sou · GMB324d3 · 1999-01-01 00:00:00 — Utanför myndighetens direkta behov av forskning befinner sig grundläg- gande forskning. Som framgår av det anförda behöver verket för sin myndig- hetsutövning kontinuerligt data från undersökningsverksamhet. Det in- nebär att material måste insamlas, bearbetas och analyseras för att kun- na genomföra beståndsuppskattningar, vilka ligger t ill grund för rådgiv- ning och beslut om lämpliga uttag. Enligt utredningens uppfattning kan detta tillsammans med att utveckla lämpliga beskattningsstrategier och verkets sektorsansvar för miljön beskrivas som kärnverk- samhet. Inom bedrivs även undersökningsverksamhet och forsk- ning som inte är av omedelbar betydelse för verkets myndighetsutövning och således bör överföras till någon annan utförare eller a vvecklas. När det gäller fiskbiologiska undersökningar som avser icke exploa- terade men t.ex. hotade arter ligger detta i första hand inom Naturvårds- verkets ansvarsområde. Det är således inte ansvar att be- driva sådana undersökningar. Den verksamhet som pågår vid Sötvat- 382 Forskning och undersökningsverksamhet, framtida inriktning tenslaboratoriet vad gäller hotade arter som mal, asp, groplöja och vår- lekande siklöja bör handhas av annan utförare. När det gäller miljöövervakning, t.ex. inom miljöövervakningen, un- dersökningar av kalkningseffekter m.m. där fisk ingår som indikatoror- ganism, följs bl.a. storleken och utvecklingen av fiskbestånden för att erhålla ett mått på miljöns tillstånd. Sådan verksamhet utförs på uppdrag av vid både Sötvattens- och Kustlaboratorierna. Den- na verksamhet faller utanför primära ansvar och bör där- för överföras till annan utförare. Detta gäller även det slag av verksam- het som omfattar recipientundersökningar, d.v.s. övervakning av effekter av utsläpp från olika typer av industrianläggningar. på- går vid Kustlaboratoriet löpande undersökningar utanför kärnkraftver- ken och vissa andra industrier, bl.a. skogsindustrier. Denna typ av verk- samhet är inte av oundgänglig betydelse för verkets myndighetsfunktion, d.v.s. de nu pågående uppdragen bör avvecklas. Av det skälet att verksamheten inom miljöövervakningen och recipi- entundersökningar till stor del omfattar övervakning av fiskbeståndens utveckling över tiden, d.v.s. ger långa tidsserier, kan dessa uppgifter även utnyttjas i resursövervakningen inom kärnverksam- het. Detta gäller för både Kust- och Sötvattenslaboratoriernas verksam- het. En överföring av verksamhet till annan utförare bör organiseras på ett sådant sätt att data görs tillgängliga för . Förslag: Principerna för gränsdragningen mellan för myndighets uppgif- ten relevant undersöknings- och FoU- verksamhet och sådan verksamhet som inte bör utföras inom myndigheten skall tillämpas vid beslut om forskningsinriktning i . 12.8Möjligheter för att erhålla erforderligt kunskapsunderlag När det gäller att tillgodose behov av undersökningar och FoU, d.v.s. det kunskapsunderlag som krävs för verkets myndighets- utövning, kan två modeller vara tänkbara. Ett sätt är att verket med an- slagsmedel beställer erforderliga undersökningar och FoU. Ett annat är att verket bedriver egen undersöknings- och FoU-verksamhet. Ett tredje alternativ kan vara en kombination av båda, d.v.s. att myndigheten be- driver viss egen FoU men också beställer FoU. Dessa modeller kan vara tillämpliga när det gäller samtliga forskningskategorier, från datainsam- ling inom undersöknings-verksamheten till grundläggande forskning. Forskning och undersökningsverksamhet, framtida inriktning 383 I det fall står som beställare kan styrning mot hög kva- litet erhållas genom att bland olika utförare bevilja medel till den som enligt bedömning har bäst kvalitet. Nackdelarna med denna modell är att det kan vara svårt att upprätthålla långsiktighet vad avser utförande och kompetens inom det önskade området. I det fall myndigheten bedriver egen undersöknings- och FoU-verksamhet finns möjligheter att uppnå långsiktighet och att styra verksamheten