sou · GMB311 · 1999-01-01 00:00:00 — Om en skola skulle ta in fler elever på utbildningen än vad som motsvarar det antal årselevplatser som stipulerats faller rätten för utbildningen att kvarstå under statlig tillsyn. Ett överintag av elever i förhållande till det givna antalet årselevplatser utgör ett avsteg från de grundförutsättningar som regeringen har fattat sitt beslut utifrån. Det ingår i tillsynsuppgift att undersöka om en skola tagit in för många elever på en utbildning. Enligt förordningen skall inför varje bidragsår besluta om bidraget till utbildningar vid kompletterande skolor med utgångspunkt i det belopp som regeringen fastställer för varje bidragsår. betalar sedan utan rekvisition ut en tolftedel . Någon regelbunden uppföljning av om en skola fortfarande uppfyll-er kraven för att få statsbidrag förekommer inte. upphör med utbetalningarna om man av någon anledning får veta att kraven inte längre uppfylls. 12.3Statsbidragets betydelse för de kompletterande skolorna För att få kunskap om vilken roll statsbidraget spelar för de komplette- rande skolorna har en enkät, bilaga 4, skickats ut till 35 huvudmän för fristående kompletterande skolor som får statsbidrag. De två huvudmän som beviljades statsbidrag har inte fått enkäten. Ytterligare en utbildning har beviljats statsbidrag. Svar har inkommit från 32 kompletterande skolor. Statsbidragen fördelar sig på de kompletterande skolorna enligt nedan- stående gruppering. , teater, musik *) i dessa grupper finns det kompletterande skolor som inte tillställts enkäter Uppgifterna om statsbidragens storlek är hämtade ur regeringens årliga beslut från . Samstämmigt framhåller alla företrädare för utbildningarna att stats- bidraget är av avgörande betydelse för utbildningarnas överlevnad och att utbildningarna skulle läggas ner om statsbidrag inte längre skulle utgå. Några anser att de elevavgifter som skulle behövas för att kunna genomföra utbildningarna skulle bli orimligt höga och inte göra det möjligt för elever att välja den fristående utbildningen. utbildningens kvalitet sänkas om kostnaderna för lärare, material och studieresor skulle behöva dras ner till följd av indraget statsbidrag. Enligt skolornas egna uppgifter har en kompletterande skola haft statsbidrag . Två skolor fick statsbidrag , fyra , en 1967, sju t ill 1979, sju och tio t ill 1996. Dessutom fick två huvudmän med fristående utbildningar statsbidrag . Drygt hälften av utbild- ningarna har beviljats statsbidrag efter 1980. En av de kompletterande skolor som inte har besvarat enkäten har i statsbidrag per årselevplats. Två kompletterande skolor har . utgår till arton skolor och till tio skolor. Tre kompletterande skolor har och en skola i statsbidrag per årselevplats. De tretton konstutbildningar som besvarat enkäten finansierar verk- samheten till mellan och med statsbidrag. Av de fjorton konstskolorna har tretton och en skola nära i statsbidrag. Alla skolor med denna inriktning har elevavgif- ter per läsår. Fem kompletterande skolor fick enligt egna uppgifter statsbidrag och fem skolor . Två skolor har statsbi- drag och en skola med tre utbildningar respektive . Tre kompletterande skolor med inriktning mot dans, teater och mu- sik, finansieras till mellan och med statsbidrag. Dessa varie- rar mellan cirka 35 000 och . En skola har ingen elevavgift, en har och en . Statsbidrag har för en utbildning utgått . De andra har haft statsbidrag och 1995. Inom gruppen reklam, marknadskommunikation, mode har de tre skolorna en finansiering där statsbidraget utgör respektive och . Elev- avgifterna varierar inom denna grupp per läsår. En av skolorna har fått statsbidrag för fyra utbildningar, 1946, 1983, 1986 och 1989. En skola har statsbidrag och en . Utbildningar med inriktning mot hantverk finns vid sju komplette- rande skolor. Dessa utbildningar finansieras till mellan och med statsbidrag. Storleken på statsbidragen varierar mellan cirka 58 000 och . Elevavgifterna varierar mellan cirka 5 000 och . I denna grupp