTALSOMR¥DESINDELAD STATISTIK OCH SER FORTFARANDE INGA M¶JLIGHETER ATT TILLGODOSE S¥DANA ¶NSKEM¥L 6¤RDET AV STATISTIKAVTAL PO¤NGTERADE UTREDNINGEN REDAN I DELBET¤NKANDET 5TREDNINGEN HAR VIDARE NOTERAT ATT F¶RHANDLINGAR OM S¥DANA STATISTIKAVTAL SEDAN DELBET¤NKANDET PRESENTERADES HAR P¥B¶RJATS P¥ INDUSTRINS OMR¥DE 7.11Rapporter om löneutveckling m.m. och samhällsekonomi 5TREDNINGENS F¶RSLAG -EDLINGSINSTITUTET B¶R SVARA F¶R ATT DET ¥RLIGEN PUB LICERAS TV¥ RAPPORTER OM L¶NEUTVECKLING M M OCH SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R L¶NEF¶RHANDLINGAR 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG !V DIREKTIVEN FRAMG¥R ATT MEDLINGSINSTITUTET B¶R GES TILLR¤CKLIGA RESURSER F¶R ATT KUNNA F¶LJA OCH ANALYSERA UTVECKLINGEN INOM L¶NEBILDNINGEN )NSTITUTET SKALL HA EN GOD ¶VERBLICK ¶VER REGELVERKET P¥ ARBETSMARKNADEN OCH DE OLIKA KOLLEKTIVAVTALEN $ET SKALL HA TILLG¥NG TILL KVALIFICERADE EKONOMISKA UTREDNINGAR OCH KOMPETENS ATT SAMMANST¤LLA OCH TOLKA STATISTIK SOM ¤R RELEVANT F¶R L¶NEBILDNINGEN %N UPPGIFT I DET SAMMANHANGET SKALL VARA ATT F¶LJA UTVECKLINGEN P¥ DEN EUROPEISKA ARBETSMARKNADEN N¤R DET G¤LLER UTVECKLING AV L¶NEKOSTNAD AVTALSKONSTRUKTIONER OCH F¶RHANDLINGSFORMER ) MEDLINGSINSTITUTETS UPPGIFTER B¶R ¤VEN LIGGA ATT SAMMANST¤LLA REDAN TR¤FFADE AVTAL OCH HUR DESSA OMS¤TTS LOKALT 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT -EDLINGSINSTITUTET B¶R SVARA F¶R ATT DET ¥RLIGEN PUBLICERAS EN RAPPORT OM L¶NEUTVECKLING M M 2APPORTEN B¶R BESKRIVA OCH ANALYSERA F¶R¤NDRINGEN AV L¶NER F¶RHANDLINGSSYSTEM OCH ARBETSMARKNADSLAGSTIFTNING I 3VERIGE OCH OMV¤RLDEN !VSIKTEN ¤R ATT RAPPORTEN SKALL INNEH¥LLA EN FYLLIG REDOVISNING AV DEN SENASTE UTVECKLINGEN I V¥RA VIKTIGASTE KONKURRENTL¤NDER 'ENOM DEN ¶KADE INTEGRATIONEN MELLAN L¤NDERNA FINNS BEHOV AV B¤TTRE KUNSKAP OM AVTALSSYSTEM OCH ARBETSR¤TT F¶R ATT B¤TTRE BED¶MA F¶R¤NDRINGEN AV KONKURRENSKRAFTEN F¶R OLIKA BRANSCHER OCH YRKESGRUPPER ,¶NESTATISTIKEN BEH¶VER OCKS¥ REDOVISAS F¶R BRANSCHER YRKESGRUPPER ETC OCH G¤RNA MED SPRIDNINGSM¥TT &¶R ATT G¶RA EN R¤TTVISANDE BESKRIVNING FORDRAS DOCK ING¥ENDE K¤NNEDOM OM STATISTIKK¤LLOR OCH TOLKNINGSPROBLEM 5TREDNINGEN F¶RESL¥R OCKS¥ ATT -EDLINGSINSTITUTET B¶R SVARA F¶R ATT DET ¥RLIGEN PUBLICERAS EN RAPPORT OM DE SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R L¶NEF¶RHANDLINGARNA $ENNA RAPPORT SKALL VARA FRAMTIDSINRIKTAD OCH INNEH¥LLA BED¶MNINGAR AV HUR DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN KAN F¶RV¤NTAS SE UT UNDER DEN KOMMANDE AVTALSPERIODEN I 3VERIGE OCH OMV¤RLDEN 3¤RSKILT VIKTIGT ¤R DET ATT BESKRIVA DEN OMV¤RLD SOM 3VERIGE HAR ATT VERKA I OCH KONKURRERA MED "ESKRIVNINGARNA B¶R VARA