mot de för myndighetsfunktio- nen relevanta frågeställningarna. Den FoU som bedrivs inom en myndig- het leder till en mer varaktig kompetensuppbyggnad och god tillgänglig- het. Därmed kan kompetensen användas direkt. En nackdel kan vara att verksamheten utförs utan konkurrens och att kvaliteten på verksamheten härigenom på kan försämras. I de fall skall erhålla erforderligt kunskapsunderlag ge- nom att beställa undersöknings- och FoU-verksamhet av externa utförare fordras beställarkompetens. Det innebär att verket måste förfoga över dels medel för detta men också kompetent personal som kan beställa re- levanta undersökningar. Verket måste också kunna fungera som motta- gare och ha kompetens för att analysera resultaten. I det fall verket skall erhålla erforderligt underlag genom egen verk- samhet krävs att verket förfogar över resurser för att driva laboratorie- verksamheten samt att kvaliteten på verksamheten säkras. 12.9Utförare och finansiering av för erforderlig undersöknings- och FoU-verksamhet Vid sidan av kan, beroende på slag av verksamhet, även universitet och högskolor, forskningsinstitut, länsstyrelser och konsultfö- retag utgöra tänkbara utförare. Överväganden om tänkbara utförare av undersöknings- och FoU-verksamhet bör utgå ifrån de delvis olika krav som ställs på undersökningsverksamhet och forskning. När det gäller insamling av data för resursuppskattningar krävs i syfte att kunna följa trender i beståndsutvecklingen en viss omfattning vad gäller mängden data men framförallt långsiktighet. Datainsamlingen måste även hålla hög kvalitet avseende metodiken. Den måste ske stan- dardiserat så att resultaten kan jämföras år . Att det krävs stan- dardiserad datainsamling över långa tidsspann samt att oftast inomveten- 384 Forskning och undersökningsverksamhet, framtida inriktning skapliga frågeställningar saknas innebär att universitet och högskolor är mindre lämpliga som utförare av sådan undersökningsverksa mhet. Vid undersökningar till havs på arter liksom vid viss övervak- ning i de krävs tillgång till undersökningsfartyg och speci- ell utrustning i form av trålar och ekolod för hydroakustiska undersök- ningar. Denna typ av provtagning kräver ofta specialkompetens som är mycket begränsad. För t.ex. undersökning med s.k. ekointegreringar finns i endast 3-4 personer med sådan kompetens. Av denna an- ledning är varken länsstyrelser eller konsultföretag tänk- bara utförare. Dessa resurser och den erforderliga kompetensen bör fin- nas kvar inom . I sjöar, i rinnande vatten och i kustzonen kan flera utförare komma i fråga i de fall beståndsövervakning utförs med nät, ryssjor eller genom elfiske. Förutom , kan även länsstyrelser, konsultföretag eller andra som kan medverka i långsiktiga kontrakt vara lämpliga utfö- rare. Oavsett vem som utför sådana uppdrag måste ha en övervakande roll och svara för att kvaliteten i datainsamlingen upprätt- hålls. Bearbetning och analys av insamlat material omfattar dels upparbet- ning av biologiskt material, dels att resultaten samlas i databaser, t.ex. RASKA och inom ICES verksamhet. Insamlade data analyseras med hjälp av populationsdynamiska modeller och/eller trendanalyser. Resul- taten ger uppgifter om beståndsstorlek och rekrytering och ligger till grund för bedömning av olika nivåer för uttag genom fiske och därmed för reglering av fiskets omfattning. Att datainsamlingen sker under läng- re tidsperioder är av stor betydelse. För att avläsa trender och finna or- sakssamband krävs ofta tidsserier . Att utföra detta arbete hör till kärnverksamhet. Förutom när det gäller lax, där LFI bedriver undersökningsverk- samhet, finns kompetens av detta slag inte att tillgå på annat håll än vid . För att skall kunna ta fram resursöversikter som underlag för verkets myndighetsutövning, bör bearbetning och ana- lys av insamlat material så långt det är möjligt utföras inom verket. Detta säkerställer kvaliteten, t.ex. vad gäller ålders-läsning, och medför att kompetens finns tillgänglig när