sou · GMB361d2 · 1999-01-01 00:00:00 — påbörjades ett kompe- tensutvecklings- och rådgivningsprogram inom det så kallade KLIV- projektet (Kompetensutveckling för Livsmedelsindustrin i ) där och gemensamt ansvarar för genomförandet. Vissa branschorganisationer, livsmedelskedjor och offentliga organ har engagerat sig i utbildnings- och kompetensfrågor och även tagit fram kurser och s.k. utbildningspaket inom livsmedelsområdet. har en särskild enhet för extern utbildning, som anordnar mellan 30 och 40 kurser . Av dessa genomförs ett tiotal ute i landet. Kurserna samlar mellan 1 500 och 2 200 deltagare. 288 Bilaga 9 SOU 1989:61 längden varierar från en . Deltagarkostnaden ligger per dag. har t.ex. tillsammans med Samarbetsgruppen i storhushållsfrågor (SAMS) utarbetat en grundkurs i livsmedelshygien. Kursen vänder sig till alla som arbetar i restaurang- och storkök samt saknar relevant och aktuell hygienutbildning. Kursens mål är att ge grundläggande kunskaper om livsmedelshygien. Kursen förmedlas av ett 20-tal kursansvariga,22 t.ex. AMU-gruppen och Svelab. För att utveckla kompetensen hos kommunala inspektörer för till- synen av animalieproducerande anläggningar planerar Livsmedels- verket en stor utbildningssatsning under . Inom fanns en utredningsgrupp för tillsyns- och utbild- ningsfrågor, den s.k. TUG-gruppen. För att höja kompetensen hos livs- medelsinspektörer med inriktning på kontrollen av animalieprodu- cerande anläggningar satsar nu under stora resurser på utbildning av sådana inspektörer. Denna utbildningssatsning går under namnet TUG 2000. har kurs- och konferensverksamhet i anslutning till sin nionde helt omarbetade upplaga av skriften Livsmedelslag- stiftningen för storhushåll och restauranger. Utöver den tidigare nämnda kursen i livsmedelshygien har AMU- gruppen i sitt kursutbud ett flertal kurser med inriktning mot livs- medelssektorn. Där finns bl.a. bas- och fortsättningsutbildning för restaurang och storhushåll samt bageri- och konditorutbildning. ICA och KF samt i någon mån bedriver utbildning och kursverksamhet som innefattar bl.a. livsmedelshygien. En utgångspunkt för KF:s utbildninginsatser anger KF vara före- tagens egenkontroll. KFs stabsfunktion Konsument och miljö förser kooperationens två affärskedjor med underlag för att utarbeta utbild- ningsmaterial. Respektive affärskedja svarar för personalutbildningen inom sina områden och genomför kurser i hela landet. Affärskedjan tillämpar utbildning i två steg, där butiksgruppsans- variga instruktörer och chefer utbildas direkt i ett första steg. Instruk- törer och chefer utbildar sedan i sin tur den butikspersonal som finns inom respektive butiksgrupp. Egenkontroll, hygien och märkning är viktiga inslag i denna utbildning. I utbildningen av t.ex. charkpersonal ingår både hygien och märkningsfrågor. KF har även gjort utbildningssatsningar tillsammans med miljö- och hälsoskyddsnämnderna. 22Livsmedelsverket tillhandahåller en förteckning över kursanordnare som följer kursplanen. En mer kvalificerad ettårig gesällutbildning av butikspersonal ingår även i KFs utbildningsutbud. har inte någon omfattande egen stycknings- eller förpack- ningsverksamhet. Dagabs utbildning avser i första hand lagerarbetare och berör ett hundratal personer. hade tidigare utbildning av butikspersonal, men den verksamheten har avvecklats. Inom ICA-blocket finns bl.a. ICA-skolan, som är största företagsskola. Den totala utbildningsverksamheten omfattar , i vilka mellan 6 000 och 10 000 butiksanställda deltar . I ICA-skolans färskvaruutbildning ingår bl.a. livsmedels- hygien och märkning. ICA planerar att utbilda all per- sonal i avdelningar med betjäning. Kurserna i färskvaru- utbildning samlar c:a 1 300 deltagare. ICA skolan vänder sig även speciellt till butikschefer/handledare så att dessa i sin tur kan utbilda sin personal. Utgångspunkten är de krav som ställs i kungörelse om att alla som hanterar livsmedel måste ha tagit del av handledning, instruktion eller utbild- ning i livsmedelshygien. Dessa kurser omfattar bl.a. personlig hygien, regler för tillagning, varmhållning, förvaringstemperatur, rengöring och inredning. Svelab har lång erfarenhet av utbildningsinsatser inom sina verk- samhetsområden. Detta innefattar både kundanpassad utbildning och föreskrivna utbildningar. Svelab medverkar även vid högskoleutbild- ning av blivande hälsoskyddsinspektörer och vidareutbildning av vattenverks- och reningsverkspersonal i regi. Den kundanpassade utbildningen kan t.ex. avse den ovan nämnda hygien- utbildningen av personal inom livsmedelsindustrin. kungörelse med föreskrifter och allmänna råd om hantering av fiskvaror mm (SLV FS 1997:14) ställer speciella krav vid beredning av fisk. avser att tillsammans med utbilda den personal i medlemsföretagen som hanterar fiskvaror. NÅGRA BEGREPP OCH FÖRKORTNINGAR Ett datoriserat nätverk som sam- manlänkar veterinärmyndigheter inom EU, i huvud- sak avsett för att anmäla förflyttningar av djur mellan Det regelverk för livsmedel som arbetats fram under FAOs och WHOs gemensamma program för standar- disering av livsmedel, Food Standard Programme. Beslut inom Codex ligger ofta till grund för EUs och WTO stadgar att Codex standarder ska utgöra grund för den livsmedelslagstiftning som reglerar handeln mellan länder. - Generaldirektorat inom EG- Europeiska gemenskapernas officiella tidning Food and of the United Hazard Analysis and Critical Control Points. översättas med faroanalys och kritiska styrpunkter. särskild metod som utvecklats för att minimera hälso- riskerna vid hantering av livsmedel Ett särskilt system för snabbt informationsutbyte som byggts upp inom EU Générale de Surveillance S. Assessment (Styrelsen för ackreditering och teknisk 294 Bilaga 10 SOU 1989:61 är en sammanslagen organisation av de tidigare organisationerna , Grossist- utredningsgrupp för tillsyns- och för hotell och restauranger Yrkestekniska Högskolan (i )