sou · GMB3113 · 1999-01-01 00:00:00 — Det viktigaste av allt: opinionsbildning och utbildning! är det svårt med opinionsbildning ty massmedierna älskar naturligtvis snaskiga historier, men så fort namnet på en nyreligiös rörelse är med i artikeln så vägrar redaktörerna att ta in artikeln, smärtsamt visa av erfa- renheten att få betala stora skadeståndsbelopp efter att ha blivit stämda för förtal av grupperna. Det kostar mer än det smakar, menar tidning- arna och hänvisar till att de riskerar att bli stämda, hotade utifrån eller bli ifrågasatta av andra journliaster som menar att människor får tro på vad de vill. Att satsa på behandling av offer är inte något man bör prioritera, menar man inom AFF. Utbildning till några anställda i skolor eller sjukhus är effektivare än att behandla en enda person på ett behandlingshem. En tendens i utvecklingen är att rörelserna utvecklas från några få stora till många små. De kommer ständigt att förändras för att kunna överleva. rekryteras till och med framgångsrika, välutbildade och professionella personer med god ekonomi. Detta beror på det stora in- tresset för egen personlig utveckling. Det finns stora pengar att hämta och allt fler rörelser anpassar sig till detta förhållande. Från AFF:s sida vill man också påpeka att alla erfarenheter av ny- andliga rörelser inte behöver vara dåliga. Som ett exempel på AFF:s arbetssätt kan nämnas en fyra dagars konferens i om barns situation i vissa nyandliga rörelser. Aktörerna på den andliga marknaden kan mötas på ett mera avspänt sätt än . Konferensen som samlade 170 delta- gare, var öppet för alla. Sålunda deltog även medlemmar från några olika rörelser som Hare , Enighetskyrkan och Scientologi- kyrkan. Enligt uppgifter på konferensen har 172 barn i nyreligiösa rörelser i dött - 1995. Av dem hade 140 inte behövt dö av medicinska skäl eftersom de hade behandlingsbara sjukdomar. Det finns rättsfall där föräldrar som av religiösa skäl vägrat låta behandla sina barn dömts för mord. Det finns också exempel från vissa stater i där religionsfriheten tolkats på ett sätt så att den blivit överordnad barns rätt att få adekvat hjälp. Vid konferensen diskuterades också svårigheterna i att ge en korrekt bild av barnens situation eftersom man saknar kontrollgrupper i studiet av fenomenet. Så huruvida hotet mot barn är större i dessa minoritets- grupper än i befolkningen i stort, det vet man inte, i brist på vetenskap- ligt underlag. Vad som också framkom när det gäller svårigheten att studera fe- nomenet och att dra slutsatser, är att det ständigt sker förändringar i grupperna . Det som är sant ena dagen är falskt den andra. Ex- emplet visar på hur svårt det är att vetenskapligt studera grupper efter- som de ständigt förändras. Vid konferensen medverkade personer som vuxit upp inom nyreligiösa rörelser. Deras erfarenheter kan sammanfattas så här: -Barn som vuxit upp i en sektliknande grupp har svårt att i vuxen ålder etablera fungerande relationer, eftersom sociala signaler har en annan betydelse utanför än innanför gruppen. -Det finns inget sätt att relatera till samhället eftersom man levt i ett avståndstagande mot livet och människorna i samhället utanför. -Demokratiperspektivet är centralt, eftersom man sent i livet måste lära sig att bli en rationell varelse som fattar egna beslut, i motsats till den ideologi av oreflekterad lydnad man är fostrad till. -Man måste vända på alla begrepp, särskilt om man vuxit upp i un- dergångsteoretiska - apokalyptiska - grupper. -Man lär sig att överleva som individ och socialiseras inte till med- känsla och förmåga till förlåtelse. Man har med andra ord svårt att sätta sig in i hur andra tänker och känner. -Den yttersta kontrollen är när ledaren besitter makten över sexuali- teten, båda bland barn och vuxna. Orsakerna till konflikterna mellan samhället och många av grupperna, är enligt , som medverkade vid konferensen, att man har en egen moralkodex som inte är förenligt med förväntningarna på att människor skall