sou · GMB3125 · 1999-01-01 00:00:00 — Dess lönekontor har därvid antagits vara kvar i och inte medfölja verksledningen till i enlighet med riksdagsbeslutet. Förutsättningarna för extern administrativ service till den nya myn- digheten under har i detta läge diskuterats med Kammarkollegiet. Därmed kan avses löpande redovisning och rådgiv- ning, upprättande av årsbokslut och årsredovisningens finansiella delar, delårsrapport, fakturahantering, reseräkningsgranskning, allmän löne- administrativ service m.m. För en ny myndighet åtar man sig också att upprätta förslag till kontoplan och behövligt regelverk i övrigt. För när- varande är Folkens museum-etnografiska och (via Statens konstmuseer) anslutna till det äldre redovisningssystemet Cos- mos, (via ) till det nyare och mer decentraliserade Agresso och i (via kulturförvaltningen) till det kommunala systemet Horisonten, också det i princip decentraliserat. Med hänsyn till betydelsen av en så samlad och heltäckande lösning som möjligt under övergångsfasen har kommittén valt att för myndig- hetens räkning teckna två uppdragsavtal med Kammar- kollegiet omfattande perioden 1 september 1998- . Det ena avser ekonomiadministrativt samarbete och innefattar ekonomi- assistentuppdrag i den omfattning som behövs, det andra löne- administrativ service. Båda är utformade enligt normal praxis för uppdrag hos Kammarkollegiet. Myndigheten, som har att reglera kostnaderna för hela avtalsperioden, kan därefter avgöra när och hur uppdraget skall avvecklas. Möjligheten finns att även på fortsätta att köpa vissa tjänster inom t.ex. lönehanteringsdelen, om det skulle visa sig ändamålsenligt. Arbetet har påbörjats genom besök på de olika arbetsplatserna och överläggningar med administrativt ansvariga för att ringa in uppgiften och börja lägga upp rutiner. Avtal tecknas med om anslutning i ingångsläget till endera av de statliga redovisningssystemen eller Agresso. Kammarkollegiets insatser kommer att bli olika omfattande och utformas efter de skilda arbetsplatsernas aktuella förutsättningar. Kontakt har slutligen etablerats med i frågor som avser årsredovisning och revision i den utgående och den kommande organisationen. Kommittén utgår från att styrelsen för Folkens museum- får sitt mandat förlängt för den specifika uppgiften att fatta beslut om årsredovisningen enligt verksförordningen (1995:1322) 13 §. Den administrative chefen (jfr avsnitt 4.3) kommer, om tillträde i någon form skulle bli aktuellt , att komplettera sekreta- riatet. Kommitténs avslutande verkställighetsåtgärder i dessa och andra avseenden behandlas även i avsnitt 1.4. 8 Vissa övriga frågor 8.1Deltagande vid nordiska museimässan i Enligt direktiven hade kommittén uppgiften att undersöka förutsätt- ningarna för en inledande manifestation . Tidigt bedömde kommittén att detta bäst skulle kunna ske genom deltagande i nordiska museimässan i den 22- . Ett fram- trädande deltagande i mässprogrammet ansågs ha förutsättningar att lyfta fram såväl de fyra ingående museerna som gemensamma idéer och ambitioner . Kontakt med arrangören Bok togs . Till planeringsarbetet knöts unders en arbets- grupp med företrädare för samtliga museer, en konsult vad avser form- givningen samt biträdande sekreteraren som sammanhållande. Vissa grundkostnader för deltagandet belastar kommitténs anslag, övriga kostnader den blivande myndighetens anslag genom ett speciellt arran- gemang (jfr avsnitt 7.1). Som tema för monter har valts ansikte mot ansikte. Fyra pelare får var sin symboliserande utformning och bär upp ett tak, där ett förenklat bildspel visas och bilder från de olika museerna blandas med porträtt och situationsbilder från många länder. Montern utgör en mötesplats för besökarna, där de kan få muntlig och skriftlig information om den kommande verksamheten, arbetets gång från beslut till förverkligande och om de museer som ingår i myndigheten. Medverkande från kulturarbetargruppen Commedia agerar i och kring montern, som bemannas med medarbetare från