sou · GMB3108 · 1999-01-01 00:00:00 — och gjorde därpå en sammanfattning av utredningens arbetsmaterial samt presenterade utredningens förslag på utformning och finansiering av ett studier inom jordbrukspolitikens område. Per påpekade att utredningens finansieringsförslag innehåller osäkerheter. LES har en budget på ca för statistiska analyser. Per påpekade att utredningens förslag om att finansiera en stor del av det föreslagna institutet genom besparingar i produktionen av strukturstatistiken ännu inte är realiserat. Enligt de utredningar och de undersökningar som LES arbetar med är det heller inte klart hur man skall lösa de problem som fortfarande finns när det gäller att samla in strukturstatistiken i samband med ansökningar om olika EU-stöd. finns problem med husdjursdelen inom strukturstatistiken och med identifieringen av företagen. Per menade vidare att det föreslagna institutet förmodligen kommer att få ett behov av statistik som är större än vad som finns , t.ex. ett större behov av bokföringsstatistik. utreder LES bokföringsstatistik och de undersökningar som görs kan i bästa fall komma först . Det tar tid att bygga upp en statistikbas vilket kan kräva mer resurser. Metoder för studier av bl.a. miljöfrågor kommer att behöva utvecklas. kommenterade att man från SCB ser övergången av statistik från till SJV som rimlig, dock är man osäker på hur mycket som kan sparas inom strukturstatistiken. gav en kort historik över hur bokföringsstatistiken utvecklats . Bokföringsstatistiken nedrustades i . I och med EU-inträdet 1995 b yggdes bokföringsstatistiken ut igen för att anpassas SOU 1998: 108 till EU:s FADN-system. Även poängterade att det tar att bygga upp statistikproduktionen. Genom en statlig reform flyttades en del av SCB:s statistikansvar över t ill olika sektorsmyndigheter, bl.a. fick LES ansvaret för jordbruksstatistiken. uppmanade utredningen att ta kontakt med den nu pågående utredningen angående statistikreform, med som ordförande. fann överflyttningen av statistikansvaret från LES till SJV acceptabel, däremot uttryckte han invändningar mot förslaget till finansieringen av detta. Prioriteringar inom SJV har inneburit att man dragit ned på analys- och utredningsverksamheten inom statistikområdet. önskade en större belysning av folkhälsoaspekterna av jordbrukspolitiken i utredningen. Utredningen har tagit en tydlig jordbruksekonomisk inriktning. menade att i ett helhetsperspektiv på jordbrukspolitiken borde även kost- hälsaproblematiken inkluderas. , Health Impact Assessment of the EU Common Agricultural Policy borde, enligt hänvisats till i utredningen. förordade att det föreslagna institutet förläggs till där annan kompetens på livsmedels/nutritionsområdet finns, bl.a. och . Han ansåg vidare att en representant för folkhälsofrågor bör ingå i institutets styrelse och att detta borde skrivas in explicit. efterlyste en diskussion om livsmedelsförädling som en del av de samhällsekonomiska aspekterna som berörs i utredningen, och nämnde bl.a. den forskning om livsmedelsförädlingen ("food chain") som bedrivs i . lyfte fram samhällsekonomisk kompetens med relevans för jordbrukspolitiken. menade att man i utredningens arbetsmaterial får intrycket att det är nya frågor som ska belysas. Det kan vara av intresse att i utredningen diskutera vilka orter som har kompetens inom olika områden. ansåg att jordbrukspolitiken är utgångspunkten och an- gående institutets finansiering anmärkte han att det handlar om 0,5 av jordbrukspolitikens budgetflöde. ansåg att konsumentperspektivet alltid måste vara utgångspunkten för de utredningar och analyser som görs inom jordbrukspolitikens område. identifierade ett antal frågeställningar som borde fokuseras i exempelvis den här utredningen: 1.säkerhetsfrågor/information (t.ex. angående produktionens och konsumtionens eventuella effekter på miljön) 2.djuretik (som ett exempel på den typ av studier som har relevans för institutets verksamhet nämnde studie som