sou · GMB323 · 1999-01-01 00:00:00 — Small and medium-sized enterprises that export projects and heavy capital goods do not have the same expertise and contacts with lenders as the largest companies. I therefore propose that EKN be instructed to provide assistance for medium-sized project exporters and exporters bound by long credit terms to identify and take advantage of suitable financing opportunities. I propose that EKN, together with the and the (), be instructed to prepare an information campaign on government schemes that exist to help finance small enterprises exports. can grant operating credits, or guarantees for bank-financed operating credits, to expanding enterprises. should be instructed to ensure that small export enterprises are informed and can take ad- vantage of opportunities to obtain operating credits, or guarantees for such credits, in connection with export operations. The growing presence of private buyers and the shift towards pro- ject financing increases the need to be able to assess the credit risks associated with such operations. EKN must have qualified personnel in this area in order to be able to make the necessary risk assessments and execute the new types of business transactions, as well as the resources to hire external specialists. I propose that EKN be authorized to increa- se its administrative budget for the purpose of hiring qualified person- nel in the field of project financing and hiring the specialists needed to deal with individual applications and monitor the risk trends in indivi- dual projects. I propose that EKN acquire in-house environmental assessment skills so that it can evaluate potential credit risks associated with the environmental impact of investments that are the subject of applica- tions for export credit guarantees submitted by export companies. Of the proposals mentioned above only one, i.e. the introduction of an exclusive interest compensation system, is likely to affect the budget. The main reason for introducing such a system is to give Swedish exporters the same opportunities as those already available to their competitors. The change is also desirable in view of the need for fair competition between lenders. Given the current loan volume and interest rates and the current system for managing differences in interest rates, the additional cost for a complete interest compensation system would be in the region of – 12 million annually. The additional expense during the first year is estimated at – 3 million. The increase in the budget appropriation might be reduced if the Government decides on a lower compensation rate than that used in several foreign CIRR-systems. I have considered the question of how the extra cost could be financed and have concluded that it should be possible to cover the increase in costs by a corresponding increase in revenue. Den statsstödda exportfinansieringen genomlystes och presenterades i Statens roll i finansiering av export (SOU 1988:42). Huvudvikten lades vid exportkreditgarantierna, medan kreditgivningen berördes i mindre omfattning. Utredningens förslag genomfördes i huvudsak (prop 1989/90:40, NU 19). Sedan den senaste genomlysning- en har stora förändringar skett i omvärlden, bl.a. övergång till mark- nadsekonomi i tidigare planekonomier, öppnare världshandel, föränd- ringar i exportens sammansättning och finansiering, samt förändringar på kredit- och kapitalmarknaderna. Förutsättningarna för statens med- verkan i exportfinansieringen har av dessa skäl ändrats. Mitt uppdrag har därför varit att med huvudsaklig inriktning på kre- ditgivningen göra en översyn av det statsstödda exportfinansierings- systemet och de regler och internationella riktlinjer som påverkar möjligheterna för svenska exportörer att erbjuda konkurrenskraftiga finansieringslösningar. Jag har haft till uppgift att visa hur de nämnda viktigare förändringarna i omvärlden, t.ex. den ökande projektexporten, utvecklingen inom det internationella samarbetet (bl.a. EU och ), samt förändringarna på finansmarknaderna, påverkar detta system, samt lägga fram de förslag till förändringar som dessa omvärldsföränd- ringar motiverar. En annan uppgift har varit att identifiera och analyse- ra lagstiftning och regelverk, t.ex. dubbelbeskattningsregler, som på olika sätt påverkar konkurrenssituationen avseende exportfinansiering. Det statsstödda exportfinansieringssytemet som omfattar främst ga- rantigivning hos () och kreditgivning hos AB (). Detta system har stor betydelse för export till vissa marknader. EKN och SEK spelar också en roll i samfi- nansiering med internationella finansieringsorgan. Denna roll har jag haft att studera. Jag har också haft i uppdrag att jämföra det svenska systemet med motsvarande system i viktigare konkurrentländer. De områden som jag enligt direktiven särskilt skall pröva är för det första den organisatoriska strukturen på det statsstödda exportfinansie- ringssystemet, och om det finns behov av nya lösningar. För det andra skall jag pröva den statstödda exportkreditgivningen och bl.a. bedöma om riktlinjerna lämnade av riksdag och regering bör ändras eller om det stöd som lämnas av SEK kan lämnas även av andra aktörer. För det tredje skall jag pröva statens engagemang i annan exportkreditgivning och projektfinansiering, och bl.a. överväga hur statens intresse av att en effektiv finansieringsverksamhet på området inom och utom landet kan tillgodoses. För det fjärde skall jag pröva den statsstödda exportkredit- garantigivningen, och bl.a. bedöma om de beslutade riktlinjerna bör ändras i några väsentliga avseenden. Jag har vidare haft i uppdrag att undersöka om särskilda insatser bör vidtas för de mindre och medelstora företagen. 1.2Definition av exportfinansiering och avgränsningen av mitt uppdrag Enligt OECDs skrift om exportkrediter (Export tems in Member and Non-member Countries) uppkommer en exportkredit när en utländsk köpare av varor och/eller tjänster har fått möjlighet att skjuta upp betalningen – beviljats en kredit. Krediten kan ha formen av en leverantörskredit, dvs. vara beviljad av exportören, eller köparkredit, dvs. vara beviljad av säljaren utsedd bank eller annan kreditgivare till köparen eller dennes bank för att finansiera exportaffä- ren. Statsstödd exportfinansiering definieras av som när en of- fentlig garanti eller försäkring lämnats för att avlasta exportören eller kreditgivaren kreditrisken för den exportkredit denne beviljat köparen. Beviljas krediten eller refinansieras den av en offentlig kreditgivare eller kreditgivare som arbetar för statens räkning eller om krediten beviljats offentligt räntestöd räknas den också som statsstödd. Kombi- nationer av garanti- och kreditstöd räknas också som statsstödd export- finansiering. Det innebär att min utredning omfattar de exportkrediter som be- viljas av SEK, såväl de som beviljas inom ramen för det statsstödda systemet (s-systemet), som de som beviljas till marknadsvillkor oavsett om krediterna är statligt garanterade eller inte. Den omfattar också krediter som riskavtäckts med hjälp av EKNs exportkreditgarantier oavsett risktid. Huvudvikten har lagts vid att bedöma statens roll och det framtida behovet av statens medverkan i exportfinansieringen, samt hur en sådan medverkan bäst organiseras. Det har däremot inte ingått i upp- draget att utvärdera EKN och SEK som sådana. Min utredning innebär således ingen fullständig analys av dessa två organisationer. Jag har lagt särskild vikt vid att analysera förändringar på kredit- och kapitalmarknaderna och i exportens uppläggning och finansiering. Dessa faktorer har nämligen en avgörande betydelse för statens framti- da roll inom exportfinansieringen, och för hur denna roll ska organise- ras. I mitt uppdrag har inte ingått att utreda de s.k. u-krediterna (blandade krediter). Dessa har behandlats i Sidas . Rapporten presenterades , och den har legat till grund för avsnittet om krediter och garantier och regeringens överväganden angående