museerna samt, , ledamöter och experter från kommittén. I samarbete med kulturföreningen framförs kortprogram med kulturinslag från olika delar av världen på den närbelägna scenen. Konferensprogrammet innehåller vidare tre inslag med anknytning till kommitténs uppdrag och världskulturidén. Ett av dessa (Inför start- 98 Vissa övriga frågor skottet – ett i vardande) har kommittén som arran- gör i samarbete med . Ett andra (Världskultur – vad är det?) arrangeras av i samarbete med kommittén. För ett tredje (Världskultur eller en värld med många kulturer?) svarar den internationella museiorganisationen . Enligt direktiven har kommittén haft uppdraget att enligt regeringens närmare riktlinjer förhandla med . De frågor som omfattats av uppdraget har i första hand varit följande: ·Villkoren för förstatligandet av . ·De östasiatiska samlingarna vid . ·Frågor sammanhängande med förläggningen och uppförandet av den nya byggnaden. En formell förhandlingsframställning avgavs till kommunen , varefter förhandlingar påbörjades . Dessa bedrevs enligt kommitténs bemyndigande av ordföranden och avslutades preliminärt . Resultatet blev två avtal daterade (bil. 7) berörande förstatligandet resp. överlåtelsen av tomtmark. Vad gäller konstaterade parterna att något överförande av samlingar inte är aktuellt. Avtalen underställdes därefter respektive huvudmän. Den 10 sep- tember godkändes de av regeringen. Beslut i kommunfullmäktige i planeras till . Sakinnehållet i de båda avtalen kan kort sammanfattas på följande sätt: ·Staten övertar från det fortsatta driftsansvaret för verksamheten vid . ·Den nya myndigheten övertar tillgångar och skulder, hyresavtal och andra åtaganden. ·De anställda går automatiskt över till den nya myndigheten på oför- ändrade villkor, om de inte motsätter sig detta. ·Kommunen biträder den nya myndigheten samt och Kammarkollegiet med de uppgifter och handlingar som behövs för övertagandet. Vissa övriga frågor 99 ·Samlingarna överlämnas med vissa förbehåll. ·Kommunen förbinder sig att i avröjt skick överlåta erforderlig tomtmark för en ny museibyggnad vid och . ·Överlåtelsen sker vederlagsfritt under förutsättning av en avtalad kostnadsram för kommunens utgifter i samband med tomtförvärvet m.m. 8.3Beaktande av vissa generella direktiv Enligt direktiven skall kommittén i sitt arbete beakta regeringens gene- rella direktiv om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser, jäm- ställdhetspolitiska aspekter och konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet samt vidare om att pröva offentliga åtagan- den. Vad gäller jämställdhetsfrågan konstaterar kommittén att av den personal som går över till den nya organisationen är kvinnor. Av de fyra museicheferna är tre män och en kvinna. Ett regionalpolitiskt perspektiv ligger i det politiska beslutet som sådant men också i det såväl i direktiven som av kommittén betonade samarbetet med bl.a. Riksutställningar och länsmuseerna. Kommittén utgår från att den nya myndigheten tillämpar även jäm- ställdhetspolitiska perspektiv i samband med nyrekrytering och even- tuella organisatoriska åtgärder. Detta såväl som regionalpolitiska hänsyn i verksamheten följer även av verksförordningen (1995:1322) 7 § fjärde stycket. Kommittén har annars inte sett några förutsättningar att i sitt förbe- redande organisationsarbete direkt påverka eller i övrigt närmare behandla sådana omständigheter som anges i de generella direktiven. Det kan tilläggas att miljöaspekter och kretsloppsanpassning lyfts fram särskilt bland de tekniska krav, som ingår i programmet till arki- tekttävlingen. 