sou · GMB3141d4 · 1999-01-01 00:00:00 — &¶RHANDLINGSSYSTEMET I .EDERL¤NDERNA HAR STARKT KORPORATIVA DRAG ,ABOUR &OUNDATION ¤R ETT FORUM F¶R REGELBUNDNA M¶TEN MELLAN ARBETS GIVAR OCH ARBETSTAGARSIDAN 4V¥ G¥NGER VARJE ¥R SAMMANTR¤DER STIFTELSENS STYRELSE MED REGERINGSREPRESENTANTER %TT ANNAT ORGAN ¤R 3OCIAL %CONOMIC #OUNCIL 3%2 SOM BEST¥R AV ELVA LEDAM¶TER VILKA F¶RETR¤DER ARBETSMARKNADENS PARTER OCH LIKA M¥NGA SOM UTSES AV REGERINGEN $E SISTN¤MNDA ¤R VANLIGEN ORDF¶RANDEN I CHEFEN F¶R .ETHERLANDS "UREAU FOR %CONOMIC 0OLICY !NALYSES #0" N¥GRA PROFESSORER I NATIONALEKONOMI OCH ETT PAR POLITIKER )NOM 3%2 DISKUTERAS REGELBUNDET SAMH¤LLSEKONOMISKA FR¥GOR 6IDARE FUNGERAR 3%2 SOM REMISSORGAN F¶R REGERINGEN OCH PARTERNA L¤MNAR OFTA GEMENSAMMA YTTRANDEN ) )RLAND SPELAR SAMH¤LLSEKONOMISKA BED¶MNINGAR STOR ROLL I DE INKOMSTPOLITISKA UPPG¶RELSERNA $E EKONOMISKA UTG¥NGSPUNKTERNA F¶R F¶RHANDLINGARNA UTARBETAS INOM ETT VETENSKAPLIGT R¥D UNDER LEDNING AV STATEN PARTERNA OCH .ATIONAL %CONOMIC AND 3OCIAL #OUNCIL .%3# 2¥DET PUBLICERAR EN EKONOMISK RAPPORT SOM PARTERNA HAR ST¤LLT SIG BAKOM 2APPORTEN INNEH¥LLER BED¶MNINGAR OM BL A FINANSPOLITIK OCH SKATTER L¶NEBILDNING ARBETSMARKNADSPOLITIK OCH UTBILDNING SAMT OM BEHOVET AV STRUKTUROMVANDLING I N¤RINGSLIV OCH OFFENTLIG SEKTOR –STERRIKE K¤NNETECKNAS OCKS¥ AV EN SAMF¶RST¥NDSANDA -AN HAR SAMVERKANSORGAN SOM HAR FASTA FORMER F¶R ATT HANTERA MOTS¤TTNINGAR MELLAN OLIKA INTRESSEN %KONOMISKA BED¶MNINGAR SPELAR STOR ROLL I L¶NEF¶RHANDLINGARNA 7)&/ –STERREISCHES )NSTITUT F¼R 7IRTSCHAFTSFORSCHUNG TAR FRAM UNDERLAG F¶R B¥DA PARTER INF¶R F¶RHANDLINGARNA 7ORKSHOPS ORDNAS F¶R ATT PARTERNA SKALL F¥ REALISTISKA F¶RV¤NTNINGAR OM ETT RIMLIGT F¶RHANDLINGSRESULTAT &¶R DET TREDJE FINNS DET ¤VEN I 3VERIGE POSITIVA ERFARENHETER FR¥N 2EHNBERG KOMMISSIONEN OCH FRAM¥T AV RAPPORTER OM SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R AVTALSF¶RHANDLINGAR $ET G¤LLER ¤VEN I DEN SENASTE AVTALSR¶RELSEN I VILKEN )NDUSTRINS EKONOMISKA R¥D HADE DENNA FUNKTION $E OPARTISKA ORDF¶RANDENA TILLM¤TER )NDUSTRINS EKONOMISKA R¥D EN UTOMORDENTLIG VIKT I SIN UTV¤RDERING AV ¥RS F¶RHANDLINGAR 'ENOM R¥DET HAR DET VARIT M¶JLIGT ATT P¥ ETT EFFEKTIVARE S¤TT ¤N TIDIGARE F¥ UTL¥TANDEN OCH REKOMMENDATIONER I EKONOMISKA FR¥GOR OCH DET BLEV M¶JLIGT ATT INTEGRERA DE EKONOMISKA BED¶MNINGARNA DIREKT I AVTALSR¶RELSENS BESLUTSPROCESSER 4RE RAPPORTER L¤MNADES UNDER F¶RHANDLINGARNA .YA F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R L¶NEBILDNINGEN ,¶NEKOSTNADSUTVECKLINGENS BETYDELSE F¶R SYSSELS¤TTNINGEN OCH !SIENKRISENS EFFEKTER P¥ DEN SVENSKA EKONOMIN 2APPORTEN OM L¶NEUTVECKLING M M B¶R UTARBETAS AV -EDLINGSINSTITUTET $EN L¤MPAR SIG V¤L F¶R PERSONALEN VID -EDLINGSINSTITUTET ATT UTARBETA EFTER SAMR¥D MED BER¶RDA EXPERTR¥D %TT SK¤L ¤R ATT DEN RAPPORTEN KOMMER ATT INNEH¥LLA BESKRIVNINGAR AV DEN HISTORISKA UTVECKLINGEN OCH AV AKTUELLA F¶RH¥LLANDEN I 3VERIGE OCH ANDRA L¤NDER MEN D¤REMOT INGA FRAMTIDSBED¶MNINGAR $¤RMED B¶R DET VARA M¶JLIGT ATT UTFORMA DEN P¥ ETT NEUTRALT S¤TT SOM INTE ¤VENTYRAR -EDLINGSINSTITUTETS ST¤LLNING I F¶RH¥LLANDE TILL