sou · GMB337 · 1999-01-01 00:00:00 — Alla försäkringsbolag med kon- cession är skyldiga att medverka i denna erhvervssygdomspool. Syf- tet med poolen är att utjämna kostnaderna för arbetssjukdomar mellan bolagen. fastställer en intern tariff som används av poolens alla bolag. Det finns tio fastställda tariffriskgrupper. Indel- ningen i de olika riskgrupperna sker på grundval av tillgänglig skade- statistik. Konkurrensen mellan de bolag som ingår i poolen sker inte med premien utan med helhetslösningar för varje arbetsgivare. När ar- betsgivarna ska välja bolag väger de vid sitt val in även andra försäk- ringsprodukter än bara arbetsskadeförsäkringen. Arbetsskadeförsäkringen är delad i två olika delar: olycksfallsför- säkring och arbetssjukdomsförsäkring. Både administrativt och pre- miemässigt hålls försäkringarna isär. Beträffande olycksfallsförsäk- ringarna hade olycksfallsförsäkringsförbundet tidigare monopol på för- säkringsmarknaden. Detta monopol upphävdes genom en lagändring . Det pågår en översyn av lagen om forsikring mot följder av arbetsskada. Översynens syfte är att anpassa lagen efter i Rådets Direktiv /49/EEG av om samordning av lagar och andra författningar som avser annan direkt försäkring än livförsäkring (EG:s tredje skadedirektiv). Det finns nu lagförslag (L 104 och L 107) som behandlades av . Enligt L 104 ska en ny myndighet () inrättas som ska ha flera administra- tiva uppgifter. AES ska så att säga överta försäkringsbolagens arbets- uppgifter på arbetssjukdomsområdet och infordra bidrag (AES – bi- drag) från alla arbetsgivare för att finansiera verksamheten. Skadeer- sättningar ska vidare beräknas och ersättning ska utbetalas till de ska- dade. Alla arbetsgivare privata såväl som offentliga bli tvungna att an- sluta sig till AES. AES liknar ett försäkringsbolag. AES ska ha en sty- relse med arbetsmarknadens parter och det ska (enligt L 107) göras en 408 "ILAGA SOU 1998:37 koppling till det skadeförebyggande arbetet som kan ge vi ssa premie- rabatter. Förslaget har kritiserats redan eftersom det kan bli svårt att be- stämma kriterierna för premierabatterna. /M F¶RS¤KRING SAKNAS Om en arbetsgivare inte har tecknat försäkring eller om arbetsgivaren är okänd betalas ersättning ut av Arbejdsskadestyrelsen som om försäk- ring hade funnits. Skadeersättningen återkrävs sedan från arbetsgiva- ren. Om arbetsgivaren inte har betalat försäkring måste han dessutom alltid betala sin försäkringspremie i efterskott. Beloppet betalas till Ar- bejdsskadestyrelsen som sedan gottgör samtliga försäkringsbolag i för- hållande till bolagens premieinkomster. &¶RS¤KRINGENS FRAMTID I $ANMARK Det danska systemet ska nu EG-anpassas. Systemet kommer antagligen att finna former för att premiera arbetsgivare som satsar på arbetarskydd och förebyggande åtgärder. De nya skadebegreppet plötsliga lyftskador som har införts tycks komma att få en mycket snäv tillämpning. Systemet