sou · GMB36d3 · 1999-01-01 00:00:00 — Åtskillig forskning har visat att flickor och pojkar behandlas olika, att skolans arbetsformer, läromedel och undervisningens uppläggning privilegierar pojkar och att flickors erfarenheter undervärderas. Jäm- ställdhet i skolan är en pedagogisk fråga. Universitet och högskolor bör sträva efter att genusperspektiv integreras i alla utbildningar. Vidare är det viktigt att vid rekrytering till forskarutbildning ta hänsyn till jäm- ställdhetsaspekter. 4J¤NSTEM¤NNENS #ENTRALORGANISATION 4#/ Förslagen om att jämställdhetsperspektivet ska införlivas i skolan och i lärarutbildningen anser TCO är bra. Enligt utredaren visar åtskillig forskning att flickor och pojkar behandlas olika, att skolans arbetsfor- mer, läromedel och undervisningens uppläggning privilegierar pojkar och att flickors erfarenheter undervärderas. Trots skolans styrdokument och jämställdhetsmål visar undersök- ningar att flickor har en underordnad roll i skolan, att läromedlen speglar männens värld i betydligt högre grad än kvinnors, att valen till kurser och program är könsbundna. Jämställdhet är en pedagogisk fråga och ett kunskapsområde, d.v.s. det handlar både om hur man kan arbeta med jämställdhet i det dagliga pedagogiska arbetet och om att ge kun- skaper om kvinnor och män ur olika aspekter. Det är en viktig uppgift för alla lärare, redan i förskolan, att ge flickor och pojkar möjlighet att utvecklas på lika villkor utifrån intressen och förutsättningar. Allt ar- bete med barn och ungdom ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv och alla som arbetar med barn och ungdomar har ett gemensamt ansvar att arbeta för ett jämställt samhälle. Samtliga lärare har en viktig upp- gift i att motivera flickor och pojkar att göra otraditionella val såväl som inför yrkeslivet. TCO anser det därför självklart att jämställdhet ska ingå i all lärar- utbildning och instämmer helt i utredarens uppfattning. TCO anser emellertid inte att det räcker med lärare i för-, grund- och gymnasieskola utan även alla som har en undervisande uppgift på högskolan bör på lämpligt sätt bibringas kunskaper i jämställdhet. Ut- bildning är av fundamental betydelse för att lärarna ska kunna arbeta professionellt med jämställdhet i enlighet med skolans och universite- tens mål. Utvärdering av grundskollärarutbildningen visar emellertid att jäm- ställdhet är ett klart eftersatt område . TCO anser i likhet med utre- daren att genusperspektiv bör ingå i all högskoleutbildning. Det är också viktigt att de redan verksamma lärarna kan erbjudas kompetensutveckling om jämställdhet. Utredarens förslag att sprida kunskaper till skolans personal om hur kvinnligt och manligt konstrue- ras i vårt samhälle samt om "flick- och pojkkulturer" är angeläget. I detta sammanhang bör, som utredningen framhåller, utrymme för re- flexion och utvärdering av jämställdhetsarbetet skapas. Skolan tenderar att bli en kvinnoarbetsplats. I förskolan var andelen lärare , i . Allt färre män söker sig till läraryrket. Det är enligt TCO en utveckling som måste vändas. Att åstadkomma en jämnare könssammansättning i lärarkåren är en fråga av nationellt intresse. Regeringen bör ta initiativ till åtgär- der samt avsätta resurser för att stödja projekt på olika nivåer. Ett samarbete mellan olika intressenter bör sättas igång. Det är vik- tigt att lärarutbildningarna vidtar åtgärder för att få fler manliga stude- rande. Även andra förändringar behövs för att läraryrket ska bli mer attraktivt och leda till att både kvinnor och män vill bli lärare och sedan stanna kvar i yrket. TCO har tidigare avvisat förslag om borttagen timplan på och delar inte utredarens uppfatt- ning i denna fråga. TCO anser däremot att en försöksverksamhet under noga fastställda förutsättningar kan vara värd att pröva och noga utvär- dera ur ett jämställdhetsperspektiv. De möjligheter som finns i att ha arbetat medvetet med jämställdhet inom timplanens ram bör utnyttjas i första hand. är positivt till att jämställdhet