100 Vissa övriga frågor Beslut vid regeringssammanträde . En organisationskommitté tillkallas med uppgift att, under förutsättning av beslut, förbereda och genomföra etableringen av ett i . Detta skall skapa förutsättningar att utveckla nya verksamhetsformer. Museets inriktning skall vara tvär- vetenskaplig och arbetet bedrivas i nära kontakt med pågående forsk- ning, särskilt den vid universiteten i och . I den nya myndigheten skall ingå Folkens museum-etnografiska, och i . Betydande delar av dessas samlingar och verksamhet skall dock finnas kvar där. Vidare skall ingå det av drivna , som förs över till statligt huvudmannaskap. Myndigheten skall utgöra central- och ansvarsmuseum och svara för den samlade ledningen av all verksamhet som berörs av förändringen. Den nya myndigheten skall bildas och ha sitt säte i . Regeringens ambition är att nya lokaler där skall kunna tas i bruk före utgången av . -utveckla en grundläggande verksamhetsprofil för den nya myn- digheten, -lämna underlag till budgetpropositionen för , -lämna preliminära anslagsberäkningar för åren 2000- 2001, -lämna de förslag till finansiering som föranleds härav, -utarbeta förslag till instruktion och organisation, -genomföra förhandlingar med , -lösa lokalfrågorna i i samarbete med Statens fastig- hetsverk och , -lösa kompetensförsörjning och bemanning i den nya organisatio- nen i kontakt med de fackliga organisationerna, -lösa de problem av rättslig karaktär som kan uppstå, och -i övrigt lämna de förslag och vidta eller förbereda de verkställig- hetsåtgärder som föranleds av uppdraget. Kommittén skall bedriva sitt arbete i tre etapper och slutföra upp- draget . Regeringen har i propositionen om kulturpolitik (prop. 1996/97:3, s. 142- 143) föreslagit att ett nytt centralmuseum etableras i . Avsikten är att ett mångkulturellt museum med tillgång till samlingar från hela världen skall bildas. För att lägga grunden till det nya museet föreslår regeringen i pro- positionen att i förs över till statligt huvudmannaskap fr.o.m. . Regeringen föreslår vidare att detta museum organisatoriskt sammanförs med tre museer i - Folkens museum-etnografiska, och - till en myndighet med säte i . Därvid skall även prövas om de östasiatiska samlingarna hos i kan föras över till det nya museet. Med anledning av regeringens proposition om kulturpolitik har bl.a. partimotioner - Kr207 (m), Kr283 (c), Kr17 (fp), Kr13 (kd), Kr258 (kd), Kr4 (mp), Kr20 (v) - väckts om förslaget till en samlad musei- myndighet i . Tanken att bygga upp ett mångkulturellt museum i samt att inordna i och ledningen för de berörda museerna i i denna myndighet vinner gillande av flera partier. En omfattande flyttning av verksamhet från till ifrågasätts dock. Skälen till detta är framför allt att en oro för att väl fungerande museiverksamhet skall slås sönder och förändringarna bli kostnadskrävande. Regeringen anger i propositionen om kulturpolitik att det nya museet bör kunna etableras . En organisationskommitté bör tillkallas för att ta fram det ytterligare underlag som behövs för regeringens och ställningstaganden till den nya myndighetens uppdrag och organisation, lokalfrågor, budgetfrågor m.m. samt för att praktiskt förbereda förändringarna. Det nya centralmuseet skall skapa förutsättningar för oprövade verk- samhetsformer. Verksamheten skall inriktas mot tvärvetenskapliga perspektiv i nära kontakt med pågående forskning, särskilt den vid universiteten i och Ett aktivt publikarbete skall bedrivas i samverkan med skola, uni- versitet, lärarutbildningar, kulturinstitutioner, bibliotek, hembygdsföre- ningar, ungdoms- och invandrarorganisationer samt andra folkrörelser. Museet skall vara en mötesplats och en arena för diskussion. Det mångkulturella samhällets kulturarv skall visas, tydliggöras och debat- teras. Föremålen skall exponeras i en dynamisk miljö, som speglar framväxten av olika kulturer, likheter och olikheter. Myndigheten skall vara ansvarsmuseum inom sitt område. Genom ny och gränsöverskridande verksamhet kan denna uppgift vidareutvecklas. Detta skall manifesteras genom ett vidsträckt samarbete, där ett nationellt ansvarstagande kommer till konkreta uttryck. Det kan bl.a. handla om att finna nya regionala perspektiv tillsammans med läns- museerna. En ambition bör också vara att i aktivt samarbete med Riks- utställningar ta fram vandringsutställningar. Ny teknik skall användas i största möjliga