med sjukdomslistor och med särskilt stränga kriterier för att godkänna sjuk- domar utanför denna lista gör det förhållandevis lätt för statsmakten att överblicka omfattningen av de framtida utbetalningarna. Det danska systemet är inarbetat där och det kommer säkert att bestå inom en överblickbar framtid. Exempel på tillämpning av arbetsskadeförsäkringen för skador/sjukdomar i rörelseorganen (rygg, leder och muskler) har kunskapen avseende samband mellan expone- ring i arbete och hälsoeffekter på rörelseorganen (rygg, leder och muskler) ökar explosionsartat. Exempelvis är det inte förrän vi har fått vetenskapliga undersökningar som visat samband mellan epidondylit (tennisarmbåge) och repetitiva kraftgrepp med händerna. Trots detta fanns epikondylit listad som en yrkessjukdom redan för tillämpningen av den gamla yrkesskadeförsäkringen. I propositionen till nuvarande lagstiftning anges Uppfattningen att en viss faktor med hög grad av sannolikhet orsakar skada måste därmed vara allmänt accepterad ... då olika forskares och läkares uppfattning på ett markant sätt går isär beträffande den skadebringande effekten kan kravet på hög grad av sannolikhet inte anses uppfyllt. Denna beskriv- ning innebär att en vetenskaplig värdering av publicerade undersök- ningar bör ha utförts för att en viss faktor ska anses innebära skadlig inverkan i arbetet. NIOSH (Arbetarskyddsstyrelsen i ) publicerade en omfattande vetenskaplig värdering och översikt över epi- demiologiska bevis för arbetsrelaterade skador i rörelseorganen 1. Denna översikt, plus vetenskapliga översikter som publiceras i veten- skapligt granskade tidskrifter och av kan vara bas för bedömning av skadlig inverkan. Nedan följer några fallbeskrivningar där exempel på bedömningar av tillämpning av nuvarande arbetsskadelagstiftning i med kommentarer. Yrkestitel kan inte i något fall användas för bedömning av skadlig inverkan. En utredning av exponering där arbetsuppgifter och arbets- Musculoskeletal disorders and workplace factors. Edited by , . 1997. moment karaktäriseras är nödvändig. Utredning kan utföras av försäk- ringskassa, företagshälsovård eller yrkesmedicinsk klinik. &ALL -AN MED SENINFLAMMATION AXELLED 30-årig man som arbetat i huvudsak med kylskåpsmontering . Vid kylskåpsmontering borrade patienten 13 hål i varje bakstycke. Fäste därefter skruv, kondensator och kablar i hålet. En arbetsplatsut- redning utförd av ergonom med fotografering av arbetsmomenten visa- de att momenten innebar mer än 30 o framåt/utåtföring av armen i axel- led. Totalt utförde patienten 2 418 framåt/utåtföring i axelleden per dag. Patienten fick en smygande värkdebut i vänster och höger axel i arbete. Läkarundersökning visade lokal palpationsömhet, injektioner av bedövningsmedel och cortison visade på att detta var en seninflammation i en axelledsmuskel (supraspinatus). Inga tecken på reumatologisk sjukdom eller andra förklaringar till