detta i prop 1997/98:1 (utgifts- område 7). I propositionen konstateras bl.a. att u-kreditsystemet visat sig fungera väl och att det i sina huvuddrag bör behållas. Utökade möjligheter att använda obundna u-krediter införs dock inom ramen för internationellt överenskomna regler. Detta ökar möjligheten för att utfärda krediter i samfinansiering med m.fl. Rege- ringen delar också Sidas åsikt att ett ökat utrymme bör finnas för pro- jektfinansiering. Regeringen ser vidare positivt på förslaget till en fristående biståndsmotiverad garantigivning, som inte är kopplad till u- kreditsystemet och föreslår att en sådan införs. av (rskr 1997/98:35). Den korta tid som jag haft till mitt förfogande att fullgöra utrednings- uppdraget har medfört restriktioner vad avser formen för utredningen. Jag har därför valt att driva arbetet utan hjälp av formellt utsedda sakkunniga och experter. I stället har jag etablerat kontakter direkt med företrädare för olika parter. Jag har också haft möten med företrädare för exportnäringen, banker etc. Jag har sålunda under utredningsarbetet hämtat in synpunkter och underlagsmaterial från EKN och SEK, som hanterar det statsstödda exportfinansieringssystemet. Vidare har jag inhämtat synpunkter från de banker som organiserar exportkrediter för svenska exportörer, såväl de svenska som de utländska. Jag har haft att särskilt pröva om det finns behov av ökade möjligheter till risktagande vad avser statens intresse av att tillgodose en efterfrågan på exportkrediter och projektfi- nansiering inom och utom landet. I denna fråga har jag inhämtat syn- punkter från de svenska banker som innehar samtliga B-aktier i . Jag har vidare haft kontakt med , , Fi- nansinspektionen och med internationella finansieringsorgan som Nordiska Investeringsbanken, Europeiska Investeringsbanken och Europeiska . Jag har också inhämtat information från privata kreditförsäkrare, specialförsäkringsinstitut och investment- banker. I har jag vidare inhämtat synpunkter och underlagsmaterial från de stora exportörer som använder sig av det statsstödda exportfi- nansieringssystemet. Jag har också inhämtat information och synpunk- ter från mindre och medelstora exportföretag. Vidare har jag samrått med Sida, , och , liksom med . För att kunna jämföra det svenska exportfinansieringssystemet med utländska har jag under utredningsarbetet besökt , , , och för att studera exportfinansie- ringssystemet, inklusive det statsstödda, i dessa länder. Jag har också studerat delar av de statsstödda systemen i och . Jag har under utredningsarbetet tagit del av pågående utvecklingsar- bete inom EKN och SEK. Jag har vidare tagit del av det arbete angåen- de svensk projektexport som näringslivet utfört och som presenterats i rapporten – en kraftsamling och deltagit i det seminarium i då materialet presenterades. Samråd har skett med utredningen angående finansiering av mark- nadssatsningar i . Jag har under utredningens gång uppvaktats av . Föreningen har föreslagit att frågan om miljöpröv- ningar bör tas upp av mig, alternativt att jag föreslår att frågan blir föremål för fortsatt utredningsarbete. Vidare har Swedish Pulp and , en export- samverkansgrupp inom vars medlemmar är leverantörer av maskiner, utrustningar och tjänster till massa- och pappersindustrin, överlämnat en av dem genomförd utredning om de svårigheter företa- gen upplever inom denna sektor när det gäller kreditmöjligheterna. Exportens stora roll för den svenska ekonomin, exportens karaktär och de förändringar som skett på utrikeshandelsområdet redovisas i kapitel två. I kapitel tre behandlas hur exporten finansieras samt de ändringar på finansieringsområdet som skett , bl.a. genom nya finan- sieringslösningar. Statens roll i exportfinansieringen avhandlas i kapitel fyra. Här redovisas bl.a. utvecklingen av det statliga risktagandet och de internationella regelverk som styr den statsstödda exportfinansie- ringen. Den statsstödda exportkreditgivningen, som kanaliseras via SEK, avhandlas