finns två skolor med rätt att anordna deltidskurser in- om ramen för tilldelat antal årselevplatser. En av dessa skolor har elev- avgifter från 1 400 t ill och den andra skolan per deltidskurs. En av skolorna har haft statsbidrag . Övriga komplette- rande skolor fick statsbidrag 1943, 1953, 1957, 1967, 1991 och 1994. Inom gruppen teknik, industri finns två kompletterande skolor med statsbidrag. Statsbidragen uppgår t ill respektive . Enligt skolornas uppgift finansieras utbildningarna helt med statsbidrag. Några elevavgifter tas inte ut. Statsbidrag har utgått och 1993 för de nuvarande utbildningarna. Dessa utbildningar bedrivs vid skolor med andra utbildningar som inte har statligt stöd. Inom gruppen kost, hälsa, konsumentekonomi finns fyra skolor med statsbidrag till utbildningar som omfattar en termin respektive ett läsår. Statsbidraget till var och en av de fyra skolorna är . Utbild- ningarna finansieras till mellan och med statsbidrag. Stats- bidrag har utgått , 1989, 1991 och 1995. Elevavgifter tas inte ut för någon av utbildningarna. Ett tidsbegränsat statsbidrag kan lämnas till utbildningar som är särskilt värdefulla enligt kriterierna för grupp 3. bör också i fortsättningen besluta om en ram för statsbidrag till fristående utbildningar. Ramen bör fastställas för en treårsper iod. bedömer ansökningarna och fördelar statsbidrag till utbil d- ningar enligt kriterierna för grupp 3. Bedömningen skall vid behov ske efter samråd med annan myndighet eller sakkunnig från det aktuella utbildningsområdet. Utbildningar som ur nationell synpunkt anses som särskilt värdefulla komplement inom utbildningssektorn, därför att de bl.a. tillför kunskap och kompetens som annars inte skulle finnas att få inom landet, bör ha statligt stöd. Om statsbidrag inte skulle utgå till särskilt värdefulla utbildningar skulle dessa förmodligen aldrig komma till stånd eller läggas ned eftersom elevavgifterna skulle bli orimligt höga. Ett mindre antal kommuner och något landsting bidrar med direkta ekonomiska bidrag till utbildningarna i mycket begränsad omfattning. Beslut om statsbidrag bör fattas såsom fö- reslås i kapitel 18. Av den totala statsbidragsramen bör en summa avsättas för att möjliggöra för nya utbildningar att få statsbidrag. En prövning görs vid ett och samma tillfälle av alla beslut gällande utbildningar som varit berätti- gade till statligt stöd enligt kriterierna för gr upperna 2 och 3. Det bör därför vara möjligt att disponera den avsatta summan inom en treårspe- riod. bör därför fastställa statsbidragsramen för en treårspe- riod. Statsbidragsramen bör omfatta än . Skolorna skall kunna ha möjlighet till en viss långsiktighet i planeringen och eleverna vara säkra på att kunna fullfölja en utbildning. En förnyad prövning av gällande beslut gör det möjligt att ge nya utbildningar statsbidrag . vore önskvärd men med hänsyn till att staten fast- ställer treåriga budgetramar föreslås att statsbidragsramen fastställs . Statsbidraget skall bestå av grundbidrag och i vissa falltilläggsbidrag. Det vore administrativt fördelaktigt om alla fristående utbildningar som beviljas statsbidrag fick ett lika stort bidrag. Utbildningarna har dock mycket olika inriktningar och kostnader varför det ekonomiskt skulle innebära svårigheter för utbildningsanordnarna att bedriva utbildnings- verksamhet med ett sådant beräkningsförfarande. Grundbidraget skall ha en nivå som möjliggör en utbildning med godtagbar kvalitet. Grundbidraget kan kompletteras med ett tilläggsbidrag, som beräknas med hänsyn till kostnader för lärarkompetens, lokaler och erforderlig utrustning. Grundbidraget utgår med samma belopp till varje utbildning. Tilläggsbidraget utgår efter prövning av behovet. Bidragens storlek avgörs av . fattar beslut om grundbidragets storlek och om grundbidrag och i förekommande fall tilläggsbidrag till varje statsbi- dragsberättigad fristående utbildning. Statsbidragsberättigade utbildningar bör ha möjlighet att söka medel för utveckling. De fristående utbildningar