seninflammationen fanns. Patienten blev besvärsfri . Han kunde ej återgå till sitt gamla arbete då symtomen återkom. Han har efter omskolning erhållit arbete som ej medför repetitiva framåt/utåtföringar av armen i axel- leden. Han klarar av detta arbete. $IAGNOSTISKT FASTST¤LLD SENINFLAMMATION I AXELLEDSMUSKEL SUPRASPINA TUSTENDINIT SAMT EXPONERING F¶R REPETITIVA FRAM¥T UT¥TF¶RNING AV ARMEN I AXELLEDEN 3¥LEDES F¶RELIGGER EN SKADLIG INVERKAN 0ATIENTEN HADE INGA TECKEN P¥ N¥GON REUMATOLOGISK SJUKDOM ELLER ANNAT TILLST¥ND SOM KUNDE T¤NKAS ORSAKA INFLAMMATIONEN –VERTYGANDE SK¤L TALAR F¶R ATT EXPONERING I ARBETET JUST I PATIENTENS FALL ORSAKAT SENINFLAMMATIONEN &ALL +VINNA MED SENINFLAMMATION AXELLED 48-årig kvinnlig träindustriarbetare. arbetat med klyvning av plankor, som var mellan 1,80 och 4 meter långa. Hon tog ner plankorna från en vagn, höjd varierade mellan 1,70 – 2,0 m från golv, som stod till vänster om henne till en bänk i skrivbordshöjd. Ar- marna lyftes högt sannolikt lyftes händerna högre än axelhöjd. framåtförningar på mer än i axelleden. Det vara 120 till 240 plankor på vagnen, arbetet utfördes per arbetsdag. Således var antalet armlyft högrepetitivt. Därefter matade patienten in dem i en klyvmaskin som också var i skrivbordshöjd. arbetade hon med en rondellslipmaskin som vägde 1–1,. Besvär från vänster axel och nacke arbete, aldrig sjuk- skriven för besvären och sökte inte läkare förrän arbete. Ortoped fann smärta vid abduktion eller framåt elevation vid ca 70–. Palpationsöm över främre delen av rotatorkuffen. Vid injektion av bedövningsmedel i bursa subacromialis kan patienten fritt röra i ax- larna. Bedömd som impingement syndrom dvs. inklämmings syndrom av senor i axeln (seninflammation). $IAGNOSTISKT FASTST¤LLD SENINFLAMMATION IMPINGEMENTSYNDROM SAMT EXPONERING F¶R REPETITIVA FRAM¥T UT¥TF¶RNING AV ARMEN I AXELLEDEN 3¥ LEDES F¶RELIGGER EN SKADLIG INVERKAN 0ATIENTEN HADE INGA TECKEN P¥ N¥GON REUMATOLOGISK SJUKDOM ELLER ANNAT TILLST¥ND SOM KUNDE T¤NKAS ORSAKA SENINFLAMMATIONEN –VERTYGANDE SK¤L TALAR F¶R ATT EXPONERING I ARBETET JUST I PATIENTENS FALL ORSAKAT SENINFLAMMATIONEN &ALL +VINNA MED KARPALTUNNELSYNDROM Söker arbete för värk i skuldra och händer-handleder. Utredningen visar att i det i arbetet förekommit repetitiva kraftgrepp i form av tunga lyft, hantering av disk och stor- köksmaskiner. Diskade ca 420 portioner per arbetsdag. Plockning av tallrikar, tallrikstravar, pannor och kantiner. Vid diskningen var patien- ten tvungen att lyfta backar med tallrikar, glas och bestick. Varje back med tallrikar vägde ca . Dessa fick lyftas ca per arbetsdag. Vid läkarutredning konstateras karpaltunnelsyndrom (nervinklämning i handleden). Patienten förbättras efter handkirurgi. Andra faktorer som kan förklaras karpaltunnelsyndrom saknas. 