resultaten skall tolkas. Det är även rimligt att utvecklingsarbete och metodutveckling vad gäller datainsamling, bearbetning och analys inom resurs-övervakningen, utförs inom . Kompetensen bör vara sådan att nya resultat som genereras inom den grundläggande forskningen kan tas tillvara. Dessa data och databaser skall göras tillgängliga för forskare från andra institutioner, universitet och högskolor såväl som för andra myndigheter. bör dessutom utveckla databaserna så att de kan ut- nyttjas av flera användare t.ex. kommuner, privata användare som hus- Forskning och undersökningsverksamhet, framtida inriktning 385 hållningssällskap och fiskevårdsorganisationer. I dessa fall bör Fiskeri- verket ta betalt för data och rapporter. Förslag: Ansvaret för undersökningsverksamheten inom resursövervak- ningen skall ligga på . skall handha datainsamlingen när det gäller fiskresur- serna i havet. Även när det gäller insamlingen av data vad avser fiskre- surserna i sjöar, i kustzonen och i rinnande vatten ligger ansvaret på Fis- keriverket. kan dock upphandla undersökningar av t.ex. länsstyrelser, SLU m. fl. Bearbetning och analys av det insamlade materialet skall utföras av . Databaser skall gö- ras tillgängliga för forskare även utanför . Sådant utvecklingsarbete som utförs i syfte att förbättra metodik och analys inom resursövervakningen skall utföras inom . Finansiering bör ske med anslagsmedel och genom det direkta stöd som kan utgå från DG XIV. När det gäller forskning, tillämpad eller grundläggande, begränsas de tänkbara utförarna till universitet och högskolor, forskningsinstitut som LFI samt . Den tillämpade forskningen och utvecklingsar- betet skall svara mot användarnas behov. Syftet är i detta fall att ta fram resultat som kan tillämpas direkt t.ex. vad gäller fiskevårdsåtgärder, vattenbruk eller fiskeriteknik (t.ex. selektion hos redskap). För att vara användbara krävs att resultaten är tillförlitliga, d.v.s. att de håller till- räcklig vetenskaplig kvalitet. Denna typ av forskning, där inomveten- skapliga frågeställningar inte står i centrum, tillhör inte universitet och högskolors primära uppgifter. I finns vid sidan av få institutioner med verk- samhet riktad mot olika typer av fiskforskning. Eftersom forskningens samhällsrelevans i enlighet med regeringens forskningsproposition till- mäts allt större betydelse förväntas tillämpad forskning få ett större ut- rymme vid universitet och högskolor. Uppgiften att ta fram det för Fis- keriverket erforderliga kunskapsunderlaget inom områdena fiskevård, fiskeriteknik, fiskeriekonomi och vattenbruk kan antingen ligga inom eller, beroende på frågeställning, utföras av någon annan, LFI eller eventuellt ett universitet t.ex. SLU. När det gäller vattenbruket har ansvaret för att utföra FoU redan lagts ut på bruk i som är en del av SLU. 386 Forskning och undersökningsverksamhet, framtida inriktning Förslag: Tillämpad forskning som är direkt användbar för myndighets- utövningen bör bedrivas såväl inom som av universiteten. Finansiering av denna verksamhet bör ske med dels anslagsmedel, dels genom att medel söks externt, t.ex. hos , , DG XIV, samt för 10:6-medel. Grundläggande forskning ger kännedom om fiskars biologi, miljökrav och om ekologiska sammanhang. Den utgör därför en vetenskaplig bas för hur resursen fisk bör utnyttjas . Höga krav på kvalitet i metodik och analys föreligger. I det svenska forskningssystemet bedrivs grundläggande forskning framförallt inom universitet och högskolor. När det gäller den del av den grundläggande forskningen där avsikten är att lägga en grund som kan komma att ge tillämpning, så kallad riktad grundforskning, identifieras sådana fråge- ställningar ofta inom sektorsforskningen. I detta sammanhang kan Fiske- riverket, vid sidan av universiteten utgöra en lämplig utförare. Enligt utredningens uppfattning bör därför, som en del i kompe- tensutvecklingen, viss forskning av typen riktad grundforskning utföras inom . Eftersom denna forskning medför höga