vara kreativa och kritiska. De egna uppfattningarna i moral innebär ibland också att man ställer sig utanför den lag som accepterats i demokratisk ordning. De regler som gäller i vanlig mänsklig samvaro, enligt , upphävs därför lätt i en sluten grupp med helt egna regler. Många ledare strävar efter att kontrollera sexualiteten, eftersom den är det starkaste bandet som finns mellan människor. Makten över sexualiteten är densamma som makten över individen. En ledares totala makt över individen visas i att många föräldrar i valet mellan ledaren och barnet, faktiskt väljer ledaren, hävdar . Det kan vara av intresse att notera att är ett av två länder i världen som inte ratificerat FN:s deklaration om barns rättigheter. För- äldrar har en mycket stark ställning i den amerikanske lagstiftningen. 3.5.2ICCC The Interfaith Coalition of Concern About Cults, AFF samarbetar med INTERFAITH – en grupp personer med bakgrund och aktivitet i olika etablerade religioner. Här finns protestanter, grekiskt ortodoxa, judar och katoliker. I INTERFAITH representeras också styrelsen för kyrkor ( ). Syftet är att arbeta mot inflytande och skadeverk- ningar av nya religiösa rörelser. Målen är bland andra att återupprätta religiösa värden som befräm- jar mänsklig värdighet, att slå vakt om varje människas rätt till liv, fri- het och utveckling, att slå vakt om familjens integritet och att bekämpa all exploatering av sårbara grupper i samhället. Man vill också befästa pluralism såväl som kyrkans separation från staten. -I betraktar man religioner som en meny på en restaurang. Det är bara att välja, säger en av de tolv personer som samlats till ett möte på INTERFAITH. -I början var det svårt att samlas i INTERFAITH. Man tänkte att "Ska jag bekämpa andra religioner!". Men vi har förstått att man måste skilja på religion och destruktiv sekt. Det gäller att se vad de faktiskt gör, inte vad de tror (look at the deed, not the creed). En stor andel av dem som rekryteras är unga studenter. , katolsk präst, arbetar intensivt med information på universitet där han bor. förklarade 16 studenter att de skulle ha varit medlemmar i olika grupper om inte varnat dem. En senator, , som är närvarande på mötet hänvisar till rörelsernas stora ekonomiska och därmed politiska makt som en av orsakerna till att de är svåråtkomliga lagstiftningsvägen. De politiska vinsterna med att staten lägger sig i, är helt enkelt inte stora nog. Grupperna bedriver internationella affärer, "de har pengar och kan motstå varje försök att bekämpa dem", säger senatorn. Enligt är det speciellt Enighetskyrkan (den s.k. Moonrörelsen) och sciento- logirörelsen som har visat musklerna. Speciellt Enighetskyrkan sprider pengar omkring sig, påstår han. Rosedale menar att tillgången till pengar saknar alla proportioner om man jämför antikultrörelsens med många nyandliga rörelser. De förra har ett ytterst fragmentariskt stöd, från sponsorer som ofta vill vara anonyma på grund av rädsla för repressalier. Det är den första paragrafen i , the first amendment – den om religionsfrihet – som anses göra till ett växthus för olika religiösa rörelser. Den liberala tillämpningen av religionsfriheten ger upphov till den enorma av olika religiösa rörelser, menar sena- torn: -De vanliga politikerna förstår inte problemets omfattning. Så fort någon börjar tala om lagstiftning kommer ryggmärgsres ponsen: "Vi kan inte acceptera lagar som begränsar religionsfriheten." Vad bör göras? INTERFAITH och AFF (se kap.3.5.1) har i stort sett samma önskemål på sin åtgärdslista. Varje rörelse borde ha skyldighet att tala om i förväg vad som för- väntas av nya medlemmar. I detta avseende delar AFF och INTERFAITH uppfattning. Det handlar helt enkelt om en konsu- mentlagstiftning, liknande den som föreslagits av den tyska statliga utredningen. Kritiskt tänkande är A och O. Detta är den bästa föreb yggande åt- gärden: Att lära elever i skolan att tänka kritiskt. Vid universiteten borde finnas en cult-line-telefon, dit man kan ringa för att få information om rörelserna. En första-hjälpen-organisation, bestående av avhoppade medlemmar bör inrättas. Eftersom religioner är som alla andra konkurrerande företag på mark- naden, har några rörelser just nu riktat in sig på en relativt ny nisch – nämligen äldre personer med god ekonomi. Även vissa handikapp- grupper har blivit föremål för speciell bearbetning, hävdar ICCC-medlemmar. 