PARTERNA $ET HAR ¤VEN ETT V¤RDE F¶R INSTITUTETS KOMPETENSUPPBYGGNAD OM DENNA RAPPORT UTARBETAS AV INSTITUTETS EGEN PERSONAL $EN SAMH¤LLSEKONOMISKA RAPPORTEN B¶R D¤REMOT INTE SKRIVAS AV -EDLINGSINSTITUTETS PERSONAL UTAN BEST¤LLAS AV -EDLINGSINSTITUTET EFTER SAMR¥D MED EXPERTR¥DET F¶R AVTALSFR¥GOR OCH EXPERTR¥DET F¶R SAMH¤LLSEKONOMI $EN KOMMER ATT INNEH¥LLA BED¶MNINGAR AV DE SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R AVTALSF¶RHANDLINGARNA /M -EDLINGSINSTITUTET SKULLE SVARA F¶R S¥DANA BED¶MNINGAR SKULLE DET KUNNA BLI ALLTF¶R STYRANDE F¶R MEDLARNAS ARBETE $ET ¤R VIKTIGT ATT DET SKAPAS EN ORGANISATORISK BALANS SOM G¶R ATT MEDLARNA HAR N¤RA TILL SAMH¤LLSEKONOMISK KOMPETENS MEN SAMTIDIGT INTE BLIR BUNDNA AV DE SAMH¤LLSEKONOMISKA BED¶MNINGARNA !V SAMMA SK¤L B¶R EXPERTR¥DET F¶R SAMH¤LLSEKONOMI VARA SJ¤LVST¤NDIGT OCH INTE HA N¥GRA BEFOGENHETER ATT FATTA BESLUT SOM ¤R TVINGANDE F¶R -EDLINGSINSTITUTET -EDLINGSINSTITUTET B¶R KUNNA UPPHANDLA SAMH¤LLSEKONOMISKA RAPPORTER FR¥N OLIKA INSTITUT %N M¶JLIGHET ¤R ATT BEST¤LLA ANALYSER AV +ONJUNKTURINSTITUTET ELLER AV )NDUSTRINS EKONOMISKA R¥D -EDLINGSINSTITUTET KAN OCKS¥ V¤NDA SIG TILL %KONOMISKA R¥DET SOM ¤R ETT R¥D BEST¥ENDE AV AKADEMISKA FORSKARE SOM TILLS¤TTS AV REGERINGEN OCH SOM F¶R N¤RVARANDE LEDS AV PROFESSOR ,ARS #ALMFORS -EDLINGSINSTITUTET B¶R OCKS¥ HA R¤TT ATT ANLITA N¥GOT ANNAT SVENSKT ELLER UTL¤NDSKT INSTITUT bör därutöver ha möjlighet att beställa rapporter, som specialbelyser någon frågeställning. Initiativet till en sådan specialanalys skulle kunna tas av medlare, på motsvarande sätt som opartiska ordförande inom kan beställa underlag från Industrins ekonomiska råd. för samhällsekonomi bör också ha rätt att föreslå Medlingsin- stitutet att beställa någon specialrapport. Vidare bör för av- talsfrågor kunna aktualisera att en fråga bör ges en samhällsekonomisk belysning. 5TREDNINGENS F¶RSLAG 2¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER B¶R INTE TAS BORT $¤R EMOT INNEB¤R UTREDNINGENS ¶VRIGA F¶RSLAG VISSA BEGR¤NSNINGAR I M¶JLIG HETERNA TILL SYMPATI¥TG¤RDER 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG 5TREDNINGEN BEHANDLAR FR¥GAN OM R¤TT TILL SYMPATI¥TG¤RDER MOT BAKGRUND AV F¶RSLAG FR¥N 3!& OM ATT M¶JLIGHETEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER B¶R TAS BORT &R¥GAN FINNS INTE N¤MND I DIREKTIVEN 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER INTE B¶R TAS BORT %TT BORTTAGANDE AV R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER SKULLE VISSERLIGEN KUNNA MER D¤MPAD L¶NEUTVECKLING OCH EN ¶KAD L¶NESPRIDNING VILKET SKULLE VARA GYNNSAMT UR EN SN¤VT SAMH¤LLSEKONOMISK SYNVINKEL 3AMTIDIGT ¤R R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER EN DEL I EN NORDISK TRADITION OCH EN V¤SENTLIG GRUNDVAL F¶R KOLLEKTIVAVTALSSYSTEMET 5TREDNINGEN BED¶MER DET D¤RF¶R SOM OM¶JLIGT ATT F¥ EN BRED UPPBACKNING F¶R ETT PAKET MED ¥TG¤RDER SOM INKLUDERAR ETT BORTTAGANDE AV R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER $¤REMOT KOMMER N¥GRA ANDRA AV UTREDNINGENS F¶RSLAG ATT INDIREKT INNEB¤RA VISSA BEGR¤NSNINGAR I M¶JLIGHETERNA