som bedrivs vid kompletterande skolor har inte rätt till medel ur anslaget A 2. Utveckling av skolväsende och barn- omsorg i budgetpropositionen . I tidigare översyn av de kompletterande skolorna fram- hölls bristen på pedagogisk utbildning hos lärarna liksom avsaknaden av planerad fortbildning. I förslaget till kriterier för att få statligt stöd krävs bl.a. att utbild- ningarna skall följa övergripande mål för utbildning inom det offentliga skolväsendet såsom att värna om demokratin, verka för jämställdhet och elevinflytande samt att utbildningarna skall bedrivas av kompetenta lärare. Det är därför rimligt att företrädare för dessa utbildningar, rektorer och lärare, har möjlighet att få del av anslaget till utveckling av skolvä- sendet inom den beslutade ramen. Beslut om användningen av extra statsbidrag fattas av . Ur anslaget A.13. Bidrag till viss verksamhet inom vuxenutbildning i budgetpropositionen bekostas statsbidrag t ill kompletterande skolor enligt förordningen (1996:1206) om fristående skolor. Beloppet uppgår t ill . Av detta kan en ram på användas för extra statsbidrag till kompletterande skolor enligt beslut av regeringen i varje särskilt fall. Kompletterande skolor har under tilldelats medel ur denna ram för bl.a. investeringar i utrustning eller extra åtgärder i anslutning till lokaler. föreslås bli den myndighet som fattar beslut om statlig tillsyn och kommer därmed att ha en samlad information och god kun- skap om de fristående utbildningarna. Tillsynen utövas av . Handarbetets Vänners skola och Sätergläntan, Handarbetets gård, bör även fortsättningsvis erhålla statsbidrag för anordnande av korttids- kurser. Denna rätt regleras i särskild förordning Inom ramen för statsbidragsgrundande årselevplatser lämnas enligt regeringens årliga beslut statsbidrag till deltidskurser vid fem komplette- rande skolor. Detta innebär exempelvis att en skola som har statsbidrag för 55 årselevplatser kan använda 45 platser till heltidsutbildning och 10 till deltidskurser. Tre av skolorna finns inom gruppen hantverksutbildningar, en bedri- ver konstutbildning och en finns inom gruppen reklam, marknadskom- munikation och mode. Benämningen deltidskurser avser utbildningar som omfattar ett mind- re antal veckor. Från den enkät som besvarades av kompletterande skolor med statsbidrag och vid direkta kontakter med företrädare för utbildningsanordnarna har nedanstående uppgifter hämtats. Antalet använda årselevplatser redovisas för /97 medan antalet statsbidragsgrundande årselevplatser avser . Capellagården, , redovisar att alla statsbidragsgrundande årselevplatser används till heltidsutbildningar inom förordningens (1996:1206) ram. Skolan har statsbidrag motsvarande 60 årselevplatser enligt särskilt beslut av regeringen . Vid kontakt med skolan uppgavs att statsbidraget används t ill att finansiera deltidskurser endast i den mån som antalet årselevplatser inte till fullo disponeras av heltids- studerande. Vid skolan bedrivs en intensiv kursverksamhet under som- mar och lovveckor. Handarbetets Vänners skola, , har statsbidrag motsvarande 58 årselevplatser varav cirka 40 årselevplatser används till hemslöjdsut- bildningar inom förordningens ram och resterande 18 års-elevplatser till kvälls- och dagkurser, två och , långa samt sommarkurser i vävning . Sätergläntan, Hemslöjdens Gård, i har 69 statsbidragsgrund- ande årselevplatser. Skolan är inne i ett utvecklingsarbete med uppbyggande av längre utbildningar inom den traditionella slöjden och folkkonsten. Detta innebär en övergång från terminskurser och korta kurser till ettåriga heltidsutbildningar. För att bevara och utveckla landets folkliga slöjdtradition bedrivs också i fortsättningen korta kurs-er i dess många tekniker och materialkunskap. /97 användes cirka 38 årselevplatser till terminskurser och ettåriga utbildningar. Motsvarande siffra för /98 är cirka 53 årselevplatser. Övri- ga årselevplatser används till korta kurser om en . Domên Konstskola i har 65 statsbidragsgrundande