utsträckning. Det gäller såväl i kommunikationen med andra kultur- och utbildningsinstitutioner som i den egna utställnings- och dokumentationsverksamheten. Den etnografiskt centrerade museiverksamheten kan spela en betydligt större roll än när det gäller att främja kunskap och kontakter över kulturgränserna. De berörda museerna har alla uppdrag och samlingar som på skilda sätt inriktas mot olika utomsvenska kulturer. Genom sina samlingar och i sin verksamhet spänner de sam- mantagna över vetenskapliga discipliner som kultur- och socialantro- pologi, konstvetenskap, sinologi, arkeologi, antikens kultur och sam- hällsliv, religionsvetenskap m.fl. Därmed skapas förutsättningar för ämnesöverskridanden och breddade perspektiv. som lokaliseringsort för den nya myndigheten har flera fördelar som varit vägledande för regeringens ställningstagande. Regionen har en lång tradition när det gäller såväl sam- lingar som samverkan mellan universitet och museer. Vid finns en väl etablerad forskning med inriktning mot kultur- vård och konservering, mångkulturella frågor, flyktingproblematik m.m. Detta har skapat förutsättningar för tvärvetenskapliga centrumbildningar som och Sydöstasienstudier, , , kontakt och Internationell Migration m.fl. Ett centrum för Afrikastudier är under etablering. Kommitténs arbetet skall med hänsyn till beslutsprocess och genom- förande bedrivas i tre etapper enligt följande. Kommittén skall ytterligare konkretisera den inriktning som regeringen har redovisat för det nya . Nya former för exponering av föremål, publikkontakter och andra aktiviteter skall här vara ett ledande inslag. Vidare skall belysas hur det nya museet kan samarbeta med andra kulturinstitutioner och publikintressen i och utanför . Det tvärvetenskapliga perspektivet och samarbetet med forskning och högre utbildning är avgörande för att museet skall kunna utföra sitt uppdrag och nå goda resultat. Kommittén skall kartlägga vilket sam- arbete som finns inom de närmast berörda områdena och lämna de förslag som behövs för att utveckla denna del av verksamheten. Att det nya kan komma hela landet till godo är av stor betydelse. Ett viktigt led i kommitténs arbete blir därför att analysera vilka övriga kontaktpunkter i landet som kan behövas för att uppnå bästa möjliga nationella tillgänglighet. Kommittén skall särskilt bedöma hur samarbetet med länsmuseerna och Riksutställningar kan utvecklas. Hur ny informationsteknik kan föra verksamheten framåt skall också studeras. Utgångspunkten organisatoriskt skall vara att museet i blir säte för den nya myndigheten, som skall utgöra central- och ansvars- museum och svara för ledningen av samtliga verksamheter som uppgår i denna. Betydande delar av den berörda museiverksamhet som finns i skall, på grund av verksamhetsmässiga förutsättningar eller juridiska omständigheter, fortsatt vara kvar där. Kommittén skall utgå från en bevarad publik verksamhet i , och avsikten är således inte att flytta de tre befintliga museerna till . Kommittén skall utveckla hur samarbetet mellan museienheterna i och skall utformas, hur de kan samordna sin verksamhet samt hur museilokalerna i skall disponeras. En principskiss över verksamhetsidén samt de allmänna grunderna för organisation och resursfördelning i myndigheten skall redovisas redan under den första etappen för att sedan ytterligare utvecklas i kommitténs slutrapport. Kommittén skall överväga om en inledande manifestation bör genomföras , dvs. innan den nya myndigheten har etablerats. Förutsättningar och finansiering för detta skall redovisas. Regeringens ambition är att det nya museet skall kunna ta i bruk nya lokaler före utgången av . Ett kostnadsberäknat preliminärt lokalprogram skall därför redovisas i sådan tid att kan fatta erforderligt beslut om investeringen. När det gäller museibyggnaden i bör kommittén i första hand pröva möjligheten att använda och bygga om lämpliga lokaler. Konsekvenser av lokalprogrammet för den nya myndighetens anslagsram redovisas närmare i den