TILL SYMPATI¥TG¤RDER .EDAN UTVECKLAR UTREDNINGEN DETTA RESONEMANG Enligt den grundläggande bestämmelsen om sympatiåtgärder i MBL får den som är bunden av ett kollektivavtal vidta en sympatiåtgärd när den primära stridsåtgärden är lovlig. Det är däremot inte tillåtet att vidta en sympatiåtgärd till stöd för en olovlig stridsåtgärd. Sympatiåtgärder kan avse alla typer av tillåtna stridsåtgärder och kan ha betydligt större omfatt- ning än den primära stridsåtgärden. De får inte innefatta krav på den egna arbetsgivaren utan får enbart vidtas till stöd för den primära åtgärden. "ETR¤FFANDE INTERNATIONELLA SYMPATI¥TG¤RDER ¤R R¤TTSL¤GET I KORTHET S¥DANT ATT SYMPATI¥TG¤RDER F¶R UTL¤NDSK PART ¤R TILL¥TNA OM DEN PRIM¤RA STRIDS¥TG¤RDEN ¤R LOVLIG ENLIGT LAGEN I DET LAND D¤R DEN VIDTAS 2¤TTSL¤GET ¤R MER OKLART N¤R DEN UTL¤NDSKA PRIM¤RKONFLIKTEN ¤R OLOVLIG R DEN UTL¤NDSKA R¤TTSORDNINGEN LIK DEN SVENSKA TORDE SYMPATI¥TG¤RDEN VARA OLOVLIG MEN BED¶MNINGEN KAN BLI DEN MOTSATTA OM PRIM¤R¥TG¤RDEN VIDTAS I ETT LAND MED EN F¶R OSS FR¤MMANDE R¤TTSORDNING )NOM DEN OFFENTLIGA SEKTORN FINNS DET VISSA BEGR¤NSNINGAR I R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER $E ¤R INTE TILL¥TNA N¤R DET G¤LLER MYNDIGHETSUT¶VNING %NLIGT EN BEST¤MMELSE I ,/! F¥R STRIDS¥TG¤RDER F¶R ARBETE SOM BEST¥R I MYNDIGHETSUT¶VNING ELLER SOM ¤R OUNDG¤NGLIGEN N¶DV¤NDIGT F¶R ATT GENOMF¶RA MYNDIGHETSUT¶VNING INTE GENOMF¶RAS P¥ ¤N F¶RH¥LLANDET MELLAN ARBETSGIVARE OCH ARBETSTAGARE SOM OMFATTAS AV ,/! $EN SOM HAR S¥DANT ARBETE KAN ALLTS¥ INTE VIDTA SYMPATI¥TG¤RDER TILL ST¶D F¶R ARBETSTAGARE UTANF¶R DEN OFFENTLIGA SEKTORN %NLIGT F¶RSLAGET FR¥N 3!& B¶R STRIDS¥TG¤RDER ENDAST F¥ VIDTAS MELLAN DE PARTER SOM DIREKT ¤R INVOLVERADE I F¶RHANDLINGARNA $ET ¤R ENLIGT 3!& INTE RIMLIGT ATT F¶RETAG SOM REDAN HAR TECKNAT KOLLEKTIVAVTAL SKALL KUNNA UTS¤TTAS F¶R STRIDS¥TG¤RDER TILL ST¶D F¶R N¥GON ANNAN PART ELLER F¶R ATT DEN FACKLIGA MOTPARTEN VILL UT¶VA P¥TRYCKNING P¥ ETT ANNAT AVTALSOMR¥DE D¤R F¶RHANDLINGAR ¤NNU P¥G¥R $E NUVARANDE M¶JLIGHETERNA TILL STRIDS¥TG¤RDER B¶R D¤RF¶R ENLIGT 3!& S MENING TAS BORT $ETTA SKULLE G¤LLA ¤VEN ARBETSGIVARENS M¶JLIGHET ATT VIDTA SYMPATILOCKOUT OCH D¤RMED BEFRIA SIG FR¥N L¶NEKOSTNADER 3YMPATI¥TG¤RDER HAR VARIT ETT P¥TRYCKNINGSMEDEL I F¶RHANDLINGAR UNDER HELA TALET ) UTREDNINGSARBETE P¥ OCH TALEN S¶KTE MAN DRA UPP L¤MPLIGA GR¤NSER F¶R TILL¥TLIGHETEN AV SYMPATI¥TG¤RDER I 3VERIGE )NF¶R KOLLEKTIVAVTALSLAGENS TILLKOMST IFR¥GASATTES DET OM INTE ETT ALLM¤NT F¶RBUD MOT STRIDS¥TG¤RDER BORDE G¤LLA N¤R SYFTET L¥G UTANF¶R ANGRIPARENS OCH DEN ANGRIPNES INB¶RDES F¶RH¥LLANDEN "¥DE ARBETSGIVAR OCH ARBETSTAGARSIDAN MOTSATTE SIG ETT F¶RBUD MOT SYMPATI¥TG¤RDER 0¥ TALET GJORDES F¶RS¶K ATT ST¤LLA UPP GRUNDREGLER OM F¶RBUD MOT STRIDS¥TG¤RDER I VISSA SYFTEN OCH MOT VISSA ANGREPPSM¥L &¶RS¶KEN FULLF¶LJDES INTE 3YMPATI¥TG¤RDER KAN BL A ANV¤NDAS F¶R ATT F¥ TILL ST¥ND ETT KOLLEKTIVAV TALSF¶RH¥LLANDE MED EN ENSKILD ARBETSGIVARE SOM INTE ¤R MEDLEM I N¥GON ARBETSGIVARORGANISATION $ET ¤R OCKS¥ I VISS UTSTR¤CKNING M¶JLIGT ATT ANV¤NDA SYMPATI¥TG¤RDER F¶R ATT F¶RM¥ EN ARBETSGIVARE ATT