års- elevplatser och redovisar i svar på enkäten att 64 årselevplatser /97 användes t ill heltidsutbildningar . Därut- över anges att 25 årselevplatser åtgår till deltidsstudier i målning och teckning av en omfattning . RMI-Berghs Reklam och , , uppger att alla de 90 årselevplatserna används t ill heltidskurser. Några deltidskurser anordnas enligt uppgift inte inom ramen för statsbidraget. Skolan har dock en omfattande verksamhet med deltidskurser och ytter- ligare heltidsutbildningar. Handarbetets Vänners skola och Sätergläntan, Hemslöjdens gård, har haft rätt att använda statsbidragsberättigade årselevplatser till deltidskurser (avser utbildningar som omfattar ett mindre antal veckor, kallas i fortsättningen korttidskurser) med inriktning mot att bevara kunskap och tradition inom slöjd och textila hantverkstekniker. Dessa korttidskurser är att anse som särskilt värdefulla ur nationell synpunkt då utbildningarna blir bärare och förmedlare av ett svenskt kulturarv som bör bevaras. Dessa kurser är med sina specifika inrikt- ningar ett stöd för övriga längre utbildningar vid skolorna. Korttidskurserna betyder mycket för den lokala och regionala ut- vecklingen och sysselsättningen främst bland kvinnor. Det är i stor utsträckning kvinnorna som varit och är bärare av detta kulturarv genom en kvinnornas tysta kunskap. Denna kunskap används också ofta till utveckling av ett eget företagande som spelar en viktig lokal och regional roll. För att kunna bevara den värdefulla kunskap som korttidskurserna vid Handarbetets Vänners skola och Sätergläntan, Hemslöjdens gård, förmedlar, är det nödvändigt att dessa kurser också i fortsättningen Detta kan ske på två sätt, antingen genom att hu- vudmannen får rätt att använda ett antal årselevplatser av det totala statsbidraget som skolan erhåller eller genom att korttidskurserna tillde- las ett separat belopp genom särskilt beslut. Oavsett hur beräkningen sker skall finansieringen ske inom ramen för det anslag som kommer att bekosta statsbidrag till fristående utbildningar med statlig tillsyn inom olika områden. Det är viktigt med statligt stöd till korttidskurserna hos de två nämn- da utbildningsanordnarna men denna rätt bör regleras i särskild förord- ning då dessa utbildningar inte uppfyller kraven på omfattning enligt grupperna 1–3. Benämningen korttidskurser är att föredra, då det är utbildningar om ett mindre antal veckor, 1–, som avses. Begreppet deltidskurs-er kan gälla kurser med som sträcker sig över . 15.1Former för nuvarande studiestöd De nuvarande studiestödsformerna för studerande vid kompletterande skolor är –särskilt vuxenstudiestöd (svux) –särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) –utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning. Ett grundvillkor för rätt till studiestöd är att utbildningen är statlig, statsunderstödd eller ställd under statlig tillsyn. De utbildningar som ger rätt till studiestöd finns förtecknade i bilaga till studiestödsföror dningen. Studiehjälp lämnas för studier i gymnasieskolan eller annan gymnasial utbildning till och med vårterminen det år den studerande fyller . Studiehjälp består av studiebidrag, extra tillägg och inackorderings- tillägg. Elever i fristående skolor kan få inackorderingstillägg. Det extra tillägget lämnas till elever i familjer med låg inkomst. Studiemedelssystemet omfattar två grupper studerande, nämligen –studerande i högskolan och annan eftergymnasial utbildning –studerande som är och som deltar i utbildning på grundskolenivå eller gymnasial nivå. Hit räknas utbildning i kommu- nal och statlig vuxenutbildning, folkhögskolor, och en del andra sko- lor, bl.a. kompletterande skolor. Studiemedel beviljas både för heltidsstudier och deltidsstudier. Deltids- studierna måste dock omfatta minst halvtid. Studiemedel består av en bidragsdel på och en lånedel på ca . Särskilt vuxenstudiestöd (svux) Detta stöd skall i första hand ges till personer som har störst behov av utbildning och stöd. Särskilt vuxenstudiestöd