i kapitel fem. Här beskrivs bl.a. SEKs uppgifter och verksamhetens utveckling, samt hur exportkreditsystemen i några konkurrentländer är utformade. I kapitel sex beskrivs det statliga risk- tagandet i exportfinansieringen. Detta risktagande kanaliseras via EKN, och myndighetens uppgifter och verksamhetens utveckling redovisas i kapitlet, liksom bl.a. de ändringar i garantigivningen som initierats av EKN. Andra länders garantigivning presenteras också i kapitlet. Betänkandet avslutas med generella slutsatser och förslag till förändringar i kapitel sju. Kapitel två till sex är främst en genomgång av exporten, exportfi- nansieringen och kapitalmarknaderna och hur dessa har ändrats . Likaså presenteras den statsstödda export- finansieringen, dess aktörer och hur verksamheten har ändrats . Den som är väl förtrogen med dessa frågor kan med fördel gå direkt till förslagskapitlet. Den som anser sig behöva en kort repetition av huvuddragen i de senaste årens utveckling rekommenderas att läsa de sammanfattande slutsatser som avslutar kapitlen två till sex. 22 Finansiering av exporten Finansiering av exporten 23 2Exportens roll för och svensk ekonomi Utrikeshandeln har alltmer utvecklats mot en liberalisering och globalisering. Perioden har inneburit högre tillväxt av handeln än under den s.k. oljeboomen , trots att västvärlden genomgick en allvarlig recession. Utrikeshandeln omfattar vidare en allt större andel av världens BNP, som världen får allt fler multinationella eller transnationella företag som har produktion i flera länder. Utrikeshandeln har därför ökat i förhållande till världsproduktionen. var världsexporten i relation till BNP och var den . Företagens internationalisering har bl.a. inneburit att multinationella och transnationella företag ökar i antal och storlek. De flesta av de stora svenska multinationella företagen har redan större delen av sin produktion utomlands.1 Allt fler företag konkurrerar på alla de stora marknaderna. De svenska företagen har huvudsakligen investe- rat i andra industriländer, främst . Expansionen utomlands sker vanligen för att få tillgång till större marknader. Medan de multinatio- nella storföretagen betyder mycket för och svensk ekonomi, betyder som marknad allt mindre för dessa företag. Internationaliseringen av de svenska exportorienterade företagen fortsätter och det märks också på det faktum att en betydande andel av exporten från de största svenska koncernerna är försäljning till egna dotterbolag utomlands. Drygt hälften, eller , av den svenska ex- porten går till utländska dotterbolag. Internationellt sett är den rådande trenden att internexporten ökar för de multinationella företagen, vilket 1 och exportmarknaden mot , 1996, s. 260 24 Finansiering av exporten bl.a. påvisas i studier som FN utfört. överstiger de interna- tionellt verkande svenska företagens utlandsförsäljning numer deras export från . Utlandsförsäljningen uppgick till 600 miljar- der kronor medan exporten uppgick till 300 miljarder. Världshandeln har också blivit öppnare genom att olika handelshin- der har begränsats. isolerade tullmurar och planekonomier av världens arbetare från internationell konkurrens, medan motsvarande siffra beräknas bli . 2 Handeln har fortsatt att liberaliseras genom bl.a. /. , efterträtt av WTO, har gjort en stor insats för världshandelns liberalise- ring sedan . Arbetet med liberalisering rörde först importtullarna, som bland de ursprungliga medlemmarna var vid starten. Allt fler länder har skrivit under , och är 128 stater medlemmar. Tillsammans representerar de av världshandeln. Den regionala integrationen i form av bl.a. EU och har också förstärkts och det har inneburit en fortsatt minskning av handelshindren. Företagen har vidare blivit mer specialiserade. De kan därför kon- centrera sig på ett mindre antal produkter och sälja dessa i långt större volym än den inhemska marknaden tillåter. Därmed stiger konkurrens- kraften som styckekostnaden sjunker. Det är särskilt viktigt