3.5.3Wellspring Retreat and Resource Center. Långt ute på landsbygden i , väl dolt i en vacker skog ligger några byggnader där personer, som behöver aktiv behandling för sina erfaren- heter i slutna grupper, bor dygnet runt upp till en månad. Här finns veterligen det enda behandlingshemmet i världen för människor som befinner sig i kris som en följd av utträde ur någon ny- religiös rörelse. -Syftet är att återupprätta en känsla av mening, säger föreståndaren , fil.dr. När vi besöker Wellspring hyser behandlingshemmet bara en boende. Just nu har man tolv möjliga klienter, men pengar är ofta ett hinder. Wellspring har laglig rätt till fem inskrivna klienter, men gränsen för vad resurserna tål är tre åt gången. Tolv patienter är aktuella för inskrivning, men pengar är ofta ett hinder. Behandlingshemmet ägs av ett kooperativ, med som VD. Behandlingskostnaden som ligger på täcks till av privata donationer och till av pati- entavgifter. har 400 klienter genomgått Wellsprings behandling. Bland dessa finns ett drygt tiotal från , bekostade av olika kommuner. De flesta svenskarna som lämnat Wellspring hade en bak- grund i Livets Ord. I övrigt har en merdel av det totala antalet klienter tillhört Hare , Enighetskyrkan (den s.k. Moonrörelsen) och Familjen. Man använder ett batteri av formaliserade intervjuer och olika psykologiska test som en inledning av behandlingsperioden. Behandlingen innehåller bl.a. terapi, . Man har också dagliga "workshops". Behandlingens syfte är, enkelt uttryckt, att klienterna skall förstå sina upplevelser och erfarenheter. När klienterna lämnar Wellspring har de med sig en särskild planering för den närmaste framtiden. Erfarenheten är att unga medlemmar i nya religiösa rörelser stannar i sin utveckling, menar och påpekar att han i sitt arbete mött många som fungerar på en tonårings nivå. -De här frågorna befinner sig på samma stadium som kvinno- frågorna befann sig , säger och presenterar dåtidens syn på kvinnor: "Om de är så dumma att de låter sig våld- tas, så får de skylla sig själva." På samma sätt förhåller det sig med samhällets syn på sekter och deras iskalla utnyttjande av män- niskor under religiös förklädnad. har inget hopp om att en lagstiftning som skulle kunna förbättra möjligheterna till samhällsingripande skall komma till stånd i . -Slaget om sekterna står och faller med vilka fakta om rörelsernas konsekvenser som vi kan publicera. menar att det bästa som kunde hända i skulle vara att pre- sidentens dotter föll offer för en ny religiös rörelse. Då hade politikerna plötsligt förstått vad det handlar om. 1.Varje barn i skall två gånger innan det fyllt ha genomgått en kortare utbildning via skolan. Den skall bl.a. handla om rekryte- ring, vem som rekryterar, och eleverna skall också ha mött en av- hoppad medlem som kan berätta vad det handlar om. 2.Kampen kan bara vinnas med fredliga medel, vilket innebär att pub- licitet och debatt om rörelserna är en av de viktigaste faktorerna. En gräsrotsrörelse borde växa fram. 3.Forskning och epidemiologiska undersökningar om skadornas spridning måste komma till stånd. Man borde också utveckla ade- kvata diagnostiska instrument. 4.Specialresurser bör utvecklas inom följande områden: - rehabilitering - särskild kompetens på sjukhus - särskilt boende för dem som blir skadade för livet. 