0ATIENTENS DIAGNOS ¤R KLAR AVSEENDE HANDLEDER H¤NDER NERVINKL¤M NING KARPALTUNNELSYNDROM $IAGNOSEN BLEV OBJEKTIV VERIFIERAD GENOM NERVLEDNINGSHANTERINGSUNDERS¶KNING 3KADLIG INVERKAN FINNS I ARBETET GENOM REPETIVITIVA KRAFTGREPP $ET ¤R M¶JLIGT ATT PATIENTENS SYMTOM I SKULDROR SAMMANH¤NGER MED EXPONERINGEN OCH ELLER KARPALTUNNEL SYNDROMET &ALL +VINNA MED OSPECIFIK V¤RK I NACKE OCH SKULDRA 54-årig kvinna med värk i nacke och skuldror. Arbetet var till tangentarbete, huvudsakligen maskinskrivning, maskinbokföring och maskinräkning. arbetsuppgifterna i huvudsak tangentbordsarbetet, datainmatning av text. Debut av värk i nacke och skuldra arbete. I samband med debut av värk uppger patienten höga krav i arbetet i form av tidspress samt att hon varit tvungen att sitta i en framåtböjd vriden ställning med huvudet. Läkarundersökning visar ömhet över nack- skuldermuskulaturen. Patienten har fått flera olika diagnoser för samma tillstånd myalgi, cevikobrakiellt smärtsyndrom och rizopati. &ALL +VINNA MED OSPECIFIK NACK SKULDER V¤RK 41-årig kommunalanställd kvinna som insjuknar med ospecifik nack- skulder värk. Börjat med datainmatning före insjuknandet. 80–av arbetstiden var data inmatning. Arbetat , övertid förekom. Under arbetet suttit vid arbetsbord, tillsammans med inmatningen haft huvudet vridit åt vänster 45–60 o samt nedåtböjt. Ospecifik nack-skulder värk som förhindrat arbete. Inga objektiva mätningar/registreringar som visar skada. +OMMENTAR TILL FALL OCH 0ATIENTERNA HAR EN SYMTOM DIAGNOS CERVIKOBRAKIELLET SM¤RTSYNDROM %NLIGT EXPERTDOKUMENT F¶RELIGGER STOR RISK F¶R V¤RK SYNDROM VID INTEN SIVT TANGENTBORDSARBETE TANGENTBORDSARBETE MED ¤N VID TIDSPRESS 3KADLIG INVERKAN F¶RELIGGER ¶VERV¤GANDE SK¤L TALAR F¶R SAMBAND MELLAN PATIENTENS EXPONERING OCH SYMTOM %N SV¥R FR¥GA VID BED¶MNING AV SYMTOMDIAGNOSER UTAN OBJEKTIVA M¤TNINGAR REGISTRERING AV SKADA ¤R F¶LJANDE (UR L¤NGE KAN MAN TILLST¥ND F¶RELIGGER &R¥GAN SAMMANH¤NGER MED VILKEN DIAGNOS OCH VILKA SKADESTRUK TURER SOM F¶RELIGGER !V DEN BESKRIVNING SOM F¶RELIGGER AV PATIENTENS SYMTOM BETRAKTAR JAG PATIENTERNAS DIAGNOSER SOM OSPECIFIKA NACK SKULDERSM¤RTOR D¤R UPPGIFTER OM SKADADE STRUKTURER ¤R OKLAR VISAT F¶R¤NDRINGAR I HALSRYGGEN FINNS DET FLERA UNDERS¶KNINGAR SOM VISAT ATT SAMBAND MELLAN R¶NTGENFYND OCH SYMTOM ¤R D¥LIGA (PERSONER I ¥RS ¥LDERN ¤R F¶REKOMSTEN AV SPONDYLOS DVS 2Punnet L, . Upper extremity disorders among VDU operators. Arbete och Hälsa 1997;16: 1-100 3Friedenberg, Z. B. and (1963). Degenerative disc disease of the cervical spine. 4HE *OURNAL OF "ONE AND *OINT 3URGERY 45-A:1171-1178. (1969). Disc degeneration, its frequency and relationships to symptoms. !NN 2EUM $IS :121-138 DEGENERATION AV DISKER OCH HALSKOTPELAREN VANLIG OCH F¶REKOMMER HOS $EN TYP AV SKADA PATIENTERNA HAR ELLER HAR HAFT KAN HA VARIT AV TYPEN TYP ¶VERBELASTNINGSMUSKELSKADA %NLIGT DENNA TEORI KAN L¥NGVARIGA STATISKA BELASTNINGAR P¥ TRAPEZIUS MUSKELN UNDER ARBETET ELLER I DAGLIG AKTIVITET SOM INNEB¤R EN ¶VERBELASTNING AV TYP MUSKEL FIBRERNA 4YP MUSKELFIBRERNA ¤R