beviljas därför i huvudsak för utbildning på grundskole- och gymnasieskolenivå. Inom högskoleom- rådet är det enbart yrkesteknisk högskoleutbildning och specialpeda- gogutbildning som ger rätt till svux. Som en särskild rekryteringsfräm- jande åtgärd erbjuds vuxenstudiestöd till vissa studerande som antas till utbildning inom det naturvetenskapliga och tekniska området (s.k. ). Bidraget i svux utgör av utbildningsbidraget i arbetsmarknadsutbildning. Bidraget tillsammans med lånedelen motsvarar totalbeloppet i utbildningsbidrag . Resurserna för svux är begränsade. Det innebär att om antalet sökande är större än antalet stöd, så måste ett urval ske. Undantag från urvalsprövningen görs För svux gäller samma regler som för studiemedel när det gäller kravet på heltids- och deltidsstudier. Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa (svuxa) Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa tillkom för att ge arbetslösa möjlighet till vuxenstudiestöd utan hänsyn till reglerna om urval i svux- systemet. Särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa beviljas för studier på grundskolenivå och för högst två terminer när det gäller utbildning på gymnasial nivå. Beloppen i bidrag och lån är med visst undantag de- samma som i svux. Arbetsmarknadsutbildning definieras i förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning. Denna typ av utbildning är förenad med rätt till utbildningsbidrag. För att få arbetsmarknadsutbildning skall en person vara eller riskera att bli arbetslös, ha fyllt och söka arbete genom den offentliga arbetsförmedlingen. Den genomsnittliga utbild- ningstiden för dessa utbildningar varierar mellan . Utbildning på högskolenivå får inte överstiga . 15.2Hur fungerar studiestöden ? Det finns inte ett särskilt belopp avsatt till studiemedel för elever vid kompletterande skolor. Regeringen fattar beslut om omfattningen av varje fristående kompletterande utbildning uttryckt i årselevplatser. I bilaga 2 till studiestödsförordningen finns de utbildningar upptagna som berättigar till studiehjälp, studiemedel, särskilt vuxenstudiestöd eller särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. Till elever på utbildningar upptagna i studiestödsförordningens avdel- ning A i bilaga 2 kan studiestöd lämnas i form av –studiehjälp till och med det första kalenderhalvåret det år under vilket den studerande fyller , eller –studiemedel det år under vilket den studerande fyller . Svux och svuxa kan också lämnas för utbildningar som upptas i avdel- ning A enligt de särskilda regler som gäller för dessa stöd. I avdelning B finns universitet och högskolor och andra s.k. efter- gymnasiala utbildningar vid vilka studiestöd kan lämnas i form av studiemedel oavsett om den studerande är över eller under . Utbildningarna i avdelning A betraktas som gymnasiala. I realiteten är många av dessa utbildningar vid de kompletterande skolorna efter- gymnasiala. Till flera av utbildningarna är antagningskraven genom- gången gymnasieskola eller motsvarande. Till de utbildningar som inte har uttalade krav på gymnasieutbildning tas ändå i stor utsträckning in elever med denna bakgrund. Det är en följd av att så gott som alla ung- domar går i gymnasieskolan och att de nationella programmen innehåller inriktningar som inte fanns i gymnasieskolan. I avdel- ning A finns de flesta fristående kompletterande utbildningarna upptag- na. Tillämpningen är sådan att om en elev gått ut en treårig gymna- sieutbildning och ännu inte fyllt och söker en utbildning som finns under avdelning A, så har den eleven inte möjlighet att få studiemedel för studier vid fristående kompletterande skolor förrän under andra kalen- derhalvåret den studerande fyller . De flesta ungdomar går ut gymnasieskolan . Följden blir att en studerande endast kan få studiehjälp. Inackorderingstillägg kan lämnas om utbildningen är riksrekryterande. Annars är det hemkommunen som står för inackorderingstillägget. Har eleven en treårig gymnasieutbildning är sannolikheten för