för mindre industriländer (som ) att på detta sätt få tillgång till avsättningsmöjligheter för sina specialiteter, eftersom deras hemma- marknad är begränsad. Företagen har blivit mer marknads- och kundorienterade, istället för produkt- och teknikorienterade. är de inriktade på att till- fredsställa ett visst antal marknadssegments, dvs. kundgruppers, efter- frågan. Detta medför behov av att etablera sig närmare kunderna. Inte bara de större företagen deltar i internationaliseringsprocessen utan små- och medelstora företag deltar också. Den positiva utveck- lingen för småföretag inte bara i utan också utomlands har skett parallellt med en ökad internationalisering av nä- ringslivet. För många småföretag har exportförsäljningen blivit ett villkor för överlevnad och fortsatt utveckling. Danska erfarenheter visar att småföretagens internationaliseringsprocess blir allt mer varie- rad till form och innehåll. Samarbete i nätverk, licensavtal, joint ventu- res m.m. kompletterar den traditionella bilden av internationalisering genom export och etablering av utländska dotterbolag. 2Sverige och exportmarknaden mot , 1996, s. 17 3Johanisson B och (red); Företag, företagare, företagsamhet, Stiftelsen forum för småföretagarforskning 1996, s. 118 Finansiering av exporten 25 Den internationaliseringsprocess som de stora företagen är del av har sådeles sin motsvarighet hos småföretagen. Processen ser emeller- tid annorlunda ut. Istället för att vara en rationell process visar studier att mindre företag ofta inleder exportaktiviteter utan mer ingående planering. koncentrerar sig inte heller på en eller ett par utlandsmarknader, utan har istället valt att gå ut på ett större antal marknader som synes vara valda mer eller mindre slumpmässigt. Små- företagens internationaliseringsprocess kan beskrivas som en nätverksprocess. 2.2Sverige blir allt mer beroende av exporten För har den utveckling som beskrivits i föregående avsnitt inneburit att landet för sin välståndsutveckling blivit mer beroende av utrikeshandel inkl. export. Exportberoendet har successivt ökat mätt som andel av BNP. Exporten sett som procent av BNP har trendmässigt ökat från 1986 till . Tjänsteexporten beräknas uppgå till 111 miljarder kro- nor. Om tjänsteexporten läggs till varuexporten uppgår det samlade värdet till av BNP. Värdet av den svenska exporten har stigit räknat i löpande priser. var export totalt 566 miljar- der kronor. innan var siffran 265 miljarder. Alla länder blir allt mer beroende av internationell handel, men detta gäller i särskilt hög grad mindre industriländer. Det höga export- beroendet är alltså inte unikt för . I våra grannländer ligger varuexporten på av BNP (, och ). Större länder, undantaget där exportens andel uppgick till , är i betydligt mindre utsträckning beroende av ex- porten p.g.a. större avsättningsmöjligheter på hemmamarknaden. USAs export låg exempelvis 1995 på och på av BNP. 4 Småföretagen i , , s. 92 26 Finansiering av exporten 2.3Sverige är mycket beroende av exporten från några få, stora företag Företagsstrukturen i kännetecknas av ett mindre antal stora internationellt välkända företag, och ett stort antal småföretag. Vårt land är i hög grad bundet i ekonomiskt hänseende av utvecklingen inom storindustrin. Jämfört med andra industriländer är starkt storfö- retagsberoende. Koncentrationen blir än större om man tar hänsyn till att flera av företagen tillhör en koncern, vilket framgår av tabell 2.1. För storföretagen är export ofta ett villkor för överlevnad och utveck- ling, men detta är fallet också för allt fler småföretag. hade knappt 45 000 varuexporterande företag (nyare siffror har ej publicerats av SCB). Av dessa var knappt 12 000 koncerntillhöriga företag som ingick i 6 600 koncerner. Dessa koncer- ner svarade för av den totala svenska varuexporten under nämnda år. var motsvarande siffra . Bland koncer- nerna svarade de större (med en årsexport på ) för av exporten. Tabell 2.1 Utrikeshandel med varor fördelad på koncerner