uppmärksammas som kunskapsområde i skolan. ,ANDSORGANISATIONEN I 3VERIGE ,/ LO stöder utredningens förslag. Grunderna för ojämställdheten mellan kvinnor och män skapas mycket tidigt i livet. Skolan och utbildningen på alla nivåer i samhället har en mycket viktig funktion att fylla i ska- pandet av det jämställda samhället. Jämställdhet är inte bara en åsikts- fråga utan i hög grad en fråga om kunskap. Vi bör sträva efter att ge- nusperspektiv integreras i all utbildning. Jämställdhetsarbetet inom utbildningssystemet på alla nivåer hör till de väsentligare för en långsiktig påverkan och utveckling, för att det skall kunna spridas till alla delar av samhället. anser att utred- ningen behandlat denna fråga på ett alltför ytligt och vagt sätt med då- ligt genomarbetade förslag. Åtgärdsförslagen borde i högre grad lyfta fram skolans möjligheter att bidrag till ett mer jämställt samhälle. För detta krävs en satsning på kunskapsspridning, utvecklingsprojekt och forskning inom området och ett medvetet rekryteringsarbete med sikte på jämnare fördelning av könen inom lärarkårens alla områden och ni- våer. Jämställdhet i skolan är en pedagogisk fråga sägs det i betänkan- dets förslag till åtgärder. Detta trots att hela utredningen handlar om makt - makt att synliggöra och makt att förändra. Hur skolan kan bear- beta detta behöver utvecklas och skolans och hela utbildningens roll markeras tydligare. På denna punkt saknar utredningen i stort sett underliggande forskar- rapporter, och flera förslag framstår som lösryckta och illa underb ygg- da. Exempelvis presenteras inga som helst belägg för att ett slopande av skolans timplaner skulle vara befrämjande i ett jämställdhetspers- pektiv. Centrala frågor, såsom de starkt könsbundna valen i gymnasie- skolan, berörs inte alls i förslagen. Flertalet förslag är antingen mycket vagt formulerade eller innebär ingen högre ambitionsnivå än den som redan finns , exempelvis beträffande genusperspektiv i lärarutbild- ning och högre utbildning. Vi saknar konkreta förslag såsom ekono- miskt stöd till läromedelsproduktion på området och stöd till forskning om genusaspekter på skola, högskola och lärarutbildning. Frågan om genusperspektiv i undervisningen vid landets grundskolor och gymnasier är inte tillräckligt genomlyst i utredningen. Det krävs ytterligare forskningsunderlag för att se avskaffandet av skolans timplan som ett sätt att förändra i jämställd riktning. Det är däremot redan nu klart att genusperspektiv på utbildning kräver vidareutbild- ning av lärare och särskild satsning på genusforskning och/eller genus- perspektiv inom samtliga vetenskapsområden. En sådan satsning bör få statsmakternas stöd både ekonomiskt och ideologiskt och ska göras i samarbete med universitet och högskolor. Synen på kunskap och kunskapsmängd i den svenska skolan har av- görande betydelse för utvecklingen mot ett jämställt samhälle och stör- re ekonomisk makt och ansvar för kvinnor. Kunskaper inom exempel- vis hushållsarbete och omvårdnad bör uppvärderas och göras synliga i kursplaner och andra styrdokument för grund- och gymnasieskolan. Begreppet "social kompetens" som ofta används för att förklara arbetsmarknadens krav på arbetssökande, utgör en annan form av kun- skap och erfarenhet som bör uppvärderas ytterligare i skolan. "Social kompetens" är relaterat till exempelvis omsorg och vård, som traditio- nellt betraktats som en kvinnlig kompetens och kunskap. Det är i sko- lan som stor del av individuella och kollektiva genus i kulturen tar form. Forskning om detta, som kan vara pedagogisk eller av annat slag, är av stor vikt för att vi ska förstå hur genus skapas och upprätthålls, bl. a. inom skolans undervisning. Det är angeläget att undersöka de möj- ligheter man har att ifrågasätta traditionella könsroller som ett led i ut- vecklandet av nya. har som mål att vara ett internationellt framstå- ende universitet och har som målsättning att verka för att studier och forskning utförs i en miljö som erbjuder jämställdhet