vetenskapli- ga krav är det särskilt viktigt att den är utsatt för konkurrens. Förslag: Behovet av fackkunskap inom respektive ämnesområde, t.ex. fysiologi, genetik, ekologi etc. medför att grundläggande forskning bäst utförs vid universitet och högskolor. Den del av den grundläggande forskningen som bedrivs för att besva- ra inomvetenskapliga frågeställningar, d.v.s. där målet är att söka efter ny kunskap utan att någon speciell tillämpning finns i sikte, skall inte utföras vid en sektorsmyndighet. Viss forskning av typen riktad grundforskning bör dock ingå i Fiske- riverkets verksamhet Finansieringen skall erhållas i konkurrens med andra utförare, d.v.s. helt utgöras av externa medel från forskningsråd som , MISTRA och inom ramen för EU:s forskningsprogram Av avgörande betydelse för den av utförda undersöknings- och FoU-verksamheten är att den omsätts i nyttigheter. Forskning och undersökningsverksamhet, framtida inriktning 387 nyttan är att kunna stödja kärnverksamhet vilket betyder att kunna generera sådan kunskap som kan ligga till grund för att varak- tigt nyttja fiskeresurserna och bevara den biologiska mångfalden. Det är därför av största vikt att resultaten håller hög kvalitet avseende metodik och analys för att säkra tillförlitligheten. Såväl undersöknings- som FoU-verksamheten bör med andra ord kvalitetssäkras. När det gäller undersökningar inom resursövervakningen är det, för att erhålla långsiktigt tillförlitliga resultat, särskilt viktigt att den kvali- tetssäkras och att metodiken standardiseras. Detta gäller för såväl data- insamling i samband med provfisken och insamling av fiskestatistik som för bearbetning av biologiska prover vid t.ex. åldersanalys av fisk. Granskning och utvärdering av grundläggande FoU-verksamhet kan oftast bara göras som internationella jämförelser. Ett sätt att fortlöpande granska kvaliteten är att publicera undersökningsresultaten i erkända internationella vetenskapliga tidskrifter. Resultaten granskas och disku- teras då av det internationella forskarsamhället. Ett annat sätt som också innebär fortlöpande granskning av forskarsamhället är att låta verksam- heten vara konkurrensutsatt i samband med tilldelning av forskningsme- del. Detta innebär att medel för FoU-projekt får sökas externt, i konkur- rens med andra utförare, t.ex. inom ramen för EU:s forskningsprogram och t.ex. och varvid kvalitetsaspekten bedöms då pro- grammen godkänns. För att uppnå både relevans och kvalitet inom unders öknings- och FoU-verksamheten bör denna utvärderas regelbundet av företrädare för dels sektorns intressenter, dels representanter för forskarsamhället. Detta kan med fördel göras genom att anlita internationella experter. Oavsett om det är fråga om grundläggande forskning eller datainsamling inom resursövervakningen, gäller att internationellt samarbete såsom inom EU:s forskningsprogram och ICES:s arbetsgrupper medför en löpande kvalitetsgranskning av de svenska insatserna. Av resonemanget framgår att det finns möjligheter att upprätthålla kvalitet även i det fall undersöknings- och FoU-verksamheten handhas av en myndighet. 388 Forskning och undersökningsverksamhet, framtida inriktning 12.11Fiskeriverkets organisation för undersöknings- och FoU-verksamhet undersöknings- och FoU-verksamhet utförs inom utred- ningsavdelningen vilken består av en central enhet samt verkets tre labo- ratorier och två försöksstationer. Den centrala enheten är relativt liten med tre årsarbetskrafter. organiserades även tre utredningskontor inom utredningsavdelningen men dessa har fr.o.m. överförts till resurs- och miljöavdelningen. Utredningsavdelningens uppgift är att svara för det biologiska, fiske- ritekniska och fiskeriekonomiska kunskapsunderlag som erfordras för att verket skall kunna fullgöra myndighets uppgifterna. Det betyder att av- delningen skall ansvara för att tillfredsställa de behov av kunskapsun- derlag som övriga avdelningar inom verket efterfrågar. Den centrala enheten ansvarar för planering, samordning och