DE FIBRER SOM MAN ANV¤NDER VID L¥GA KONTRAKTIONSNIV¥ER %N L¥G STATISK MUSKELKONTRAKTION UNDER ARBETE KAN RESULTERA I ATT ENDAST TYP MUSKELFIBRER REKRYTERAS F¶R ATT VILKET KAN ¶VERBELASTNING AV JUST DESSA MUSKEL FIBRER ) BIOPSIER FR¥N PATIENTER MED KRONISK TRAPEZIUSMUSKELSM¤RTA RELATERAT TILL STILLASITTANDE MONTERINGSARBETE ELLER DATORARBETE HAR MAN FUNNIT ATT TYP FIBRERNA VAR ST¶RRE OCH HADE EN L¤GRE RELATIV K¤RLF¶R S¶RJNING J¤MF¶R MED FRISKA KONTROLLER $ETTA KAN VARA EN F¶RKLARING TILL DEN SNABBA UTTR¶TTBARHETEN OCH DEN V¤RK SOM MAN SER HOS DESSA PA TIENTER ) EN ANNAN MORFOLOGISK STUDIE AV KVINNLIGA INDUSTRIARBETARE KUNDE MAN OCKS¥ SE SKADOR P¥ TYP MUSKELFIBRERNA (¥TTA AV DE TIO UNDERS¶KTA PATIENTERNA MED KRONISK TRAPEZIUS MUSKELSM¤RTA SOM H¤NF¶RDES TILL REPETITIVT MONTERINGSARBETE FANN MAN EN F¶R¤NDRING KALLAD RAGGED RED MUSKELFIBRER BLAND TYP MUSKELFIBRERNA 2AGGED RED MUSKELFIBRER ¤R EN MORFOLOGISK F¶R¤NDRING SOM HAR SAMBAND MED BRISTANDE BLODF¶RS¶RJNING OCH ¤R TIDIGA TECKEN P¥ ENERGIST¶RNING I MUSKELCELLEN SM¤RTA KAN UPPKOMMA GENOM SENSIBILISERING AV RECEPTO RER OCH FRIG¶RANDE AV OLIKA ¤MNESOMS¤TTNINGSPRODUKTER 4 , L. (1954). Cervical, dorsal and lumbar spinal syndromes. A field investigation of a non-selected material of 1200 workers in different occupations with special reference to disc degeneration and so-called muscular rheumatism. !CTA /RTHOP 3CAND 3UPPL 5 Hafberg, M. (1984). Occupational musculoskeletal stress and disorders of the neck and shoulder – a review of possible pathophysiology. )NT !RCH /CCUP %NVIRON (EALTH :269-278. (1988). muskelskador vid statisk belastning i skuldra och nacke. !RBETE -¤NNISKA OCH -ILJ¶ :260-1 6Lindman, R., M. , et al. (1991). Changes in muscle morphology in chronic trapezius myalgia. 3CAND * 7ORK %NVIRON (EALTH :347-55 7Hagberg, M. and S. (1984). electromyographic fatigue in myofascial shoulder pain. !RCH 0HYS -ED 2EHABIL:522-5 8Larsson, S-E., A. , et al. (1988). Muscle changes in work-related chronic myalgia !CTA /RTHOP 3CAND (5):552-6 9Larsson, S.E., L. , et al. (1990). Chronic trapezius myalgia. Morphology and blood flow studied in 17 patients. !CTA /RTHOP 3CAND(5):394-8 414 "ILAGA SOU 1998:37 )BLAND BEN¤MNS KRONISK OSPECIFIK NACK SKULDERSM¤RTA SOM REFRAKT¤R CERVICO BRACHIELL SM¤RTA D¥ MAN EJ FUNNIT V¤VNADSSKADA I RUTINFALL KAN MAN EJ G¶RA DEN UTF¶RLIGA ELEKTRONMIKROSKOPISKA DIAGNOSTIKEN OCH LJUSMIKROSKOPISKA DIAGNOSTIKEN MED SPECIALF¤RGNINGAR SOM KR¤VS F¶R ATT IDENTIFIERA DE TIDIGARE BESKRIVNA V¤VNADSF¶R¤NDRINGAR (YPOTESEN ¤R ATT TILLST¥NDET KAN ORSAKAS AV EN ST¶RNING I MUSKUL¤R MIKROCIRKULA TILL ATT SM¤RTRECEPTORER NOCICEPTORER I MUSKELN F¥R EN ¶KAD K¤NSLIGHET SOM G¶R ATT DESSA VID SM¥ F¶R¤NDRINGAR SIGNALERAR SM¤RTA ELLER TILL OCH MED UTAN YTTRE STIMULI SIGNALERAR SM¤RTA TILL OCH HJ¤RNAN MNESOMS¤TTNINGSPRODUKTER SOM KAN G¶RA SM¤RTRECEPTORER K¤NSLIGA ¤R BL A BRADYKININ OCH PROSTAGLANDIN $ESSA ¤MNESOMS¤TTNINGSPRODUKTER