mellan könen. konkurrensförmåga ökar om jämställdhetsarbetet bedrivs på ett framgångsrikt sätt. Ett av de medel som används är att, precis som i Kvinnomaktutred- ningen, arbeta med utvärderingar och kartläggningar som i sin tur tyd- liggör behovet av fortsatt jämställdhetsarbete och utveckling. Univer- sitet och högskolor har ett stort samhällsansvar. Där utbildas många av morgondagens beslutsfattare och aktörer i samhället. Frågor som stora delar av samhället grundar sig på ställs och diskuteras i den akademiska miljön. Där finns kompetens för utbildning och forskning med genus- perspektiv. Men kompetensen utnyttjas inte tillräckligt. Det beror dels på att universiteten, generellt sett, inte utnyttjas tillräckligt som den viktiga intellektuella miljö de är, dels på det hierarkiska system och den maktstruktur i vilken forskning och undervisning bedrivs. Kvinnliga forskare, kvinnoforskning och forskning med genusperspektiv har svårt att få erkännande, tillräckliga medel och en rättvis bedömning inom akademin. Universitet och högskolor utgör emellertid intellektuella maktcentra som av minst tre skäl bör användas för den typ av forskning som föreslår ska göras : ·Denna kompetens både kan och behöver utnyttjas för att i den aka- demiska miljön ytterligare kunna växa och påverka forskning och aka- demisk tradition. · Forskningen ger långsiktig, djup och bred påverkan på samhället via effektiv forskningsinformation och högre utbildning. Utredningen ger få konkreta förslag till hur jämställdhetsfrågor ska behandlas i högskoleutbildningar men anser, att de är särskilt viktiga att beakta i utbildningar som leder till yrkesverksamhet med inriktning mot personal och organisation. I detta sammanhang är det viktigt att framhålla lärarutbildningen betydelse. Som lärarutbildare måste man vara medveten om, att jämställdhet inte bara är en attitydfråga utan också ett kunskapsområde i lärarutbildningen. För att dessa allmänna målformuleringar ska få genomslag i undervisningen måste de också finnas med i konkreta handlingsplaner och i kursplaner. Utredningens förslag, att pedagogiska kurser för högskolelärare där genusperspektiv integreras ger meritvärde, tillstyrkes. För detta behövs extra finansie- ring. Ökningen av andelen kvinnliga professorer är oroande låg. Andelen kvinnor som söker professurerna är likaledes låg. Eftersom antalet kvinnliga professorer långt understiger jämställdhetsmålet, krävs lång- siktigt stöd. Ansvaret för att lösa det specifika problemet ligger hos universiteten och högskolorna i första hand, men interna satsningar är inte tillräckliga. Den ojämna könsfördelningen avspeglar det svenska samhällets brist på jämställdhet i stort. De särskilda medel till professurer och andra lärar- och forskar- tjänster som getts har varit betydelsefulla för arbetet för ökad jämställdhet. Genomförd framstående forskning med genusperspektiv där många kvinnor bidrar, utgör ett annat viktigt stöd för en ökad tillsättning av kvinnor på ledande positioner inom ve- tenskapssamhället. Situationen är fortfarande högst oroande och pro- cessen är på väg att avstanna. föreslår därför fort- satt stöd för denna verksamhet. Många kvinnliga forskare arbetar inom humaniora och samhällsvetenskap. Där har genusperspektiv utvecklats och där finns flera viktiga teoriorienterade och mycket kompetenta forskargrupper. vill därför peka på behovet av ekonomiskt stöd till dessa forskningsmiljöer. I utredningens förlag till åtgärder finns ett avsnitt med rubriken trots att utredningen i ringa ut- sträckning behandlat dessa områden. Utbildningssystemets alla nivåer är viktiga i arbetet för jämställdhetssträvanden och bör inte glömmas bort. Det är därför olyckligt att de korta formuleringar som finns om utbildning i åtgärdsförslaget inte bygger på lika nyanserade analyser som görs avseende ekonomiska förhållanden respektive arbets- och maktfördelning. Medan utredningen i sin helhet visar hur strukturella förhållanden ger kvinnor och män olika villkor och