5.I dag har de nya religionerna sin frihet, men de tar inte sitt ansvar. Därför borde de " have their day in court", de borde lagsökas för det som är kriminellt. Då ska man utgå från vad de gör, inte för vad de tror på – look at the deed, not the creed. I framstår de franska organisationerna ADFI (Association de Dèfense des Familles et de lIndividu), dess regionala del, UNADFI (Union Nationale des Associations de Défense des Familles et de lIndividu) och deras internationella samarbetsorganisation (Federation Europeenne des Centres de Recherche et dInformation sur la Sectarisme) som de största och mest inflytelserika. Den svenska frivilligorganisationen , vars grundvalar liknar ADFI:s, är medlem i den internationella samarbetsorganisationen . Det är anhörig- och avhopparperspektivet som delvis ligger till grund för ADFI. Utomstående hävdar att ADFI tar sina utgångspunkter i en katolsk grundsyn. En av grundarna är , fil.dr. blev engagerad i frågorna sedan hans son gick med i rörelsen Familjen. Den nationella föreningen har 20 lokalföreningar och verksamhet bakom sig. ADFI:s syfte: Att undersöka och informera om "kultismens" praktik och dess effekter på individen, familjen och på det demokratiska sam- hället. Syftet är också att förebygga skador och att "stå på vakt". Man vill hjälpa individer och familjer till en nyorientering och man vill på- verka samhället att stifta lagar mot nya religiösa rörelser, eller sekter som är den vedertagna termen i . ADFI är en ideell förening som åtnjuter statliga bidrag. Verksam- heten finansieras av donationer och medlemsavgifter. Försäljning av böcker och den egna tidskiften "Bulles", utgiven av UNADFI, ger också inkomster till rörelsen. Den franska statliga utredningen , använde sig till stor del av ADFI:s perspektiv och hämtade mycket av den bä- rande informationen därifrån. Gruppen runt anser det svårt att få uppställning från psy- kologer, eftersom dessa ofta bortser från nya religiösa rörelser som orsak till problem. Vid i finns mellan 15-20 anställda. Här finns olika handläggare för olika grupper, var och en specialiserad inom sitt område: t.ex. scientologirörelsen, Jehovas Vittnen, den s.k. Moon-rörelsen, Familjen, etc. De anställda ansvarar för insamling av uppgifter, för information och hjälp till de många som ringer. I telefonslussen finns sex volontärer som oavbrutet samtalar med anhöriga, med medlemmar på väg ut eller med skolor och andra som söker information. Ett omfattande bibliotek och en särskild avdelning för arkivering är inhysta i de trånga lokalerna. Här finns pressklipp, skrifter, foldrar, videoband, ljudband och allt som har med rörelserna att göra, oavsett avsändaren och syftet. En annan inflytelserik fransk antikultorganisation är CCMM (Centre de Documentation, dEducation et dAction Contre les Manipulations Mentales). Organisationen startade och dess ordförande an- svarade för den första statliga rapporten om nya religiösa rörelser som skrevs . CCMM är speciellt inriktad på juridiska frågor i samband med missbruk av religionsfriheten. FECRIS (se kap. 3.5.4) är medlem i CCMM, vilken betraktas som en världslig organisation och har egentligen inget personligt medlemskap, snarare är det organisationer och institutioner som står bakom CCMM. Staten är med och finansierar CCMM "eftersom vi jobbar med samma frågor", som säger. menar att FN:s deklaration om mänskliga rättigheter inte är absolut. Enligt artikel n:r 14 får inte det som föreskrivs av en religion "vara till men för andra". Deklarationen är med andra ord begränsad, menar . Enligt CCMM respekterar många grupper inte lagen – de ställer sig utanför. Man pekar på att många rörelser har förlorat processer . Enighetskyrkan (den s.k. Moon-rörelsen), Hare och – alla har blivit dömda att betala stora summor i retroaktiv skatt. Hare håller på att försvinna helt i , eftersom de ådömts så stora bötesbelopp. -Rörelserna protesterar högljutt inför domslut som ålägger dem att betala sociala avgifter och skatt. Man hänvisar till där reli- gionsstatus automatiskt medför skattebefrielse. Enligt hänvisas då rörelsen till att söka status som "congregation", dvs. samfund, (se kap. 3.7.2) för att få skattebefrielse. Eftersom denna status kräver full öppenhet och insyn enligt fransk lag, vill inte rörelserna söka denna möjlighet, trots att den kan ge full skattebefrielse. och pekar ut tre områden där man anser att nya reli- giösa rörelser attackerar friheten i samhället: Man rekryterar skolbarn som medlemmar, bygger egna friskolor och ger stöd till familjer som anses lätta att få som med- lemmar. menar också att rörelserna skickar ut infiltratörer till olika organisationer inom utbildningsväsendet. 