arbete med övergripande nationella och internationella FoU-frågor. Enheten handlägger även stöd till extern FoU och representerar i flera samarbetsorgan bl.a. för fiskforskning, Na- turvårdsverkets miljöövervakningsnämnd och arbetsgr upp för FoU kring biologisk mångfald samt Nordiska ministerrådets grupp för fiskeriforsk- ning. Tillsammans med Havsfiskelaboratoriet representerar den centrala enheten även i STECF inom EU och i ICES:s beslutande råd. FoU-verksamheten inom bedrivs vid tre laboratorier, Havsfiske-, Kust- och Sötvattenslaboratorierna, vid två försöksstationer, samt i viss utsträckning även vid de tre utredningskon- toren (i , och ). Sammanlagt bedrivs verk- samhet vid 14 platser. Havsfiskelaboratoriet är beläget i och har en avdelning i . Sötvattenslaboratoriet ligger i med verksamhet även vid ett kontor i och svarar för de båda för- söksstationerna i respektive . Kustlaboratoriet finns vid och har kontor även vid Nya Varvet i samt vid kärnkraftverken, , och . Då fiskar kan förekomma i olika områden under olika tider eller under olika delar av livscykeln kan intresset för arter falla inom mer än ett laboratoriums ansvarsområde. Detta kan antingen leda till att inte något av laboratorierna tar det fulla ansvaret för arten i fråga, alternativt att visst dubbelarbete förekommer. Som exempel kan nämnas att det Forskning och undersökningsverksamhet, framtida inriktning 389 pågår arbete kring problematiken med ål vid både Kust- och Sötvat- tenslaboratoriet. Andra exempel utgör vissa fiskar där Havsfis- kelaboratoriet ansvarar för biologi och fisket i havet medan Kustlabora- ansvarar för fisket i kustzonen där arten kan uppehålla sig under delar av livscykeln eller under vissa delar av året. Vidare förekommer i flera fall snarlika frågeställningar vid de olika laboratorierna. Enligt ut- redningens uppfattning skulle ökad samverkan mellan laboratorierna leda till effektivisering. totala undersöknings- och FoU-verksamhet finansieras till största delen med externa medel. De medel som verket förfogar över, anslaget C1 samt 10:6-medel, motsvarar enligt den av utredningen ge- nomförda enkätundersökningen (se bilaga 2). Un- der har förändringar skett vad gäller finansiering av ver- kets undersöknings- och FoU-verksamhet. Medel som tidi- gare har förfogat över, t.ex. prisregleringsmedel, villkorsmedel och an- slaget C2 som avsåg extern FoU har upphört. har besparings- krav ålagts för anslaget C1. Andra, externa, finansie- ringskällor har tillkommit, t.ex. MISTRA och olika former av EU-stöd. Dessa är dock bundna till speciella områden och begränsar därmed möj- ligheterna för att styra verksamheten mot för verket ange- lägna problemområden. De för verket mest centrala forskningsprojekten styrs med egna medel genom budgetprocessen. Laboratorierna har agerat relativt själv- ständigt vilket har lett till bristande samordning mellan enheterna. Sammantaget medför denna situation att det krävs klara prioritering- ar av den undersöknings- och FoU-verksamhet som kan anslagsfinansie- ras och att extern finansiering måste sökas för att komplettera den prio- riterade verksamheten. centrala enheter bör ansvara för övergripande planering och styrning av verksamheten. Till detta hör att sätta ambitionsnivåer och prioritera samt att fördela insatser till egen undersöknings- och FoU verksamhet eller till externa utförare. Fiskeripolitiken omfattar en nationell del och en del som ingår i EU:s gemensamma fiskeripolitik. Detta bör, enligt utredningens förslag av- speglas i organisation. Därför bör undersöknings- och FoU-verksamheten inom verket organiseras på motsvarande vis så att en avdelning omfattar fisket i havet och en avdelning som omfattar fisket i sötvatten och i kustzonen. Genom en sådan organisatorisk styrning och med hjälp av en väl genomförd verksamhetsplanering av undersöknings- 390 Forskning och undersökningsverksamhet, framtida inriktning och FoU-verksamheten kan verket centralt erhålla erforderligt kunskap- sunderlag i den löpande