olika ersättning för arbete antas i utsagorna om utbildning att "... varje lärare behöver kunskap om flick- ors och pojkars olika förutsättningar" (s 203). Denna formulering anty- der att man utgår ifrån att flickor och pojkar som individer har olika förutsättningar för t.ex. inlärning, något som starkt kan ifrågasättas uti- från existerande forskning. Det är något helt annat att ifrågasätta att kunskapsinnehåll, undervisning och lärande inte är "könsneutralt" utan en konsekvens av sociala könsstrukturer/genussystem. Formuleringen " Kunskaper om hur manligt och kvinnligt konstrueras i vårt samhälle, om pojk - och flickkultur" bör spridas till skolornas personal, (s 204) säger därför något annat än den föregående texten. En grundläggande analys av konsekvenser av könstillhörighet med utgångspunkt i individ- respektive systemnivå bör göras som grund för förslag om åtgärder av- seende skola och lärarutbildning. I detta sammanhang är det viktigt att uppmärksamma att läraryrket håller på att "feminiseras" på alla nivåer inom skolan och det får naturligtvis konsekvenser för jämställdheten. Orsakerna till denna utveckling är många men tyngst kanske väger lä- raryrkets låga lönenivån. Vi vill också påpeka behovet av att tillämp- ningen av "jämställda utbildnings- och kursplaner" följs upp. Planerna som sådana är i allmänhet redan väl utformade. Skolkommittens förslag att i ersätta timplanen med garanterad undervisningstid kan leda till en bättre verksamhet i framti- den genom att skolämnena inte framstår så tydligt manligt/kvinnligt markerade och avgränsade. Det finns dock en risk att "dyra" ämnen som slöjd och hemkunskap får mindre tid och mindre ekonomiska re- surser . Dessa ämnen är viktiga för att klara vår vardag och för- bereder både flickor och pojkar, i förlängningen kvinnor och män, för en god livskvalitet och ett jämställt hushåll. Att hantera vardagslivet på lika villkor innebär att villkoren för yrkesarbete och politiskt engage- mang blir lika för både kvinnor och män, något som är nödvändigt för demokratin. Genomförandet av garanterad undervisningstid bör utvär- deras . En annan utsaga där mer behov av genomgripande analyser finns gäller universitet och högskolor. Man skriver: "Universitet och hög- skolor bör sträva efter att genusperspektiv integreras i alla utbildning- ar." Ett problem med denna formulering är att det är inte självklart vad " genusperspektiv" betyder. Några exempel på innebörder är: -Medvetenhet hos lärarna om existensen av ett genussystem: -Förmågan att använda könsmedvetenhet för att organisera under- visningssituationen så att den främjar rättvisa och jämställdhet. -Undervisningen organiseras könsmedvetet , så att varje student- grupp träffar både kvinnliga och manliga lärare i så lika proportioner som möjligt -Inom varje disciplin finns särskilda kurser där könsperspektiv fo- kuseras. -Undervisningen presenterar brett och neutralt olika könsperspektiv inom en disciplin -Undervisningen presenterat ett normativt könsperspektiv. -I undervisningen tydliggörs kvinnliga och manliga forskares insat- ser inom en disciplin i undervisningen tydliggörs betydelsen av genus- system för disciplinens vetenskapliga historia osv. Med så många tänkbara innebörder i begreppet "genusperspektiv" kan det motverka sitt syfte om man använder det utan preciseringar, analys och argumentation . Det finns talrika exempel på en slarvig an- vändning av begreppet som både av kvinnor och män kan uppfattas som starkt normativ och därmed som en kränkning av grundläggande principer om allsidig analys och kritisk tänkande som ledstjärnor i uni- versitetsundervisning och forskning. Ett område för framtida forskning, som inte finns med i utredningens åtgärdsförslag skulle röra genus- perspektivens innebörder och användning inom olika discipliner och situationer i högskolan. Högskolan berörs relativt lite i betänkandet. Vi anser t ex att genus- perspektivet bör genomsyra all högskoleutbildning inte enbart lärarut- bildningen. Inom