2.Medicinsk och terapeutisk verksamhet. Rörelserna har "tagit sig in i medicinska sammanhang", menar CCMM. i uteslöt några medlemmar som var an- slutna till en nyreligiös rörelse. 3.Infiltration i näringslivets utbildningar . Man söker upp företag och deras ansvariga för "human relations" och föreslår att de anställda behöver utvecklas. Här anses scientologerna vara flitiga. har företagen börjat kräva en legitimation av utbildningsföretagen, dvs. de måste vara auktoriserade av en central instans som bedömer kursgivare. Utbildningskostnader skall enligt lag finnas budgeterat inom de stora företagen, därför är marknaden både stor och in- komstbringande. har förgäves arbetat för ett toppmöte inom EU om nya religiösa rörelser, där han ville se alla EU:s justitieministrar i en diskussion om en handlingsplan gentemot dem. I finns ett 20-tal föräldrainitiativ, med målet att hjälpa avhoppare och att kritisera rörelserna. Ett av de problem som diskuteras i är vem det är som främst behöver hjälpen: de anhöriga eller medlemmarna som hoppat av? I likhet med franska ADFI och CCMM är de evangeliska kyrkornas initiativ i främst inriktat mot opinionsbildning och information. I finns två evangeliska initiativ som arbetar med att varna för nya religiösa är präst och en välkänd profil i . Han använder sig av en stor personlighet och av ett enormt engagemang och arbetar i princip ensam i en enhet inom kyrkan som faktiskt har sin upprinnelse så långt tillbaka som åren efter . Gandow är provinsialpräst i Sekten und in . Mer om Gandow längre fram. Ett mera genomorganiserat och stort upplagt initiativ är det centrum för livsåskådningsfrågor som flera av de evangeliska kyrkorna slagit sig samman om – Evangelische Zentralstelle für Weltanschauungsfragen . Till skillnad från som i stort sett arbetar ensam, har man här ett flertal anställda i en välorganiserad verksamhet finansierad av kyrkan. 1.Rådgivning och information till berörda. 3.Anordnande av seminarier, konferenser. 2.Utgivning av publikationer och skrifter. -Vi gör det här för befolkningen, inte för kyrkan, bedyrar förestånda- ren för Evangelische Zentralstelle für Weltanschauungsfragen . Oberoende av vilken religion man tillerkänner sig har man rätt till in- formation och stöd. Det är viktigt att samla erfarenheter så att folk kan välja. En del rörelser är helt problemfria, andra ger upphov till problem för individen, åter andra ger upphov till problem för samhället. Proble- men har inte med religionsfrihet att göra, de är av annan karaktär, reso- nerar man på det evangeliska centret för livsåskådningsfrågor. -Vi vill inte dra alla över en kam. Målet är att förmedla en sansad information, även om alla vet att vi är skenbart objektiva. Information i tryckt form produceras i stora mängder. Skrifter med rubriker som "Nya religiösa rörelser i ", "Judarnas eller lejonens konung", "Kaosteorin", "Varför jag inte tror på reinkarnation", "Popstjärnor som postmoderna Gudar", "Mänskligheten och " och många fler, presenteras i en strid ström. Vid denna enhet inom kyrkan med minst sex heltidsanställda fors- kare eller präster, fäster man stor vikt vid att inte blanda ihop den sociala grunden för verksamheten med den religiösa. Eftersom organisationen har kyrkligt ursprung och har som uppgift att försvara den evangeliska traditionen mot nya religiösa rörelser, är det rimligt att dra slutsatsen att de båda perspektiven – det sociala och det religiösa – per definition har gått samman i ett motiv. Det är inte utan att , som leder en annan kyrklig enhet, med nästan samma namn: Den enhet