SOU 1998: 108 visar att antibiotikafritt kött ej blir dyrare för konsumenten) 3.tvärvetenskapligt perspektiv (folkhälsa, djuretik, miljö m.m. behöver belysas tvärvetenskapligt eftersom frågorna är så komplexa) Enligt är rapporten and the Common Agricultural Policy, en rapport till Compassion in World Farming Trust & World ett bra exempel på studier om jordbrukspolitikens konsekvenser för djurhållningen. ansåg att utredningen generellt sätt presenterat en bra genomgång och att förslaget på ett fristående institut är bra. föreslog dock, med hänsyn till administrations-kostnader, arbetsmiljö/arbetsklimat m.m., att utredningen undersökte möjligheten att den föreslagna verksamheten knyts till , (JTI). menade vidare att finansiering av basverksamheten via statsanslag är en lämplig lösning. Kompletterande uppdragsfinansiering kan tillkomma från t.ex. näringen. varnade dock för riskerna i att skära ned på statistikunder-laget eftersom institutet kan behöva denna statistik. Han ansåg vidare att utvärderingar av institutets verksamhet bör göras . poängterade behovet av bättre beslutsunderlag, och kommenterade att med hjälp av dessa hade diskussionen mellan t.ex. regeringen och näringen kunnat vara smidigare. Med "neutrala" undersökningar av exempelvis effekter av politiska vägval och förändringars bakomliggande orsaker skulle kunna underlätta dialogen mellan olika intressenter, enligt . Det politiska beslutsunderlaget skulle dessutom bli bättre än utan sådana studier. angav dessutom en rad exempel där näringen menade att det kunde behövas ett bättre beslutsunderlag, bl.a: ·Hela livsmedelssektorns roll och betydelse i samhällsekonomin ·Jordbrukets och livsmedelssektorns internationella konkurrenskraft ·Jordbrukspolitiska vägval (effekter och bakomliggande orsaker till förändringar) ·Effekter av EU-medlemskapet i dess helhet ·Internationella jämförelser – slutsatser från genomgång av läget i andra länder identifierade ett antal arbetsuppgifter för institutet, bl.a. samhällsekonomiska analyser rörande jordbruket, livsmedelssektorn och jordbruks/livsmedelspolitiken. Vidare menade att fördjupningar i konsument-, miljö- och djuretiska frågor angivna i utredningsdirektiven behöver kompletteras, och att livs- medelssektorns och produktionens utveckling och betydelse behöver belysas. hade generella synpunkter på institutets verksamhet. SOU 1998: 108 menade att i ett internationellt perspektiv har dynamiken mellan universitet och olika institut visat sig framgångsrik. I ett framåtriktat perspektiv, där universitetens roll blir mer riktad mot dialog med samhället i övrigt, passar institutet bra. menade att ett institut med en fristående funktion, placerat i och med möjligheter till kompletterande finansiering förefaller angelägen samt att SLU ser positivt på utredningen. föreslog att institutet kunde läggas inom eftersom det går att åstadkomma en självständighet även inom . Samarbetet med universiteten är bra menade . påpekade att institutets självständigheten kan ses som en garant för verksamheten samt att samt att samarbetsavtal troligen kommer behövas, oberoende av vilken organisationsform som slutligen väljs. informerade om att avtal mellan institut och universitet utvecklas fortlöpande, t.ex. inom . påtalade även de synnergier rörande det föreslagna institutets verksamhet som kan uppstå gentemot SLU:s nuvarande satsningar på ekonomiutbildningen. höll med om den allmänna beskrivningen av institutet. I ett internationellt perspektiv saknar kompetens inom området. tillstyrkte ett fristående institut. skulle institutet, enligt , få svårt att avgränsa sig mot den löpande verksamhet och inom SJV skulle bl.a. generaldirektören kunna styra vilka frågor som ska analyseras. Inom universiteten kan det också sugas upp av annan verksamhet. LES öde synes enligt beseglat. ansåg dock att institutet mycket väl kan förläggas till . I finns mycket data av intresse för verksamheten och kompetens om hur dessa data har samlats