M¥NGFACETTERADE SNARARE ¤N ATT F¶RS¶KA L¤GGA FAST EN NORM F¶R L¶NE¶KNINGSTAKTEN I FORM AV ETT ENDA PROCENTTAL $ET FINNS FLERA SK¤L F¶R DESSA F¶RSLAG &¶R DET F¶RSTA FINNS DET PRINCIPIELLA SK¤L SOM TALAR F¶R ATT EN GEMENSAM VERKLIGHETSBILD UNDERL¤TTAR F¶R PARTERNA ATT KOMMA FRAM TILL UPPG¶RELSER UTAN KONFLIKT &LERA AV DE FORSKARE SOM UTREDNINGEN HAR ANLITAT LYFTER FRAM SAMORDNING SOM ETT S¤TT ATT G¶RA PARTERNA MER BEN¤GNA ATT I AVTALSF¶RHANDLINGARNA TA H¤NSYN TILL ¶VERGRIPANDE V¤RDEN S¥SOM T EX KONSEKVENSER F¶R SYSSELS¤TTNING OCH ARBETSL¶SHET ) RAPPORTEN AV (-OENE DISKUTERAS T¤NKBARA F¶RKLARINGAR TILL VARF¶R PARTERNA IBLAND TAR TILL STRIDS¥TG¤RDER OCH IBLAND G¶R UPP I GODO 3TUDIER VISAR ATT TILLG¥NGEN P¥ INFORMATION ¤R EN F¶RKLARINGSFAKTOR /M B¥DA PARTER HAR SAMMA FAKTAUNDERLAG S¥ MINSKAR RISKEN F¶R ATT PARTERNA INTE KAN KOMMA ¶VERENS UTAN KONFLIKT 0¥ MOTSVARANDE S¤TT G¤LLER ATT OM B¥DA PARTER VET VILKET FAKTAUNDERLAG MEDLAREN HAR S¥ GER DET INCITAMENT F¶R PARTERNA ATT TR¤FFA AVTAL P¥ EGEN HAND $ET ¤R ¤VEN VIKTIGT ATT PARTERNA P¥ LOKAL NIV¥ F¥R TILLG¥NG TILL DE FAKTA OCH ANALYSER SOM HAR UTGJORT ETT UNDERLAG F¶R F¶RHANDLINGARNA P¥ CENTRAL NIV¥ ,¶NEBILDNINGEN SKER I BETYDANDE UTSTR¤CKNING P¥ DE ENSKILDA ARBETSPLATSERNA I SAMBAND MED DE LOKALA F¶RHANDLINGARNA 'ENOM ATT PUBLICERA RAPPORTER KAN EN INTRESSERAD ALLM¤NHET TA DEL AV FAKTA OCH ANALYSER $ET ¤R ENLIGT UTREDNINGEN V¤RDEFULLT ATT F¥ TILL ST¥ND EN BRED DEBATT OM F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R L¶NEBILDNINGEN EFTERSOM DET ANNARS FINNS RISK F¶R ATT RESULTATET AV L¶NEF¶RHANDLINGARNA INTE UPPFATTAS SOM LEGITIMT &¶R DET ANDRA HAR ANDRA L¤NDER GODA ERFARENHETER AV ATT PARTERNA RAPPORTER OM SAMH¤LLSEKONOMISKA FR¥GOR M M 5TREDNINGEN HAR FUNNIT ATT MAN HAR POSITIVA ERFARENHETER I T EX .ORGE .EDERL¤NDERNA –STERRIKE OCH )RLAND AV ATT S¶KA SKAPA SAMSYN MELLAN PARTERNA I F¶R L¶NEBILDNINGEN CENTRALA SAMH¤LLSEKONOMISKA FR¥GOR 3AMVERKAN OM ANALYSER AV DE SAMH¤LLSEKONOMISKA FR¥GORNA TYCKS HA F¶RB¤TTRAT SAMF¶RST¥NDSANDAN MELLAN PARTERNA I DESSA L¤NDER ) .ORGE SKER SAMVERKAN INOM RAMEN F¶R $ET TEKNISKE BEREGNINGSUTVALG ) DETTA ORGAN ING¥R ARBETSMARKNADENS PARTER INTRESSEORGANISATIONER F¶R LANTBRUK OCH FISKE SAMT F¶RETR¤DARE F¶R 3YFTET ¤R ATT UTVECKLA EN GEMENSAM UPPFATTNING OM HUR DEN EKONOMISKA UTVECKLINGEN HAR VARIT OCH G¶RA EN GEMENSAM BED¶MNING AV DEN KOMMANDE PRISUTVECKLINGEN !RBETET HAR ALLTID RESULTERAT I EN GEMENSAM RAPPORT SOM SAMTLIGA LEDAM¶TER HAR VARIT ENIGA OM 'ENOM BEREGNINGSUTVALGET FOKUSERAS BL A P¥ L¶NEBILDNINGENS ROLL F¶R KONKURRENSKRAFTEN OCH SYSSELS¤TTNINGEN $ET GER OCKS¥ PARTERNA EN GEMENSAM RAPPORT ATT UTG¥ FR¥N VID INFORMATIONEN TILL DE