andra etappen. En uppgift för kommittén är att i samråd med de berörda museerna ange hur dessa bör bedriva sitt arbete i de avseenden som påverkas av förberedelserna för bildandet av den nya myndigheten. Det är mycket angeläget att behovet av information och klara förutsättningar för museernas arbete sätts i centrum under processen fram . Kommittén skall redovisa en tidsplan för det fortsatta arbetet. En central uppgift för kommittén är att praktiskt förbereda inrättandet av den nya myndigheten genom att bl.a. utarbeta ett förslag till budget. bedöms inga förändringar behöva ske i anslagen för berörda befintliga myndigheter. Kommittén skall därför redovisa -förslag till ramanslag och låneram för för den nya myn- digheten, -preliminära anslagsberäkningar för och , och -förslag till medel av engångskaraktär. Utgångspunkten är att samtliga kostnader för den nya myndigheten skall finansieras inom de ekonomiska ramar för museerna som redovisas i budgetpropositionen för . I denna (prop. 1996/97:1, utgiftsområde 17, s. 61) har särskilt beräknats medel om för nyetableringen i som konsekvens av i första hand lokalin- vesteringar och därav följande hyreskostnader, effekter av upplåning för inredning och utrustning samt kostnader för ny basutställning. För år 2000- 2001 skall kommitténs förslag tills vidare utgå från en oförändrad nivå jämfört med . Som underlag för bedömningen av lokalkostnaderna skall ett slutligt förslag till samlad lokalförsörjningsplan för hela myndigheten redovisas. I planen skall ingå beräknad inflyttningstidpunkt i nya lokaler i , eventuellt andra lokalförändringar, preliminära förslag till hyresavtal och beräknade helårseffekter jämfört med nuvarande lokal- kostnader. Kommittén skall verka för att lokaler som eventuellt inte behövs för den nya myndigheten kan tas i anspråk för andra verksamheter samt föreslå finansiering av eventuella avvecklingskost- nader. För att finansiera tillkommande verksamhet samt för att balansera kostnader för verksamhet som ligger kvar i får kommittén även lämna förslag, som förutsätter omfördelning inom den samlade anslagsramen för museiområdet. Behov av engångsvisa medel skall redovisas och förslag till finan- siering inom nämnda ekonomiska ramar lämnas. Vilken bedömning som kommittén gjort av intäktsutveckling och samordningseffekter skall också redovisas. Kommittén bör söka möjlig tilläggsfinansiering genom t.ex. institu- tioner, organisationer och näringsliv för att därigenom kunna öka det ekonomiska utrymmet eller minska behovet av finansiering genom om- fördelning. Riktlinjer skall redovisas för hur kompetensförsörjning och beman- ning inom hela den nya myndigheten bör organiseras. Gällande arbets- rättsliga regler (lagen om anställningsskydd 1982:80 6b §) innebär att berörd personal har rätt att övergå till anställning i den nya myndigheten. Från denna utgångspunkt skall kostnader för nyrekrytering och omfördelning av personal samt eventuell personalavveckling beräknas. Även dessa kostnader skall finansieras inom de ekonomiska ramar som anges ovan. Den principskiss till ny verksamhetsinriktning, som redovisats av kommittén under första etappen, skall i slutrapporten vidareutvecklas till en mer genomarbetad framställning av de bärande idéerna och formerna för museets framtida verksamhet. Vidare skall en preliminär verksamhetsplan utformas. Kommittén skall också lägga fram förslag till former för uppföljning och utvärdering av den nya myndighetens verksamhet. Kommittén skall utarbeta förslag till instruktion och organisation för den nya myndigheten samt underlag till regleringsbrev för . Kommittén skall samlat redogöra för vilka avtal som slutits eller överlämnats till regeringens prövning avseende lokaler, personal och övriga delar av uppdraget samt vilka viktigare åtgärder som därutöver har vidtagits. Personal till den nya organisationen skall, i den omfattning beslut inte bör fattas av den nya myndigheten, ha rekryterats och avtal med berörda fackliga organisationer ha slutits . Kommittén skall i övrigt lämna de förslag och vidta eller förbereda de verkställighetsåtgärder som föranleds av uppdraget. Kommittén skall ta del av de internationella erfarenheter som finns när det gäller mångkulturella museer. Arbetet skall bedrivas i kontakt med berörda myndigheter samt, så snart detta blir möjligt, med den museiledning som regeringen kommer att utse . Kommittén skall enligt regeringens närmare riktlinjer förhandla med om villkoren för att föra över i till statligt huvudmannaskap samt att eventuellt föra över de östasiatiska samlingarna vid till den nya myndigheten. Lokalfrågorna skall beredas i samråd med och . En utgångspunkt skall därvid tas i det regeringen anfört i proposition 1996/97:3 om arkitektur och formgivning. För avtal om lokalförhyrning gäller regeringens prövning enligt förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning. Personalfrågorna skall beredas i samråd med och berörda fackliga organisationer. Kommittén skall i sitt arbete beakta regeringens generella direktiv om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (1992:50), om att pröva offentliga åtaganden (1994:23), om att redovisa jämställdhetspolitiska aspekter (1994:124) och om att redovisa konsekvenserna för brottslig- heten och det brottsförebyggande arbetet (1996:49). Kommittén skall hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och bereda dem tillfälle att framföra synpunkter samt genomföra förhandlingar i enlighet med lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Etapp 1 skall redovisas vad avser tidsplan och de delar som kräver riksdagsbeslut, i övrigt . Etapp 2 skall redovisas och etapp 3 med kommitténs slutrapport . Kommittén skall ha slutfört sitt arbete och skall efter avgivande av slutrapporten endast fatta de verkställig- hetsbeslut som inte lämpligen kan anstå till dess att den nya myndigheten trätt i funktion. Kort sammanfattning av den internationella utvärderingen Samtliga museers samlingar är av stor internationell betydelse. De båda museerna kompletterar i huvudsak varandra. En viss överlappning finns dessutom mellan Folkens museum-etnografiska och . De stora konserveringsbehoven kräver nya grepp (fullföljande av SESAM-arbeten, utnyttjande av Västsvensk Konser- vatorsateljé, förstärkning särskilt på papperssidan m.m.). Vidare bör eftersträvas en mer systematisk förvärvs- och gallringspolicy i förening med en fond för aktivare anskaffning av föremål. Registreringen av föremål bör ses över och i vissa fall säkras bättre. De permanenta utställningarna är i huvudsak traditionellt upplagda, i något fall också med alltför knapp information om utställda föremål. Brister i design och dåligt utnyttjande av IT i den publika verksamheten är på flera håll tydliga. En professionell designgrupp bör bildas till tjänst för samtliga museer. Likaså bör särskilt de publika IT-funktionerna utvecklas mer. Stående utrymmen för tillfälliga utställningar krävs men saknas till stor del. En policy bör formuleras vad gäller spe- cialutställningar, inte minst för att utveckla sponsringsmöjligheterna. Utlån av föremål och utställningar nationellt och internationellt bör ägnas större uppmärksamhet. Lokalerna i är i huvudsak goda men tar för stor del av resurserna i anspråk. Brandsäkerheten i bör förbättras. Man kan överväga att flytta till museiön . I är lokalerna delvis undermåliga, speciellt vad gäller föremålsmagasinen. Detta måste snabbt åtgärdas, eftersom – bortsett från de fysiska riskerna – samlingarna även är mycket svårtillgängliga för både personal och forskare. För både och gäller att arkivens förvaring bör förbättras och säkerhetsfrågorna i stort ses över av en utomstående expert. Rent generellt bör inriktningen vara att föremålen förvaras samlat hos varje museum och att externdepåer i möjligaste mån undviks. Inom personalen finns hög vetenskaplig kompetens, i dock sjunkande genom avgångar som inte kan kompenseras. verksamhet och publicering möter svårigheter där genom krympande personalresurser.