in. De som arbetar med insamling av data respektive analyser av data behöver enligt kommunicera med varandra för att på bästa sätt kunna använda tillgängliga data. påpekade vidare att om LES läggs ned får SJV ännu större betydelse för statistikproduktionen och ett ökat statistikansvar. menade vidare att CAP troligen kommer att ha tydligare regional-, glesbygds- och miljöorientering och påtalade att kompetensen inom dessa områden finns i . Kompetens rörande internationella frågor (handelsfrågor, WTO, etc.) finns inom SJV. menade dessutom att utredningen diskuterar konsumentfrågor, även om detta inte märks i konkreta förslag, dvs. SOU 1998: 108 utredningen tappar detta perspektiv när den presenterar sitt förslag. underströk SJV:s närhet till IHH samt att samarbetet pågår och utvecklas och stöds av både SJV och IHH. Per informerade om att IHH och SJV har en samarbetsform. Bjuggren poängterade vidare att IHH har god kompetens inom ämnesområdena internationell handel och regionalekonomi. Diskussioner runt de olika frågeställningarna i slutkapitlet. menade att tanken på ett institut är bra men ansåg att institutet bör ha en klart politisk styrning i det att konsumentfrågornas svaga ställning måste balanseras mot det starka producentintresset. Den svenska politiken som drivs i EU bör enligt ha en viljeinriktning och institutet bör ha till uppgift att ge underlag för politiska överväganden. ansåg att om utgångspunkten är behovet av reform måste institutet ha möjlighet/mandat att ifrågasätta den nuvarande ordningen. Ett fristående institut innebär inte, enligt , med nödvändighet ett sådant mandat, varför det kanske måste anges explicit. Man måste, enligt , kunna ifrågasätta det bestående för att kunna föreslå något nytt. menade därför att det för det föreslagna institutet krävs mer än en formellt fristående status; det behövs också ett mandat. Per ansåg att man skulle kunna utveckla LES till ett fristående institut av den karaktär som utredningen föreslår samt att utredningens arbetsmaterial är tämligen svepande i sin beskrivning. ansåg att ett fristående institut är bra men man bör ta tillvara den erfarenhet som finns inom området. menade vidare att en klar politisk styrning inte kan vara önskvärd för den långsiktiga verksamheten. menade att man däremot kunde ha ett politiskt inflytande över de frågeställningar som det föreslagna institutet skall syssla med. underströk dock vikten av att verksamheten borde vara inriktad mot att först ta fram ett genomarbetat beslutsunderlag till exempelvis regeringen, istället för att verksamheten styrs av direktiv från regeringen. kommenterade att man uppfattat kommentar om politisk styrning på olika sätt. jämförde styrningen av JTI med en bred representation och olika former av samarbetsavtal och kompetensutbyte med SLU. påpekade att ett institut som det föreslagna kan SOU 1998: 108 isoleras från den akademiska sfären. Den vetenskapliga värderingen av institutet kan därför vara värdefull. påpekade att institutets vitalitet därför kanske kan underlättas av en fastlagd värderingsfunktion som kan garantera institutets vetenskapliga kompetensen, metoder osv. går igenom utredningens förslag på dessa punkter. Per undrade varför utredningen rekommenderade en verksamhet med 10 personer. redovisade de i utredningen angivna motiven, bl.a. erfarenheter redovisade i den rapport över samhällsekonomisk analysverksamhet inom (se bilaga 3) som Statskontoret genomfört åt utredningen samt erfarenheter från andra institut eller organisationer av en karaktär som liknar det i utredningen föreslagna verksamheten. ansåg det föreslagna institutets administrativa överbyggnad måste bli minimal eftersom pengarna bör användas till viktigare angelägenheter. ansåg det viktigt att institutet belyser frågor som inte kommer kunna framföras med kraft från annat håll. menade vidare att det föreslagna institutet bör ha tillgång till ett "scientific advisory board", eftersom detta vore bra både för de