SLUTA KOLLEKTIVAVTAL MED DEN DEN ¤VEN OM ARBETSGIVAREN REDAN HAR ETT AVTAL MED EN ANNAN ARBETSTAGARORGANISATION VILKET F¶RETAGET VILL TILL¤MPA ¤VEN F¶R DEN STRIDANDE ORGANISATIONENS MEDLEMMAR 3YMPATI¥TG¤RDER KAN ¤VEN ANV¤NDAS VID BRANSCHF¶RHANDLINGAR OM F¶RNYELSE AV KOLLEKTIVAVTAL OM L¶NER /RGANISATIONER MED MER EFFEKTIVA KONFLIKTVAPEN KAN P¥ S¥ S¤TT ST¶DJA ORGANISATIONEN I PRIM¤RKONFLIKTEN 3YMPATI¥TG¤RDER TILL¤MPAS VIDARE ¶VER DE NATIONELLA GR¤NSERNA $ET HAR VARIT AKTUELLT MED S¥DANA ¥TG¤RDER B¥DE TILL ST¶D F¶R FACKLIGA ORGANISATIONER I GRANNL¤NDERNA OCH I ANDRA L¤NDER %TT MOTIV F¶R ATT TILL¥TA SYMPATI¥TG¤RDER MED PARTER FR¥N ANDRA L¤NDER KAN VARA ATT UNDVIKA SOCIAL DUMPNING %TT ANNAT KAN VARA M¶JLIGHETEN ATT DELTA I INTERNATIONELLA SOLIDARITETSAKTIONER T EX GENOM STRIDS¥TG¤RDER MOT FARTYG UNDER BEKV¤MLIGHETSFLAGG $ESSA FR¥GOR HAR VARIT F¶REM¥L F¶R OMFATTANDE UTREDNINGSARBETE 4IDIGARE ANV¤NDES SYMPATI¥TG¤RDER OFTA AV ARBETSGIVARPARTEN F¶R ATT SVARA P¥ DE FACKLIGA ORGANISATIONERNAS VARSEL OM STRIDS¥TG¤RDER 3YMPATI¥TG¤RDER KUNDE VARA ETT S¤TT F¶R EN ARBETSGIVARORGANISATION ATT ¶KA DE FACKLIGA ORGANISATIONERNAS KONFLIKTKOSTNADER .UMERA ANSER F¶RETAGEN I REGEL ATT EN LOCKOUT KOSTAR F¶R MYCKET $ET ¤R D¤RMED INTE L¤NGRE N¥GOT VERKSAMT KONFLIKTMEDEL F¶R ARBETSGIVARSIDAN $ET FINNS TV¥ SK¤L SOM TALAR F¶R ATT F¶REKOMSTEN AV SYMPATI¥TG¤RDER KAN KOMMA ATT ¶KA $ET ENA ¤R ATT DEN ¶KANDE INTERNATIONALISERINGEN OCH MEDLEMSKAPET I %5 G¶R ATT INTRESSET F¶R ATT ENGAGERA SIG I UTL¤NDSKA KONFLIKTER KAN KOMMA ATT ¶KA $ET KAN ¤VEN BLI VANLIGARE ATT FACKLIGA ORGANISATIONER I UTLANDET BER OM ST¶D FR¥N SVENSKA FACKLIGA ORGANISATIONER $ET ANDRA SK¤LET ¤R ATT ANTALET AVTALSOMR¥DEN ¶KAR VILKET G¶R ATT DET KAN BLI FLER TILLF¤LLEN ATT VIDTA SYMPATI¥TG¤RDER $ET G¤LLER S¤RSKILT OM DET INTE SKER N¥GON TIDSM¤SSIG SAMORDNING AV F¶RHANDLINGARNA -ED M¥NGA AVTALSOMR¥DEN OCH STOR SPRIDNING I AVTALSPERIODER ¶KAR RISKEN F¶R ATT EN PART ANV¤NDER SYMPATI¥TG¤RDER INTE I F¶RSTA HAND F¶R ATT ST¶DJA DEN ORGANISATION SOM ¤R INBLANDAD I PRIM¤RKONFLIKTEN UTAN SOM EN P¥TRYCKNING MOT DEN EN F¶RHANDLINGSFR¥GA %N S¥DAN ¥TG¤RD ¤R INTE TILL¥TEN MEN KAN ¤ND¥ F¶REKOMMA EFTERSOM DET KAN VARA SV¥RT ATT BEVISA ATT ¥TG¤RDEN VIDTAS I OTILL¥TET SYFTE 3YMPATI¥TG¤RDER KAN S¤GAS VARA EN DEL I EN NORDISK TRADITION ) .ORGE OCH &INLAND ¤R R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER I STORT I 3VERIGE ) $ANMARK ¤R DEN N¥GOT MER INSKR¤NKT D¥ DET I PRAXIS FINNS VISSA KRAV P¥ N¥GON FORM AV INTRESSEGEMENSKAP MELLAN DEN PART SOM VIDTAR SYMPATI¥TG¤RDEN OCH DEN PART I PRIM¤RKONFLIKTEN SOM SYMPATI¥TG¤RDEN SYFTAR TILL ATT ST¶DJA .¤R DESSA B¥DA PARTER ¤R MED I SAMMA HUVUDORGANISATION FINNS DET DOCK ETT STORT UTRYMME F¶R SYMPATI¥TG¤RDER ) PRAKTIKEN HAR R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER EN MYCKET ST¶RRE BETYDELSE I DE DANSKA AVTALSF¶RHANDLINGARNA ¤N I DE SVENSKA $ET BEROR BL A P¥ ATT R¤TTEN ATT TILLGRIPA SYMPATI¥TG¤RDER UTNYTTJAS ¤VEN P¥ ARBETSGIVARSIDAN 5TANF¶R .ORDEN ¤R R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER I ALLM¤NHET MERA INSKR¤NKT 3YMPATI¥TG¤RDER ¤R TILL¥TNA I )RLAND MEN KAN INTE F¶REKOMMA I 3TORBRITANNIEN ) 4YSKLAND FINNS DET KNAPPAST N¥GOT UTRYMME ALLS F¶R SYMPATI¥TG¤RDER ) DEN M¥N DE F¥R F¶REKOMMA M¥STE DET FINNAS N¥GON FORM AV SAMH¶RIGHET MELLAN DEN ST¶DJANDE PARTEN OCH DEN PART SOM F¥R ST¶D ) .EDERL¤NDERNA OCH –STERRIKE ¤R DET OKLART VAD SOM G¤LLER ,AGSTIFTNING SAKNAS OCH DET FINNS INTE HELLER N¥GON V¤GLEDANDE R¤TTSPRAXIS ) 53! TILL¥TS SYMPATI¥TG¤RDER ENDAST UNDER VISSA F¶RUTS¤TTNINGAR %N S¥DAN ¤R ATT DE STREJKANDE I SITT ARBETE HAR F¶RBINDELSE MED DE ARBETSTAGARE SOM DELTAR I PRIM¤R¥TG¤RDEN 3YMPATI¥TG¤RDER TILL F¶RM¥N F¶R EN HELT UTOMST¥ENDE PART ¤R OTILL¥TNA %N BEGR¤NSNING AV R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER I LAG SKULLE INTE STRIDA MOT REGERINGSFORMEN $EN SKULLE D¤REMOT KUNNA KOMMA I KONFLIKT MED %UROPAR¥DETS SOCIALA STADGA %UROPAR¥DET HAR NYLIGEN RIKTAT EN REKOMMENDATION TILL 4YSKLAND MED UPPMANING ATT TILL¥TA SYMPATI¥TG¤RDER $EN NATIONALEKONOMISKA FORSKNINGEN HAR INTE GIVIT N¥GOT ENTYDIGT SVAR P¥ HUR R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER P¥VERKAR L¶NEUTVECKLING OCH SYSSELS¤TTNING ENA SIDAN TORDE KOLLEKTIVAVTALENS H¶GA T¤CKNINGSGRAD SOM S¤KERST¤LLS VIA R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER VARA DEN MEST AVG¶RANDE F¶RKLARINGEN TILL ATT L¶NERNA LIGGER ¶VER DEN MARKNADSKLARERADE NIV¥N INOM BRANSCHER OCH P¥ ORTER MED H¶G ARBETSL¶SHET 2¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER ST¤RKER DESSUTOM L¶NTAGARNAS F¶RHANDLINGSPOSITIONER I EN AVTALSF¶RHANDLING VILKET TENDERAR ATT PRESSA UPP L¶NE¶KNINGSTAKTEN $ET ¤R D¤RF¶R RIMLIGT ATT F¶RV¤NTA SIG ATT EN BEGR¤NSNING AV R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER SKULLE INNEB¤RA ATT L¶NE¶KNINGSTAKTEN BLIR L¤GRE OCH D¤RMED SYSSELS¤TTNINGEN H¶GRE INOM BRANSCHER OCH P¥ ORTER MED H¶G ARBETSL¶SHET ANDRA SIDAN FINNS DET FORSKNING SOM TYDER P¥ ATT ETT HELT MARKNADSBASERAT L¶NESYSTEM INTE BEH¶VER B¤TTRE SYSSELS¤TTNINGSUTVECKLING !RBETSGIVARE KAN I VISSA SITUATIONER TJ¤NA P¥ ATT BETALA L¶NER SOM LIGGER UNDER DEN MARKNADSKLARERADE NIV¥N ¤VEN OM DETTA INNEB¤R VISSA SV¥RIGHETER I NYREKRYTERINGEN AV ARBETSKRAFT %N F¶RST¤RKNING AV L¶NTAGARNAS F¶RHANDLINGSPOSITION KAN I ETT S¥DANT L¤GE H¶GRE L¶NER SOM H¶GRE SYSSELS¤TTNING $EN ¶KADE L¶NESKILLNADEN MELLAN OLIKA BRANSCHER SOM EN BEGR¤NSNING AV R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER TROLIGEN SKULLE KUNNA ¤VEN KUNNA MEDF¶RA SAMH¤LLSEKONOMISKA EFFEKTIVITETSF¶RLUSTER &¶R ATT UPPN¥ OPTIMAL ALLOKERING AV DEN UNGA ARBETSKRAFTEN B¶R ENLIGT EKONOMISK TEORI ING¥NGSL¶NERNA VARA DESAMMA I OLIKA BRANSCHER F¶R PERSONER MED SAMMA KVALIFIKATIONER %N MER ENHETLIG L¶NES¤TTNING KAN P¥ SIKT SNABBARE TILLV¤XT INOM NYA OCH EXPANSIVA BRANSCHER 5TREDNINGEN ANSER SOM REDAN HAR N¤MNTS ATT R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER B¶R VARA KVAR MEN SAMTIDIGT ATT M¶JLIGHETERNA ATT ANV¤NDA SYMPATI¥TG¤RDER B¶R BEGR¤NSAS N¥GOT $ET FINNS EN RELATIVT BRED KRITIK MOT HUR SYMPATI¥TG¤RDER HAR ANV¤NTS I VISSA FALL .