FRIG¶RS VID MEKANISK TRAUMA ELLER VID BRISTANDE BLODCIRKULATION ORSAKANDE SYREBRIST AV V¤VNADEN $ET ¤R TROLIGT ATT DESSA ¤MNESOMS¤TTNINGSPRODUKTER FRIG¶RS VID EN TYP MUS KELFIBER¶VERBELASTNING 6IDARE KAN EN F¶R¤NDRING AV HJ¤RNANS TOLKNING AV SIGNALER FR¥N L¥GTR¶SKLIGA MEKANORECEPTORER ORSAKA ATT SIGNALERNA UPPFATTAS AV CENTRALA NERVSYSTEMET SOM SM¤RTA OCH INTE NORMALT SOM L¤GES BESKRIVNING +RONISK SM¤RTA KAN OCKS¥ FUNKTION I DET AUTONOMA NERVSYSTEMET OCH F¶RORSAKA EN RAD OLIKA SYMTOM SOM SVETTNINGAR SVULLNADER OCH K¤NSELF¶R¤NDRINGAR $ET FINNS INGEN KUNSKAP OM UTL¤KNINGEN AV ETT KRONISKT SM¤RTSYNDROM LOKALISERAT I NACKE SKULDRA /M TEORIERNA AVSEENDE TYPMUSKELFIBER SKADA SAMT SENSIBILISERING AV SM¤RT OCH MEKANORECEP TORER G¤LLER VILKET MYCKET TALAR F¶R KAN DE KRONISKA SM¤RT SYNDROMEN FORTG¥ UNDER MYCKET L¥NG TID SAMT SUCCESSIVT F¶RS¤MRAS UTAN ATT YTTERLIGARE YTTRE BELASTNING TILLKOMMER $ET ¤R M¶JLIGT ATT SKADLIG INVERKAN I ARBETET SOM ORSAKAR ETT KRONISKT SM¤RTSYNDROM KAN HA EFFEKT MER ¤N ¥R EFTER DET ATT EXPONERINGEN UPPH¶RT 3TUDIER BLAND PENSIONERADE VARVSARBETARE VISAR ATT V¤RK I R¶RELSEORGANEN TILL OCH MED F¶RS¤MRADES EFTER PENSIONERINGEN MED UPPH¶RD EXPONERING OAVSETT OM FR¥GAN OM ARBETSSKADA AKTUALISERATS ELLER EJ 3¥LEDES TALAR 10 , M.L. , et al. (1992). In search of the pathogenesis of refractory cevicobrachail pain syndrome. -ED * !US :432-6 11 Mense, S. (1993). Neuropysiology of muscle in relation to pain. 0ROGESS IN FIBROMYALGIA AND MYOFASCIAL PAIN. H. Værøy and H. Merskey. Ursin, H., I. M. Enderesen, et al. (1993). Sensitization: a neurobiological theory for muscle pain. 0ROGESS IN FIBROMYALGIA AND MYOFASCIAL PAIN. H. Værøy and H. Merskey. 12Ålund, M., S.-E. , et al. (1994). Work-related persistent neck impairment: a study on former steelworks grinders. 13Berg, M., Å. , et al. (1988). Persistence of musculoskeletal symptoms: a longitudinal study. F¶RELIGGANDE VETENSKAPLIG UNDERS¶KNING F¶R ATT ARBETSRELATERAD V¤RK I NACKE SKULDRA KAN KVARST¥ UNDER MYCKET L¥NG TID EFTER DET ATT EXPONE RINGEN UPPH¶RT SAMT ATT V¤RKEN DESSUTOM KAN F¶RS¤MRAS TROTS ATT EXPO NERINGEN UPPH¶RT $ET ¤R TROLIGT ATT MEKANISMERNA F¶R DETTA SAMMAN H¤NGER MED KRONISKT SM¤RTSYNDROM Enligt min bedömning bör ett kroniskt smärtsyndrom som initieras av skadlig inverkan i arbete anses vara en arbetsskada. Arbetsskadebedömningar inte alltid komplicerade Vid bedömning av arbetsskada måste såväl diagnos som exponering vara noggrant verifierade genom relevanta och i intyg redovisade undersökningar och källor. I allmänhet står inte denna dubbla kompe- tens till förfogande på samma institution. Därför har arbetsskadebe- dömningar ofta tagit . Det finns emellertid vissa skadetyper, där det kliniska och veten- skapliga underlaget bör vara känt av merparten av bedömare, t.ex. skulle man i sådana fall kunna begära att läkarutlåtandena är kompletta med relevanta uppgifter. I sådana fall skulle avgörandet kunna tas utan alltför omfattande konsultationer redan någon månad efter att utred- ningen av sjukdom och exponering genomförts och redovisats till För- säkringskassan. Vi ger här fyra exempel på situationer, där bedömning- arna skulle kunna ske snabbare än för ett normal-ärende. 