internationella kontakterna och den egna verksamheten. menade vidare att medverkan i ett dylikt "advisory board" skulle kunna vara mycket meriterande för en forskare. poängterade vidare att SLU ser mycket positivt på utredningens förslag att förlägga institutet till , gärna då inom SLU:s campus. betonade även att har en hög kompetens och en god kommunikation inom en rad för utredningen angelägna områden som t.ex. nutrition, livsmedel och beteendevetenskap. inbjöd till en dialog om det föreslagna institutets geografiska placering genom att poängtera att utredningen föreslår men att flera andra alternativ övervägts, att är belyst i arbetsmaterialet samt att /och troligen kommer belysas ytterligare i den slutliga texten. ansåg att institutionella kunskaper om jordbrukspolitiken är viktiga för den föreslagna verksamheten. täcker jordbrukspolitiken ett betydligt vidare område än vad som var fallet. är det, enligt , centralt med kopplingar till miljön, regionala aspekter och konsumentfrågor. menade att är behovet av institutionell kompetens rörande betydande för att kunna göra kvalificerade bedömningar inom SOU 1998: 108 utredningar och analyser. menade att dessa aspekter kanske borde vara mer belysta i utredningens slutkapitlet. belyste vikten av ett tvärvetenskapligt tänkande och menade att även om IT har underlättat kontakterna mellan forskare bör man ta hänsyn till att den kritiska forskarmassan finns inom . saknade konsument- och djurfrågorna och ansåg att områdena konsumtion, miljö, hälsa och djur måste utgöra grunden för allt utredningsarbete. menade vidare att en vetenskaplig referensgrupp borde innehålla tvärvetenskaplig kompetens, samt att det för den föreslagna verksamheten behövs återrapportering till . Per tog upp tillgången till dataunderlag och nämnde det underlag som SJV:s bygger upp baserat på lantbrukarnas stödansökningar, det så kallade IAKS. Per påpekade att här finns ett stort material och det kan medföra problem att få del av detta material om man jobbar på annan ort. höll med om att statistikproblematiken och tillgången på data behöver belysas bättre. ansåg att livsmedelsindustrin ingår bland de avnämare utredningen bör diskutera och ställde vidare frågan om varför verksamhetsledaren inte skall utses av styrelsen. menade att arbetet vid det föreslagna institutet kan bli lidande av att inte institutets styrelse, utan regeringen, ansvarar för utnämningen av verksamhetsledaren. Om inte styrelsen har dessa befogenheter är den, enligt , snarare av rådgivande karaktär och verksamhetens självständighet kan då bli lidande. påtalade att om det föreslagna institutet skall vara en myndighet är styrningen av verksamheten bunden till myndighetsformen samt att regeringen alltid utser ledaren för en myndighet och därigenom tar ett politiskt ansvar för verksamheten. undrade hur det föreslagna institutet skall utvärderas. Utredningen beskriver, enligt , balansgången mellan traditionell utredning och forskning. menade vidare att 10 personer är mycket få och att det just därför är viktigt att man lyckas koncentrera analysresurserna till olika frågor som dessa frågeställningar inte får bli för diversifierade. menade att den föreslagna verksamheten kunde vidga frågeställningar över åren snarare än att från början anta ett mycket brett arbetsområde. gav medhåll i detta och påpekade att den föreslagna verksamheten troligen kommer behöva extern finansiering för SOU 1998: 108 att kunna omfatta nya områden. nämnde förebilder i andra länder, LEI-DLO i är t.ex. aktiva i marknadsföringen osv. menade att utredningen är väl defensiv i sin behandling av dessa möjligheter. påpekade att utredningen delade uppfattning i sak och att texten därför mö jligen måste ändras för att förtydliga detta. diskuterade finansieringen och utgick från att SJV tar över arbetet med och finansieringen av LES tidigare uppgifter. menade att det inte är någon bra medicin att spara på strukturstatistiken för att finansiera det föreslagna