¥GRA AV DE F¶RSLAG SOM UTREDNINGEN L¤GGER FRAM KOMMER ATT F¥ INDIREKT EFFEKT F¶R ANV¤NDNINGEN AV SYMPATI¥TG¤RDER 5TREDNINGEN MENAR ATT DET ¤VEN FINNS ANLEDNING F¶R PARTERNA ATT BEAKTA DEN KRITIK SOM HAR RIKTATS MOT ANV¤NDNINGEN AV SYMPATI¥TG¤RDER &¶R DET F¶RSTA HAR UTREDNINGEN F¶RESLAGIT ¥TERINF¶RANDE AV DET F¶RBUD MOT STRIDS¥TG¤RDER MOT ENMANS OCH FAMILJEF¶RETAG VILKET G¤LLDE SE AVSNITT &¶RBUDET INNEFATTAR ¤VEN SYMPATI¥TG¤RDER SOM VIDTAS I S¥DANT SYFTE &¶R DET ANDRA HAR UTREDNINGENS F¶RSLAG OM F¶RL¤NGD VARSELTID EN INVERKAN P¥ M¶JLIGHETEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER %FTER TILLKOMSTEN AV -", SKALL SYMPATI¥TG¤RDER F¶REG¥S AV VARSEL P¥ SAMMA S¤TT SOM ANDRA STRIDS¥TG¤RDER $EN F¶RESLAGNA F¶RL¤NGNINGEN AV VARSELTIDEN FR¥N TILL DAGAR INNEB¤R ATT ¤VEN SYMPATI¥TG¤RDER SENAREL¤GGS &¶R DET TREDJE B¶R -EDLINGSINSTITUTET ENLIGT UTREDNINGENS F¶RSLAG GES M¶JLIGHET ATT SKJUTA UPP EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD I H¶GST DAGAR SKALL KUNNA BLI F¶REM¥L F¶R ETT S¥DANT BESLUT $ET M¶TER ENLIGT F¶RSLAGET INGET HINDER ATT -EDLINGSINSTITUTET BESLUTAR ATT UPPSKJUTA ENDAST SYMPATI¥TG¤RDEN OCH INTE DEN PRIM¤RA STRIDS¥TG¤RDEN /M SYMPATI¥TG¤RDEN SKALL TR¤DA I KRAFT SENARE ¤N DEN PRIM¤RA STRIDS¥TG¤RDEN KAN -EDLINGSINSTITUTET F¶RST BESLUTA ATT UPPSKJUTA DEN PRIM¤RA STRIDS¥TG¤RDEN UNDER H¶GST DAGAR OCH D¤REFTER SYMPATI¥TG¤RDEN DAGAR FR¥N DEN TIDPUNKT N¤R DEN SKULLE TR¤DA I KRAFT &¶R DET FJ¤RDE HAR UTREDNINGEN LAGT F¶RSLAG TILL EN REGEL SOM INNEH¥LLER KRAV P¥ PROPORTIONALITET F¶R VISSA TYPER AV STRIDS¥TG¤RDER BL A BLOCKADER OCH ANDRA TYPER AV SYMPATI¥TG¤RDER 'ENOM DET F¶RSLAGET TILLGODOSES BEHOVET AV ATT KOMMA TILL R¤TTA MED STITUATIONER D¤R EN VARSLAD SYMPATI¥TG¤RD ST¥R I ETT UPPENBART MISSF¶RH¥LLANDE TILL OMFATTNINGEN AV DEN PRIM¤R¥TG¤RD SOM DEN ¤R AVSEDD ATT VIDTAS TILL ST¶D F¶R 5TREDNINGENS F¶RSLAG %TT PROPORTIONALITETSKRAV B¶R INF¶RAS F¶R STRIDS¥T G¤RDER SOM VIDTAS VID F¶RHANDLINGAR MELLAN PARTER SOM ¤R ELLER BRUKAR VARA BUNDNA AV KOLLEKTIVAVTAL I F¶RH¥LLANDE TILL VARANDRA %N STRIDS¥TG¤RD B¶R P¥ YRKANDE AV DEN PART MOT VILKEN ¥TG¤RDEN RIKTAS KUNNA F¶RKLARAS OLOVLIG AV !RBETSDOMSTOLEN I F¶LJANDE SITUATIONER -När en stridsåtgärd, som är partiell eller på annat sätt begränsad, kan förväntas leda till skada eller annan olägenhet, som står i uppenbart missförhållande till åtgärdens omfattning. -När en stridsåtgärd, som har varslats som svar på en annan stridsåtgärd, är väsentligt mer omfattande än vad som är rimligt med hänsyn till den åtgärd, som har orsakat svarsåtgärden. -När en sympatiåtgärd, som har varslats till stöd för en part i dennes tvist om förnyande av kollektivavtal, kan förväntas leda till skada eller annan olägenhet som står i ett uppenbart missförhållande till åtgärdens eller primäråtgärdens omfattning. !RBETSMARKNADENS PARTER B¶R KUNNA AVTALA OM AVVIKELSE FR¥N DE F¶RESLAGNA KRAVEN P¥ PROPORTIONALITET 3K¤L F¶R UTREDNINGENS F¶RSLAG Frågan om proportionalitet nämns inte i direktiven. Enligt direktiven skall utredningen dock pröva olika förslag att förbättra lönebildningen och därvid utgå bl.a. från de förslag, som parterna har framfört till regeringen. 3!