30-årig kvinna, som arbetar som billackerare . På arbets- platsen finns sprutbox, men mindre reparationer och slipning sker i lokal med endast allmänventilation. Lackerar regelbundet bilar med 2-komponentlacker med deklarerad isocyanathalt. Har upplevt tilltagande orkeslöshet. Har minste ett tiotal gånger känt sig täppt i bröstet på arbetet och dessutom flera nätter vaknat med kraftig andnöd. Spirometri visade normala värden för VC, FEV 1 och FEV%. Meta- kolintest positiv. Peak flow-kurvor under två veckors registrering visa- de klar sänkning efter arbetsdagar och klart bättre värden lördag – söndag. 3¥LEDES S¥V¤L S¤KERST¤LLD ASTMASJUKDOM SOM ISOCYANATEXPONERING VILKET UTG¶R ST¶D F¶R ATT SKADLIGT INVERKAN ENLIGT ,!&S DEFINITIONER F¶RELIGGER $¥ PATIENTEN INTE R¶KER ELLER TIDIGARE HAFT LUFTV¤GSSJUKDOM TALAR ¶VERV¤GANDE SK¤L F¶R SAMBAND 58-årig man, som aldrig rökt tobak, insjuknar med bestående hosta efter en förkylning. Utredning vid Lungkliniken visar skivepitelcancer i högre underlobsbronk. I yrkesanamnesen framkommer att patienten har arbetat i isoleringsbranschen, först som med- hjälpare och lärling, sedan som egen företagare. Har isolerat rör med asbest eller reparerat gamla isoleringar. besten har huvudsakligen varit av krysotiltyp. 6ID SKIVEPITELCANCER EFTER MER ¤N ¥R I ASBESTEXPONERAT ARBETE F¶RELIGGER INGEN TVEKAN OM ATT S¥DAN S¤KERST¤LLD ASBESTEXPONERING MED H¶G GRAD AV SANNOLIKHET KAN ORSAKA LUNGCANCER AV ANGIVEN TYP 3¥ LEDES F¶RELIGGER SKADLIG INVERKAN $EN SAMMANLAGDA EXPONERINGEN HAR VARIT H¶G LATENSTIDEN ¶VERSKRIDER ¥R OCH N¥GON KONKURRERANDE OR SAK TILL SJUKDOM HAR EJ P¥VISATS $¤RF¶R TALAR ¶VERV¤GANDE SK¤L F¶R SAMBAND Hjärnfunktionsförändring hos man med mångårig lösningsmedelsexponering 48-årig man med utländsk härkomst. Var i hemlandet utbildad byggnadsmålare efter att gått i skolan. arbetat hos olika byggnadsmålarfirmor som målare. På 70- talet rörde det sig framför allt om nyproduktion med sprutlackering av element och även väggar med lacknaftabaserad alkydfärg. övergång till reparationsmålning med vattenbaserad färg på väggar och tak. Patienten specialiserade sig emellertid i målning av träytor, där han fortsatte med lacknaftabaserad färg fram till . Har långsamt blivit tilltagande personlighets- förändrad med minnesproblem, trötthet, irritabilitet, tillbakadragenhet och koncentrationssvårigheter. Har slutat sina engagemang som ledare i idrottsklubb och som styrelseledamot i invandrarföreningen. Har behandlats av distriktsläkare på misstanke om depression utan större effekt. Vid utredning på yrkes- och miljömedicinsk klinik fram- kommer vid intervjun med yrkeshygieniker, att