Källa: SCB Statistiska meddelanden Finansiering av exporten 27 Småföretagen exporterar direkt och indirekt i genomsnitt mellan en femtedel och en tredjedel av sin produktion.5 Exportandelen ökar med storleksklass. Exporten kan delas in i indirekt och direkt export och andelarna för respektive typ av export framgår av tabell 2.2. Småföre- tagens direkta export stiger med storleksklass från tre till . Den indirekta exporten däremot fördelar sig relativt jämt över storleksklas- serna. Den indirekta exporten förklaras av att småföretagen i stor utsträck- ning fungerar som underleverantörer, dvs. de säljer sina produkter till företag som i sin tur exporterar. 6 De stora företagen blir alltmer specia- liserade och därigenom i ökad grad beroende av underleverantörer för sin produktion. Många små företag lever till stor del på produktion av dessa insatsvaror. För småföretag är produktionen av insatsvaror till exportindustrin dominerande, jämfört med försäljningen av insatsvaror till andra branscher. efterfrågar också en större andel insatsvaror än andra branscher. Tabell 2.2: Direkt och indirekt export i olika storleksklasser, procentuell fördelning på antal anställda Källa: , Småföretagen i har inte gjort några studier hur fördelningen över tiden mellan direkt och indirekt export har förändrats. Deras bedömning är dock att andelen direktexport ökar, medan andelen indirekt export står stilla. 2.4Sverige export ökar snabbast till andra länder än industriländer exporterar främst till andra industriländer och då framför allt till andra EU-länder. av den svenska exporten går till indust- riländer. Av denna andel gick till EU. 5Småföretagen i , , s. 42 6SCB, Export//94, s. 27 28 Finansiering av exporten ) var näst största exportmarknad (). Vid en tillbakablick på den svenska exporten framkom- mer att exportandelen till industriländerna har minskat, medan expor- tandelen till andra regioner har ökat. De nya marknaderna tar en allt större del av svensk export. Tre landgrupper framstår som vinnare för svensk export . Varuexporten till , och Central- och har både och ökat klart snabbare än den svenska totalexporten. Central- och andel har ökat från 4,till 6,, som andel ökat från 9 till 11,. Central- och andel ökade från till 2,. Exporten till EU- länderna har däremot minskat sin andel av svensk varuexport. fortsatte denna trend. i %) 1987 resp. 1997 varav EU och EFTA Källa: SCB Statistiska meddelanden Det finns flera orsaker till omsvängningen av den svenska exporten. En orsak är att den globala skuldkrisen, som härjade bland , nu till stora delar är övervunnen. Det har lett till att länderna återigen kan börja uppträda som köpare på de internationella markna- derna. Ökningen i exportandelen för vissa marknader förklaras sålunda delvis av att de börjat återta sina normala nivåer. Tillväxten har varit snabb i vilket har inneburit att efterfrågan på bl.a. investerings- varor ökat. Nuvarande kris i Ost- och kommer att (tillfälligt) dämpa tillväxten och därmed negativt påverka export till området. Vidare har omvandlingen till marknadsekonomi i nu kommit så långt att dessa länderna börjar komma över den kris som omvandlingen medförde. Deras importbehov ökar i takt med att investeringar i bl.a. infrastrukturen skjuter fart. Finansiering av exporten 29 Exporten till (EU och Efta) är dock fortfarande av domine- rande betydelse för företag i alla storleksklasser. Allra mest betyder den för företag med en export på . Av dessa företags export går till EU och Efta, jämfört av exporten från större företag (med en export på över 1 mrd kronor). För de mindre företagen är särskilt viktig, av de mindre före- tagens export gick till denna region, jämfört för de större företagen. Företag med i exportvärde har i ökad utsträckning börjat exportera till Central- och Östeu- ropa. Exporten till den regionen är, för dessa företag, större än till och Stillahavsasien tillsammans. Sammanlagt gick av de mindre företagens export till , jämfört för de större.