institutet, eftersom analyser då riskerar att göras på dåligt material. påtalade vidare att möjligheterna för regionala analyser är sämre än . kommenterade att bristen på hushållsbudgetunder- sökningar kan utgöra ett bekymmer. För de som arbetar med samband mellan kost och hälsa behövs, enligt , statistik från det området. Statistiken behövs även som underlag för politiska ställningstaganden. menade att utredningen borde förstärka skrivningen inom detta område. Per kommenterade att inom området livsmedelsförädling finns problem med att få fram rättvisande grunddata. Detsamma gäller enligt Per för konsumentområdet. påtalade att man även från GD VI har eftersökt data inom området konsumenter och livsmedels- förädling, samt att man där är angelägen om att få en bättre förståelse för olika aspekter inom detta område (exempelvis konkurrens- förhållanden, pristransformation, kvalitetsaspekter etc.). inledde med att diskutera utredningens överväganden. Den föreslagna verksamhetens framtida utveckling ansåg att en av utredningens viktigaste uppgifter är att identifiera en långsiktig verksamhetsidé som kan sträcka sig . För att förtydliga skillnaden angav tre skilda inriktningar, en verksamhet som ansluter sig till den rent akademiska traditionen, en verksamhet som fullt ut ansluter sig till en utredningstradition samt en verksamhet som till fullo baseras på att söka SOU 1998: 108 finansiering för det egna arbetet. menade att utredningens förslag i övrigt är beroende av hur man värderar den föreslagna verksamhetens långsiktiga inriktning, bl.a. kan lämpligheten i geografiska placeringar bero av verksamhetens långsiktiga målsättning. Per invände mot ett antal formuleringar i utredningens arbetsmaterial. Per menade att utredningens text på ett antal punkter ger en felaktig bild av förhållandena på LES, eftersom arbetsordningen i många stycken ändrats och att den beskrivning som ges i texten därför snarare gäller tidigare förhållanden. Som exempel på förhållanden där Per menar att texten är missvisande nämns att LES har personal med forskningserfarenhet och kontaktytor mot forskarvärlden, att LES lägger ut uppdrag till forskare (nämner i detta sammanhang en del problem med tidigare beställningar från exempelvis SLU) samt att det var LES som initierade arbete med att uppdatera SASM-modellen. Per menar vidare att LES har anpassat sig till behov som enligt inte alls stämde med vad t.ex. SLU kunde genomföra. Per nämnde vidare några invändningar mot att utföra den typ av verksamhet som utredningen diskuterar inom SLU, bl.a. att det kan bli dyrt och ta . Per vände sig även mot utredningens formulering: "Eftersom LES har ansvaret för en stor del av den verksamhet som bedrivs inom det område som utredningen gäller kan man på goda grunder anta att det nuvarande arbetet inte till fullo fyller sin funktion" och undrade på vad utredningen grundade sin ståndpunkt. Bo Öhlmér menade att det Per angivit illustrerar behovet av ekonomiska modeller och behovet av ett institut. När vi väl har byggt upp ekonomiska modeller över olika frågeställningar går det enligt Bo Öhlmér bra att snabbt svara på en rad varierande frågor. Bo Öhlmér menade vidare att ett internationellt samarbete är viktigt för lyckas med att bygga upp de modeller som är önskvärda. menar att det är möjligt att utredningen givit en ofullständig och på vissa punkter missvisande bild av LES verksamhet. påpekade vidare att för en utomstående verkar det som om varken SLU, SJV, LES eller indirekt regeringen, till fullo ansträngt sig för att möta de behov som EU-medlemskapet innebär. kommenterade de initiativet till utredningen som vid SLU tagit genom att uppvakta statssekreteraren vid . hävdade att de lanserat idén på ett sedan. SOU 1998: 108 styrde över diskussionen på frågan om en organisationskommitté och angav som skäl till detta förslag att utredningen inte haft resurser eller tid att tränga in i frågor rörande bl.a. statistik, grunddata, samordning och