patienten har arbetat med lacknaftabaserad färger de flesta arbetsdagarna. torde exponeringen ha överstigit då gällande gränsvärden och under de följande legat på cirka hälften av gällande gränsvärden. Neuropsykologisk undersökning visar hjärndysfunktion med sänkt psykomotorisk snabbhet, koncentrations- och uppmärksamhetsförmåga samt svikt av bildminne. Förändringarna bedöms klart avvika från för- väntad nivå med tanke på patientens utbildning och tidigare livsför- lopp. Den medicinska utredningen, som omfattar sedvanliga undersök- ningar vid utredning av hjärndysfunktion/demens, visar inga patolo- giska fynd utöver ovanstående. Patienten har inte haft något skalltrauma och det förekommer inga tecken på alkoholöverkonsumtion vare sig nu eller tidigare. -¥TTLIG H¶GGRADIG EXPONERING F¶R ¤MNEN MED NEUROTOXISK EFFEKT UNDER ETT TIOTAL ¥R BED¶MES MED H¶G GRAD AV SANNOLIKHET KUNNA GE BE ST¥ENDE F¶RS¤MRING AV HJ¤RNFUNKTIONER 3¥LEDES KAN SKADLIG INVERKAN KONSTATERAS 3JUKDOMEN HAR I DETTA FALL FASTST¤LLTS GENOM EN NOGGRANN PENETRATION AV SJUKHISTORIEN OCH MED HJ¤LP AV NEUROPSYKOLGISK UNDER S¶KNING 6I BED¶MER DET VARA EN H¶G GRAD AV SANNOLIKHET F¶R ATT DEN BESKRIVNA EXPONERINGEN KAN ORSAKA EN BEST¥ENDE NEDS¤TTNING AV HJ¤RNFUNKTIONER !NDRA T¤NKBARA BIDRAGANDE ORSAKER TILL HJ¤RNDYS FUNKTION I PATIENTENS ¥LDER HAR KUNNAT UTESLUTAS MED STOR S¤KERHET VARF¶R ¶VERV¤GANDE SK¤L F¶R SAMBAND KAN ANSES F¶RELIGGA Vita fingrar hos 53-årig man Efter avslutad skolgång arbetat på bilverkstad. Är ut- bildad bilmekaniker. Har använt tryckluftsdrivna verktyg, t.ex. mutter- dragare, uppskattningsvis ½-1 timme . Har upplevt attacker av vita fingrar. Inledningsvis drabba- des ytterfalangen på höger hands pekfinger . Fenomenet har därefter spridit sig till högerhandens ring-, lång- och pekfingrar och blodtomheten omfattar nu alla falangerna. har även tillkommit attacker av vita fingrar på vänsterhandens ring- och långfingrars ytterfalanger. Under attackerna är fingrarna vaxbleka med skarp avgränsning mot mera normalfärgad hud. Symtomen kan kvarstå mer än , om patienten inte kommer i uppvärmd miljö. Kan få liknande besvär – framför allt i högerhand – när han badar i havet. Upplever dessutom lite fumlighet men i övrigt inga kän- selstörningar eller någon kraftnedsättning i händerna. 3¤KERST¤LLD TRAUMATISK VASOSPASTISK SJUKDOM EFTER ¥RS ARBETE MED RELATIVT H¶GT ENERGITRANSMITTERANDE MUTTERDRAGARE OCH ANDRA VERKTYG P¥ BILVERKSTAD %XPONERINGEN F¶R VIBRATIONER ¤R AV S¥DAN OM FATTNING ATT DEN MED H¶G SANNOLIKHET BED¶MES KUNNA GE UPPHOV TILL N¤MNDA SJUKDOM VARF¶R SKADLIG INVERKAN F¶RELIGGER 5TREDNINGEN HAR EJ VISAT N¥GRA TECKEN P¥ K¤NDA INV¤RTESMEDICINSKA ELLER ANDRA ORSAKER TILL 2AYNAUDS SJUKDOM $¥ DESSUTOM DEN SAMMANLAGDA VIBRATIONSEX PONERINGEN VARIT STOR BED¶MES ¶VERV¤GANDE SK¤L TALA F¶R SAMBAND MELLAN DEN SKADLIGA INVERKA OCH PATIENTENS S¤KERST¤LLA TRAUMATISKA VA SOSPASTISK SJUKDOM VITA FINGRAR