verksamheten och successivt precisera kraven på de undersökningar och den FoU som verket behöver. På så sätt kan inriktning på relevanta frågeställningar göras. En avvägning måste göras mellan kärnverksamhet och stödjande verksamhet. Detta måste gälla oberoende av hur verksamheten som hel- het finansieras. Styrningen bör vara sådan att samordning sker på så sätt att dubbelarbete minimeras och så att frågeställningar löses gemensamt. Exempel på områden där samordningsvinster kan erhållas är, förutom åldersanalys, t.ex. redskapsselektion, metodik för hydroakustiska under- sökningar, och rekryteringsmodeller Även problematiken kring ål m.fl. vandrande arter kan lösas bättre genom samverkan. I all FoU-verksamhet gäller att större enheter befordrar kontinuitet i verksamheten genom att kompetensen i organisationen då kan vara mer varierad och ge utrymme för både bredd och djup. Detta gäller speciellt fiskeriforskning där frågeställningarna ofta är av tvärvetenskaplig ka- raktär. För att åstadkomma ökad effektivitet med mindre risk för dubbelar- bete och stärka sambanden mellan verkets olika undersök- nings- och forskningsverksamheter bör undersöknings- och forsknings- verksamheten sammanföras i färre och mindre spridda enheter. Utredningen anser att verksamheten med undersökningar och FoU bör sammanföras i två enheter inom de två föreslagna avdelningarna. Den ena enheten, undersökningar bör i huvudsak ansvara för undersöknings- och FoU-verksamhet som är relaterade till CFP och därför avser arter. Den andra enheten, och sötvattensundersökningar, inriktas mot frågeställningar rela- terade till den nationella fiskeripolitiken och ansvarar för undersöknings- och FoU-verksamhet kring sötvattensarter inklusive vandringsfiskar, t.ex. ål, lax och havsöring samt fisket i kustzonen. Uppdelningen motsvarar inte fullständigt en uppdelning utifrån den gemensamma fiskeripolitiken respektive nationell fiskeripolitik avseende arter. Vissa arter inom det föreslagna ansvaret för och sötvattenundersökningar, t.ex. ål och laxen i omfattas av CFP. Vissa arter utgör även en viktig del av kustfisket, d.v.s. faller inom den nationella fiskeripolitiken. Forskning och undersökningsverksamhet, framtida inriktning 391 Förslag: undersöknings- och forskningsverksamhet kon- centreras geografiskt till två enheter. Dessa knyts direkt till fackavdel- ningarna med avseende på ämnesområde. Till undersökningar förs verksamhet för under- söknings- och FoU-verksamhet som avser behoven inom den gemen- samma fiskeripolitiken, d.v.s. marin verksamhet. Till och sötvattenundersökningar förs verksam- heter relaterade till den nationella fiskeripolitiken, i huvudsak de områ- den som täcks av Sötvattens- och Kustlaboratorierna. Därvid skall dessa verksamheter i ökad utsträckning integreras och koncentreras. Kustfrågor kräver samordning även med den verksamheten. förfogar över två forskningsfartyg, det oceangående U/F Argos som används för resursövervakning i havet, och U/F Ancylus som förutom av Havsfiskelaboratoriet, även används av Kust- och Sötvat- tenslaboratoriet för undersökningar vid kusten och i de . Fartygen ingår i utredningsavdelningen och administreras av Havsfiske- laboratoriet vad gäller planering av expeditioner och tillstånd till under- sökningar på andra staters vatten. U/F Argos är enda oceangående forskningsfartyg. Den akti- va verksamhetstiden med nuvarande storlek på besättningen delas med genom ett samarbetsavtal som innebär att använder farty- get och betalar enligt en fastställd taxa. Drifttiden för U/F Argos mot- svarade varav står för och för . Den totala kostnaden är . Expeditionerna är väl samordnade mellan och vilket innebär att personal från ingår i expe- ditioner. Kostnaderna för U/F Ancylus uppgår t ill ca . Drifttiden är , vilket är vad som är möjligt med nuvarande storlek på besättningarna. För att minska kostnaderna bör beläggningen vara så hög som möj- ligt. Havsfiskelaboratoriet planerar fartygstider och fördelar expedi- tionstid mellan och .