högskolan pågår ett intensivt arbete för att påverka rekryteringen till högre utbildning i könshänseende. Tekniska högsko- lan har drivit projektet "flickor och teknik" för att få fler kvinnliga civilingenjörer. I direktiven för uppdraget om det s k Nying- projektet, dvs att utforma framtidens civilingenjörsutbildning ingår sär- skilt att beakta genusperspektivet. För det mesta har de rekryteringsbefrämjande åtgärderna gått ut på att få fler kvinnor till mansdominerade högskoleutbildningar. Som framgår av universitets årsredovisning vidtas också åtgär- der för att söka öka andelen män i flera kvinnodominerade utbildningar bland annat lärarutbildningarna och vissa vårdutbildningar. Förändras relationerna män-kvinnor i grundutbildningen förändras också rekryte- ringen till Forskarutbildningen. Ett skäl till minskad rekrytering av kvinnor till forskarutbildningen kan vara att de kvinnodominerade lärarutbildningarna och vårdutbild- ningarna endast i undantagsfall är direkt behörighetsgivande till fors- karutbildning, medan en civilingenjör kan gå direkt. I övrigt har endast få undersökningar presenterats som belyser mäns och kvinnor attityder inför forskarutbildningen. De få som genomförts visar att det finns skillnader i attityder mellan män och kvinnor, men hur signifikant detta är i förhållande till andra påverkansfaktorer är oklart. Här behövs sä- kert ytterligare belysning utifrån flera olika aspekter. Vid byggs upp ett nytt forsk- ningstema, tema , vars uppgift är att forska kring genusrelaterade frågor. Vi är övertygade om att detta forskningsarbete kommer att ge ett värdefullt kunskapstillskott att beakta bland annat i jämställdhetsar- betet. De första forskartjänsterna är under tillsättning och antas den första doktorandkullen. konstaterar att den högre utbildningens betydelse för ökad jämställdhet är mycket knapphändigt behandlad i utredningen. Att framhålla som görs på sid 6 att" Även på högskolenivå bör genuspers- pektivet finnas med i all utbildning" och på sid 203 att universitet och högskolor bör sträva efter att genus perspektivet integreras i alla ut- bildningar är förvisso önskvärt men något avslaget mot bakgrund av den verksamhet som redan pågår för att uppnå de målen. .ATIONELLA 3EKRETARIATET F¶R GENUSFORSKNING VID '¶TEBORGS UNIVERSITET Vi instämmer i förslagen till åtgärder vad gäller jämställdhet i skola och högskola. Utredaren borde dock ha anknutit till betänkandet Viljan att veta och viljan att förstå: Kön, makt och den kvinnovetenskapliga utmaningen i högre utbildning, SOU 1995:110. Även här fanns t. ex.kravet på att ett köns-/genusperspektiv borde finnas med i all utbild- ning. Nationella sekretariatet för genusforskning anser att ett sätt att för- verkliga detta är att föra in genuskunskap som en obligatorisk del av kurser i högskolepedagogik.Utredningen understryker vikten av kvin- no-/genusforskning, något som vi livligt instämmer i. Här vill vi påtala vikten av mer medvetna satsningar på integrering av denna forskning i universitetens olika discipliner. (ANDELSH¶GSKOLAN I 3TOCKHOLM Vi stödjer utredningens förslag om att integrera genusperspektiv på högskolenivå. Det är oerhört viktigt att ett fortsatt arbete med integre- ring får stöd . På pågår projekt, delvis i samarbete med , som ett led i detta arbete. Det är en viktig grund för att förändring ska kunna ske också i arbetslivet. Okun- skap om betydelser av kön är ett problem i näringslivetidag. (¶GSKOLAN I +ARLSTAD Lägg till barnomsorg, fritidsverksamhet och universitet i rubriken, eventuellt ändra den till: Jämställdhet inom barnomsorg, fritidsverk- samhet och utbildning. I betänkandet står det att: "Jämställdhet i skolan är en pedagogisk fråga. Därför behöver varje lärare kunskap om flick- ors och pojkars olika förutsättningar". Ni skriver vidare att: "Jämställdhet som pedagogik ska finnas med i all lärarutbildning". För oss är det oklart vad ni menar med "jämställdhet som pedagogik". Det är vidare lite oklart vad "olika förutsättningar" betyder