för sekter och livsåskådningsfrågor i Berlin-Brandenburg - Sekten und Weltanschauungsfragen der evangelischen Kirche in Berlin-Branden- burg, sneglar på sina mer resursrika kollegor på det evangeliska centret för livsåskådningsfrågor, när han bedriver sitt framgångsrika opinions- bildande arbete mot det som i sedan århundraden kallas för just sekter. Den organisation som Gandow representerar har inte tillkommit som en konsekvens av "sektdebatten", vilket man kan tro av namnet. Gandow går tillbaka till 1600-talet när han förklarar uppkomsten av organisationen, vars huvudsakliga uppgift är att ge ut en bok, där alla "sekter" listas. Flera krig på kontinenten och inte minst ledde fram till en splittrad bild av religionerna. Protestanter sparkades ut från , flera tyska minoritetsreligioners utövare kände sig vilsekomna. Frågan om hur man skulle integrera minoritetsreligioner ledde fram till att man helt enkelt kände sig ansvarig att ta reda på olika religioners ritualer. Hur begraver man sina döda? Vilken är synen på bröllopet, på dopet? Är ritualerna hos såväl minoritetsreligioner som hos andra livsåskådningar kompatibla med den lutherska kyrkan? Det gällde att avgöra om samfunden var en sekt eller ej. Som sekt definierades då samfund som stod utanför den lutherska kyrkan och några andra majoritetsreligioner. ger man ut en handbok med , där varje religion gås igenom utifrån ett rigoröst detaljerat formulär. Denna sammanställning finns bara i . Scientologin definieras inte som en religion, men väl som en världs- eller livsåskådning och finns därför med i den tjocka boken. Gandow har tillbringat mycket tid i , där han studerat olika orientaliska religioner. Han har specialstuderat den s.k. Moon-rörelsen. Sedan två munkar , tillhörande en indisk- inspirerad rörelse, bränt sig själva till döds i i protest mot att deras guru fängslats, tillsatte tyska staten en kommission med uppgift att se över Jugend-Religionen – ungdomsreligionerna. Gandow och hans organisation vill inte förknippas med den tyska statliga utredningen. Han vill inte heller att de nya religiösa rörelserna skall betrakta hans organisation som ett kyrkans svar på de nya reli- gionerna. -Nej, säger , dessa rörelser hotar inte oss i kyrkan. Dessa rörelser är farliga för samhället och för individen. Inte för kyrkan. Det är däremot farligt om samhället och utredningen bara psy- Vi i kyrkan minns 30-talet då vi gjorde för lite motstånd mot totalitära tankar. får vi inte göra om misstaget. Flera rörelser har tydligt auktoritära och antidemokratiska program för samhällsomvandling, menar . Scientologerna är egentligen icke-religiösa fascister, slår han fast. Moon-rörelsen gör ingen skillnad mellan politik och religion. Den utredning som genomfördes av kanton (ung: län) pekade på ett mycket stort behov av åtgärder från samhällets sida. Ändå lever INFOSECTA med mycket knappa resurser till sitt förfogande och med nedläggningshot hängande över sig. INFOSECTA är en ideell förening som har projektbidrag från några etablerade kyrkor och från kantonen i . Organisationen står helt fri från religioner och i deras kontorslägenhet utanför arbetar två personer på deltid. på åtta personer med bland andra juridiska experter förestår verksamheten som är rådgivande och informationssamlande. Ett imponerande arkiv med material om olika rörelser finns i lokalerna. Man tar emot telefonsamtal från allmänhet, föräldrar och medlem- mar. av rådgivningen handlar om sociala frågor: pengar, tips om annan hjälp etc. och av samtalen som förs är av mer psykologisk natur. Här kan det handla om rådgivning eller annat psy- kologiskt stöd. Den för de båda deltidsanställda går åt till att "jaga pengar" för överlevnaden. Regeringen i är försiktig med att aktivt bidra till organisationer som vill vara en motvikt mot nya religiösa rörelser. Den organisationen vill definiera sig som en konsumentskyddande verksamhet. Just nu håller en rapport från motsvarigheten till Riskdagens revi- sorer i på att avslutas.