att kommunen skulle betala ut inackorderingstillägg för ytterligare en gymnasial utbildning mycket liten. ibland tacka nej till en eftertraktad utbildning med speciell inriktning eller låna pengar på annat sätt än genom studiemedel. I SOU 1996:90, Sammanhållet studiestöd, föreslås en utökad mö jlig- het att få studiemedel vid deltidsstudier och en vidgad möjlighet för ungdomar som slutfört en gymnasieutbildning att få studiemedel . Studiestödsreglerna är så utformade, att alla som antas till en i studi- estödsförordningen upptagen utbildning har rätt t ill studiestöd. Någon kontroll av antalet studerande som får studiestöd i förhållande till antalet studieplatser görs inte. fungerar det så att det vid en del av utbild- ningarna tas in flera elever än vad man har årselevplatser till. 16 Fördelning av studiestöd Regeringen fastställer en totalram i form av det antal årselevplatser för studiestöd som skall finnas vid fristående utbildningar. anger efter bedömning av ansökan eller i samband med förnyad prövning antalet årselevplatser vid varje utbil d- ning. Ungdomar som slutfört en gymnasieutbildning får möjlighet att få studiemedel för studier vid fristående utbildningar med statligt stöd Studiestöd skall lämnas till studerande i fristående utbildningar inom sådana områden som bedöms som värdefulla eller särskilt värdefulla ur ett nationellt perspektiv. Totalramarna för årselevplatser bör fastställas av regeringen. Det är viktigt, främst med hänsyn till studiestödskostna- derna, att det faktiska antalet studerande inte växer oberoende av antalet fastställda årselevplatser. bör därför i samband med beslutet om antal årselevplatser för respektive utbildning skaffa sig kunskap om antalet årselevplatser som använts. Det betyder mycket för ungdomar som fullföljt en gymnasieutbildning att kunna påbörja önskad utbildning och finansiera den genom studieme- del utan att behöva vänta till dess att de fyller eller att vara tvung- na att ordna finansieringen på annat sätt. 17Från ansökan till beslut – nuvarande arbets- och beslutsordning I förordningen 4 kap. (1996:1206) om fristående skolor regleras ansökan och beslut. En ansökan om statlig tillsyn eller statlig tillsyn och statsbidrag läm- nas till året innan skolan beräknar att starta. Även om det är en skola som är i gång som ansöker om statlig tillsyn, skall ansökan lämnas in året innan den statliga tillsynen skall börja. granskar och överlämnar ansökan med eget yttrande till regeringen. I yttrandet gör verket en bedömning av skolans betydelse från nationell synpunkt och om inträdesvillkor och urvalsgrunder är godtagbara. godkänner läroplan och kurs- och timplaner och undersö- ker om betyg eller intyg kommer att utfärdas enligt gällande förordning. Vidare gör verket en bedömning av skäligheten i eventuella elev-avgifter. kostnad för godkännande av ansökan om att bli komp- letterande skola beräknas till per ansökan. Den genom- snittliga tidsåtgången är . Till grund för yttrandet till regeringen ligger dokumentstudier och vid behov kontakter med huvudmannen och företrädare för utbildningsområdet. Ansökan och yttrande skickas till för vida- re handläggning. Regeringen fattar beslut om huruvida en fristående kompletterande skola skall få stå under statlig tillsyn eller få statlig tillsyn med rätt till statsbi- drag. tillbaka fattas beslut om statlig tillsyn utan rätt till studiestöd. 17.3Behov av ny beslutsordning upplever ibland svårigheter att fastställa om en utbildning kan anses som samhällsnyttig, eftersom nuvarande kriterier är sväva nde. Ett problem med nuvarande beslutsordning framhölls i av fristående kompletterande skolor, , Konsekvenserna blir att utbildningarnas läroplaner blir godkända innan regeringen har beslutat om offentligt stöd. godkänner dess- utom kontinuerligt förändrade och förnyade läroplaner. Detta har bl.a fått till följd att en skola erbjuder flera olika utbildningar med ett för- hållandevis gammalt beslut om statlig tillsyn för endast en del av utbild- ningarna.