och vi befarar att detta kan misstolkas som att flickor och pojkar är olika och på så sätt fördunkla den process genom vilken de blir det. En kulturell könsstereotypifiering kan vara lika illa som en biologisk. Vi menar att samtliga som arbetar med barnomsorg, fritidsverksamhet och utbild- ning ska ha kunskaper om kön som vilar på genusvetenskaplig grund. Denna kunskap ska erhållas genom deras ordinarie utbildningspro- gram, där även kunskap om andra villkor som inverkar på flickor och pojkars samt kvinnors och mäns förutsättningar, exempelvis klass och etnicitet, bör förmedlas. Det framhålls att vid universitet och högskolor bör all utbildning beakta könsproblematiken och i synnerhet de som utbildas inom personal och organisation. Vi vill betona att detta beaktande ska gälla alla utbildningar, i syn- nerhet med tanke på att: "Det säkraste sättet att nå toppen i det privata näringslivet är att ha en teknisk utbildning" (s 2). Även naturvetare och ekonomer innehar ofta positioner som är förenat med makt över andra människor och över hur mening konstrueras och legitimeras. Det är därav lika viktigt att dessa studenter får stifta bekantskap med könsproblematiken som de som utbildas i personalfrågor. När stu- denterna väl är ute i arbetslivet, torde mycket vara vunnet om maktre- lationen mellan könen synliggjorts och problematiserats inom ramen för högskole- eller universitetsutbildningen. På detta sätt kanske jäm- ställdhetsprojektet kan undgå att anta den ad-hoc karaktär det tenderar att göra, där ofta några få "införstådda" driver jämställdhetsfrågor vid sidan av den ordinarie verksamheten. Betänkandet lyfter fram skolans roll att genom attitydpåverkan skapa förutsättningar för förändringar i det långsiktiga jämställdhetsarbetet. Vad gäller skolans roll har också RRV i "Arbetsmarknadspolitiska åt- gärder - ett effektivt styrmedel mot könsuppdelning på arbetsmarkna- den?" noterat att myndigheterna inom utbildningsområdet redovisar få konkreta insatser som syftar till att bryta traditionella könsmönster. Enligt RRVs bedömning har myndigheter och institutioner som har att göra med unga människor en viktig roll i detta arbete. Enligt AMS bedömning är alla tre förslagen av utomordentligt stor vikt för att den enskilde eleven i sitt fortsatta liv ska få en reell möjlighet att utbilda sig till det yrke som passar honom eller henne bäst utan att sty- ras av ett traditionellt könsrollstänkande. Detta är också en viktig bas för möjligheterna att bryta den könsuppdelade arbetsmarknaden. instämmer i utredningens bedömning att utbildnings- valen är starkt könsuppdelade och välkomnar en fortsatt satsning för att stimulera alla ungdomars, men framförallt flickors, intresse för natur- vetenskap och teknik, tillägger att satsningar motsvarande de som syf- tar till att stimulera flickors intresse för naturvetenskap och teknik är nödvändiga för att stimulera pojkars intresse för utbildningar med lä- rar- och vårdinriktning, Utredningen hävdar att "en orsak bland många till den starkt segre- gerad arbetsmarknaden är att pojkar och flickor redan tidigt väljer olika utbildningsvägar". "Utbildningsvalen i skolan är i stort sett lika kön- suppdelade som . Det bäddar för en fortsatt könssegregerad arbetsmarknad. "driver i samarbete med . Syftet är att stimulera ungdomars och framför allt flickors intresse för naturvetenskap och teknik. Effekter som direkt går att hänföra som resultat av projektets verksamhet är svåra att identifiera men klart är att en större andel ele- ver, och av dessa en ökande andel flickor, söker sig till gymnasiets NV- program. vänder sig i första hand till lärare i såväl grund- skola, gymnasium som högre utbildning, med syftet att genom bl.a. pedagogisk utveckling i undervisningen få fler flickor att välja natur- vetenskap och teknik. ställer sig positiv till fortsatta prioriteringar för ökad rekrytering till nämnda ämnesområden. Hög- skoleverket välkomnar regeringens aviserade fortsatta satsningar då har avslutats .