& MENAR ATT R¤TTEN TILL STRIDS¥TG¤RDER B¶R BEGR¤NSAS MED UTG¥NGSPUNKT FR¥N TV¥ OLIKA PRINCIPER OM PROPORTIONALITET $EN ENA PRINCIPEN SKULLE INNEB¤RA KRAV P¥ RIMLIG PROPORTION MELLAN EN STRIDS¥TG¤RD OCH DESS SYFTE DET VILL S¤GA VAD MAN ¶NSKAR UPPN¥ MED STRIDS¥TG¤RDEN -ED EN S¥DAN PRINCIP SKULLE DET T EX INTE VARA TILL¥TET ATT VIDTA INGRIPANDE STRIDS¥TG¤RDER MOT EGENF¶RETAGARE OCH $ETSAMMA SKULLE G¤LLA F¶R STRIDS¥TG¤RDER MOT F¶RETAG D¤R DEN FACKLIGA ORGANISATIONEN INTE HAR N¥GRA MEDLEMMAR $ET SKULLE INTE HELLER VARA TILL¥TET MED SYMPATI¥TG¤RDER %NLIGT DEN ANDRA PRINCIPEN SOM 3!& VILL INF¶RA SKULLE DET FINNAS ETT RIMLIGT F¶RH¥LLANDE MELLAN OMFATTNINGEN AV DEN STRIDS¥TG¤RD SOM VIDTAS OCH DE ST¶RNINGAR OCH SKADOR SOM UPPKOMMER F¶R MOTPARTEN -ED EN S¥DAN PRINCIP SKULLE DET INTE VARA TILL¥TET F¶R DE FACKLIGA ORGANISATIONERNA ATT GENOM SM¥ BEGR¤NSADE STRIDS¥TG¤RDERN¥LSTICKS¥TG¤RDER ¥STADKOMMA ATT F¶RETAGENS VERKSAMHET MER ELLER MINDRE SL¥S UT MED STORA EKONOMISKA SKADOR SOM F¶LJD ) SIN YTTERSTA FORM SKULLE DEN PRINCIPEN INNEB¤RA ATT DE ENDA STRIDS¥TG¤RDER SOM SKULLE VARA TILL¥TNA SKULLE VARA TOTAL STREJK OCH TOTAL LOCKOUT $ET KAN ENLIGT 3!& I OCH F¶R SIG FINNAS RISK F¶R ATT EN S¥DAN PRINCIP TVINGAR FRAM EN TOTAL STREJK MOT ETT F¶RETAG I ST¤LLET F¶R BEGR¤NSADE STRIDS¥TG¤RDER -OT DETTA HAR 3!& ANF¶RT DELS ATT BEGR¤NSADE STRIDS¥TG¤RDER SL¥R H¥RT MOT F¶RETAGEN DELS ATT MAN TORDE KUNNA UTG¥ FR¥N ATT MAN I EN DEL FALL AVST¥R FR¥N ATT TILLGRIPA TOTAL STREJK N¤R BEGR¤NSADE STRIDS¥TG¤RDER INTE L¤NGRE ST¥R TILL BUDS 5TREDNINGEN F¶RESL¥R ATT ETT KRAV P¥ PROPORTIONALITET INF¶RS I LAGSTIFT NINGEN $ET SKULLE GE EN RIMLIGARE BALANS MELLAN PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN BEGR¤NSA M¶JLIGHETEN TILL ¥TG¤RDER SOM KOSTAR LITE F¶R DEN ORSAKAR STORA KOSTNADER F¶R MOTPARTEN ELLER TREDJE MAN "EST¤MMELSEN SKALL G¤LLA STRIDS¥TG¤RDER SOM VIDTAS VID EN TVIST MELLAN PARTER SOM ¤R ELLER BRUKAR VARA BUNDNA AV KOLLEKTIVAVTAL &LERA FORSKARE SOM UTREDNINGEN HAR ANLITAT ST¶DER F¶RSLAGET OM ATT INF¶RA ETT LAGSTADGAT KRAV P¥ PROPORTIONALITET 3¥DANA KRAV FINNS I R¤TTSTRADITIONEN I FLERA L¤NDER I +ONTINENTALEUROPA &¶RSLAGET OM ETT LAGSTADGAT KRAV P¥ PROPORTIONALITET ¤R ENLIGT UTREDNINGENS UPPFATTNING ¤VEN V¤SENTLIGT F¶R ATT F¥ ETT ETT PAKET AV ¥TG¤RDER SOM SKULLE KUNNA F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN 5TREDNINGEN UTVECKLAR I DET F¶LJANDE F¶RSLAGET OCH MOTIVEN F¶R DET 5TREDNINGEN ANSER ATT EN VARSLAD STRIDS¥TG¤RD B¶R KUNNA F¶RKLARAS OLOVLIG I TRE SITUATIONER $EN F¶RSTA ¤R N¤R EN STRIDS¥TG¤RD SOM ¤R PARTIELL ELLER P¥ ANNAT S¤TT BEGR¤NSAD KAN F¶RV¤NTAS SOM ST¥R I UPPENBART MISSF¶RH¥LLANDE TILL ¥TG¤RDENS OMFATTNING $EN ANDRA ¤R N¤R EN STRIDS¥TG¤RD SOM HAR VARSLATS SOM SVAR P¥ EN ANNAN STRIDS¥TG¤RD ¤R V¤SENTLIGT MER OMFATTANDE ¤N VAD SOM ¤R RIMLIGT MED H¤NSYN TILL DEN ¥TG¤RD SOM ORSAKAT SVARS¥TG¤RDEN $EN TREDJE G¤LLER SYMPATI¥TG¤RDER SOM HAR VARSLATS TILL ST¶D F¶R EN PART I DENNES TVIST MED EN MOTPART SOM HAN BRUKAR VARA BUNDEN AV KOLLEKTIVAVTAL MED OCH N¤R EN S¥DAN ¥TG¤RD KAN F¶RV¤NTAS SOM ST¥R I ETT UPPENBART MISSF¶RH¥LLANDE TILL ¥TG¤RDENS