gränsdragning mellan angränsande verksamhet och politikområden. ansåg att det fanns ett behov av samordning men att definitionen av jordbrukspolitiken kan komma att ändras över tiden varför nya relationer kan få betydelse över tiden. återkom till att den verksamhet som föreslås begränsas till ca 10 personer och frågade om inte utredningen då mer i detalj behöver ange vilka områden som ska prioriteras? menade att utredningens text i sin nuvarande form inte är klar på denna punkt. kommenterade att institutet kan få problem med att hantera ryckigheten i den politiska agendan inom ramen för EU:s arbete med CAP och undrade hur institutet skulle hantera behovet av långsiktiga kontra kortsiktiga analysbehov. svarade att det skulle hanteras med framförhållning och att och förutsätts fortsätta sitt arbete med kortare utredningar. Det informerades under seminariet att ytterligare synpunkter kunde lämnas fram till , 1998. SOU 1998: 108 I samband med utredningens öppna seminarium har skriftliga synpunkter inkommit från: , Konsumenter i samverkan (KIS) och mot plågsamma djurförsök (NSMPD) , , (KF) () Ekologiska Lantbrukarna Nedan följer en kort sammanfattning av de olika yttrandena. De fullständiga yttrandena har överlämnats till . Utredningen har på följande punkter ändrat texten efter seminariet och de inkomna synpunkterna; tillägg har gjorts om jordbrukets kulturmiljö, texten angående LES har ändrats på ett antal punkter, texten har på ett flertal ställen ändrats med anledning av generella påpekanden om att det inte tagits tillräcklig hänsyn till konsumentintresset, ett avsnitt om sysselsättning har tillförts texten, förtydliganden har gjorts över innebörden av begreppen "samhällsekonomiska analyser" och "jordbruksområdet", texten har skrivits om vad avser det föreslagna institutets verksamhet och prioriterade frågor, utredningen har tagit till sig förslaget om ett till institutet kopplat vetenskapligt råd ("scientific adivsory board") bestående av forskare inom relevanta områden, texten har ändrats så att utredningens mening om ett fristående institut endast administrativt bör samordnas med SLU samt att lokaliseringen bör vara i , gärna i anslutning till , samt ett stort antal mindre justeringar i olika hänseenden. framhåller att utredningen inte lyft fram SOU 1998: 108 kulturmiljövårdens intressen och att det i och med miljöstöden i CAP är "alldeles tydligt att såväl kulturmiljö- som naturvärden beaktas i både stödprogrammen och när det gäller den allmänna miljöhänsynen som jordbruket skall ta". Konsumentråds yttrande berör egentligen inte utredningens utskickade arbetsmaterial utan tar istället fasta på det arbetssätt utredningen valt. Konsumentråd anser därvidlag att: "Det är emellertid oacceptabelt att ersätta remisshantering med en muntlig hearing, där inbjudan i detta fall kommer mig till handa innan hearingen, och med den ett 61-sidor långt utkast att lämna synpunkter på. är ändå i detta fall i en bättre position än andra frivilligorganisationer eftersom vi har en expert med i utredningen". () belyser i ett genomarbetat yttrande större delen av utredningen. Dels diskuteras de problemområden eller frågeställningar som utredningen identifierat. LES har inget att invända mot dessa frågeställningar i sig men menar att utredningen borde på ett tydligare sätt angivit vilka frågeställningar som anses särskilt viktiga att besvara. LES menar att det inte går att uttala sig om vilken organisationsform som är bäst lämpad för en analys- och utredningsverksamhet inom jordbrukspolitikens område innan man tydligt angivit vilka frågeställningar som i första hand skall behandlas. Frågeställningar av olika karaktär kan lämpa sig olika väl för olika arbetsformer. LES menar vidare att det är oklart vilka angreppssätt utredningen ser som lämpliga för att besvara de frågeställningar för konsumentledet som anges i utredningen. LES konstaterar att många av de arbetsområden som utredaren tar upp täcks in av uppgifter LES har .