ELLER PRIM¤R¥TG¤RDENS OMFATTNING $ET FINNS FLERA SK¤L ATT INF¶RA EN BEST¤MMELSE AV DEN NYSS BESKRIVNA INNEB¶RDEN &¶R DET F¶RSTA SKULLE DET SOM REDAN HAR N¤MNTS GE EN RIMLIGARE BALANS MELLAN PARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN $EN RELATIVT SVAGA UTVECKLINGEN AV DEN SVENSKA EKONOMIN DE SENASTE DECENNIERNA OCH DEN NUVARANDE H¶GA ARBETSL¶SHETEN G¶R DET MER ANGEL¤GET ¤N TIDIGARE ATT ¶VERV¤GA ¥TG¤RDER SOM SKULLE KUNNA F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN OCH RESULTERA I EN B¤TTRE UTVECKLING AV SYSSELS¤TTNINGEN OCH EN NEDG¥NG I ARBETSL¶SHETEN $ET G¤LLER ¤VEN S¥DANA ¥TG¤RDER SOM P¥VERKAR BALANSEN MELLAN ARBETSMARKNADENS PARTER $E F¶R¤NDRINGAR SOM HAR INTR¤FFAT DE SENASTE DECENNIERNA HAR ST¤RKT DE FACKLIGA ORGANISATIONERNA RELATIVT ARBETSGIVARNA $ET ¤R FLER AKT¶RER ¤N TIDIGARE SOM FATTAR BESLUT OM STRIDS¥TG¤RDER $ET SKER MINDRE SAMORDNING INOM HUVUDORGANISATIONERNA (UVUDORGANISATIONERNAS ROLL I L¶NEF¶RHANDLINGARNA HAR ¶VER HUVUD TAGET MINSKAT !NTALET AVTALSOMR¥DEN HAR ¶KAT OCH SAMARBETET MELLAN F¶RBUND SOM ¤R MED LEMMAR I OLIKA CENTRALORGANISATIONER HAR UTVECKLATS 5PPDELNINGEN AV ARBETSMARKNADEN I ALLT FLER AVTALSOMR¥DEN HAR LETT TILL ATT F¶RHANDLINGARNA INOM ETT AVTALSOMR¥DE L¤TTARE F¥R F¶LJDVERKNINGAR INOM ANDRA OMR¥DEN 'ENOM OMSTRUKTURERINGEN AV N¤RINGSLIVET UTG¶R TJ¤NSTEM¤NNEN EN ALLT ST¶RRE ANDEL AV ARBETSTAGARNA /RGANISATIONSGRADEN BLAND DEM HAR V¤XT !NST¤LLDA INOM OFFENTLIG SEKTOR HAR F¶RHANDLINGS OCH KONFLIKTR¤TT $EN TEKNISKA UTVECKLINGEN OCH INTERNATIONALISERINGEN HAR GJORT F¶RETAGEN MER S¥RBARA 0RODUKTIONSTEKNIK MED hJUST IN TIME LEVERANSERh OCH SM¥ K¤NSLIGA F¶R PRODUKTIONSSTOPP 2ISKEN HAR ¶KAT F¶R ATT ETT F¶RETAG SOM INTE KLARAR ATT LEVERERA ENLIGT AVTAL F¥R PROBLEM ATT F¥ NYA ORDER 0RODUKTIONSTEKNIKEN HAR SAMTIDIGT INNEBURIT ATT FLER ARBETSTAGARE HAR NYCKELPOSITIONER I DEN MENINGEN ATT DE ¤R S¥ VIKTIGA F¶R VERKSAMHETEN ATT HELA PRODUKTIONEN AVBRYTS OM DE TAS UT I STREJK "EROENDET MELLAN OLIKA LED I PRODUKTIONEN HAR ¶KAT $E FACKLIGA F¶RBUNDEN HAR OLIKA F¶RHANDLINGSSTYRKA %N DEL F¶RBUND KAN ARGUMENTERA F¶R H¶GRE L¶NER MED ST¶D I MARKNADSKRAFTERNA /M DET R¥DER BRIST P¥ ARBETSKRAFT SOM HAR DE ORGANISERADE MEDLEMMARNAS KOMPETENS GER DET ORGANISATIONEN STARKA ARGUMENT I F¶RHANDLINGARNA /M DET ¤R STOR EFTERFR¥GAN P¥ BRANSCHENS PRODUKTER GER DET OCKS¥ EN STARK F¶RHANDLINGSPOSITION &¶RHANDLINGSSTYRKAN KAN EMELLERTID ¤VEN F¶RBUNDET F¶RFOGAR ¶VER EFFEKTIVA STRIDS¥TG¤RDER $ET G¤LLER S¤RSKILT F¶RBUND SOM ORGANISERAR NYCKELPERSONER SOM OM DE TAS UT I STREJK KAN ORSAKA ETT MYCKET STORT PRODUKTIONSBORTFALL TILL EN LITEN KOSTNAD F¶R DEN .¤R F¶RHANDLINGARNA VAR MER SAMORDNADE KUNDE KONSEKVENSERNA AV ATT F¶RBUNDEN HADE OLIKA F¶RHANDLINGSSTYRKA V¤GAS AV MELLAN HUVUDORGANISATIONERNA 9RKANDENA KUNDE FASTST¤LLAS UR ETT HELHETSPERSPEKTIV OCH F¶RBUNDEN KUNDE TILLSAMMANS BEST¤MMA VILKA MEDLEMMAR SOM SKULLE TAS UT F¶R ATT ST¶DJA AVTALSKRAV SOM G¤LLDE HELA HUVUDAVTALSOMR¥DET ELLER KARTELLEN 3AMTIDIGT INNEBAR SAMORDNINGEN ATT LOCKOUTER KUNDE ANV¤NDAS MER EFFEKTIVT SOM SVAR P¥ PARTIELLA STRIDS¥TG¤RDER