sou · GMB3115d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Personer som är sjukskrivna mer än har svårare att komma tillbaka till arbetet. Detta skulle kunna motverkas genom att den sjukskrivne har en dator hemma och via den kan hålla kontakt med arbetskamrater och få del av den information som sprids inom företaget. Distansarbete kan vara en bra lösning för personer med försvagande sjukdomar, som aids och cancer, som under vissa perioder kanske inte orkar gå till eller vistas på en arbetsplats. Även vid mer triviala sjukskrivningar, t.ex. ett brutet ben, kan det kän- nas bättre att arbeta hemma. Även om man får viss ersättning för resor kan det ibland vara både fysiskt och psykiskt påfrestande att ta sig till arbetsplatsen. Exempel på arbetsanpassning i stället för förtidspension När en kvinna med sjukdomen MS inte längre kunde arbeta kvar på fabriksgolvet var förtidspension det alternativ som läkaren gav. Hon började då lära sig data och fick andra arbetsuppgifter. Men till slut blev arbetsresorna för jobbiga, och hon var tvungen ta ledigt för att orka med. Alternativet var nu halv förtids- pension. I detta fall föreslog facket distansarbete, vilket kvinnan ansåg vara en bra idé. Tillsammans presenterade de idén för , som betalade utrustningen för att hon skulle kunna fortsätta arbeta heltid. Kvinnan själv säger att IT-arbete passar henne utmärkt men att de funktionshindrade måste ta för sig 37. Ett annat exempel är en kvinna som fick en pisksnärtskada vid en olycka. Arbetsresorna blev ett problem, värken i nacken förvärrades eftersom det inte fanns nackstöd i bussar och tunnelbana. Då uppkom tanken att hon skulle kunna arbeta hemma. Kvinnan tog själv kontakt med som i samråd med en arbetsterapeut undersökte förutsättningarna för en anpassning av arbetsplatsen. Försäk- ringskassan har i detta fall bedömt att det funnits medicinska skäl för en anpassad arbetsplats i hemmet och att det inte är ett ansvar som ligger på arbetsgivaren. Kvinnan distansarbetar nu hemma en del av veckan. 37 Tidskriften , 4/96. $ISTANSARBETE F¶R FUNKTIONSHINDRADE OCH VID REHABILITERING 183 Samma terapeut har behandlat ytterligare fyra personer som distansarbetat38. Arbetsgivaren är ansvarig för anpassning och rehabilitering både enligt Arbetsmiljölagen (AML) och Lagen om allmän försäkring (AFL). Arbetsgivaren skall ha en på lämpligt sätt organiserad anpassnings- och rehabiliteringsverksamhet på arbetsstället och fullgöra sitt ansvar för rehabilitering enligt lagen om allmän försäkring, genomföra rehabilite- ringsutredningar m.m. (3 kap. 2a § AML, 22 kap. AFL). Arbetsgivaren har också skyldighet att anpassa arbetsförhållanden till den enskilde arbetstagarens särskilda förutsättningar (3 kap. 3 § AML). Lagen om allmän försäkring innehåller bestämmelser som bl.a. inne- bär att en arbetsgivare skall svara för att en anställds behov av rehabili- tering klarläggs och att de åtgärder vidtas som behövs för en effektiv rehabilitering. I Arbetarskyddsstyrelsen föreskrifter (1994:1) finns bestämmelser om hur arbetsanpassnings- och rehabiliteringsverksamheten skall organi- seras. Där framgår att det är viktigt att åtgärder sätts in och att arbetsgivaren samråder med samt olika myndigheter och organisationer inom rehabiliteringsområdet. Vidare är det viktigt att arbetsgivaren verkligen skickar in rehabiliteringsutred- ningar till . Arbetsgivaren har dessutom ett ansvar för att regelbundet följa upp och utvärdera målen för rehabiliteringsverk- samheten. har haft i uppgift att utreda arbetsgivarens åtgärds- och kostnadsansvar vid rehabilitering. Vi går därför inte närmare in på den lagstiftning som gäller rehabiliteringsfrågor, utan hänvisar här till betänkande Arbetsgivarens rehabiliteringsansvar (SOU 1998:104). 38 Tidskriften , 1/97. 184 $ISTANSARBETE F¶R FUNKTIONSHINDRADE OCH VID REHABILITERING har till uppgift att samordna och i vissa lägen ta initia- tiv till rehabiliteringsåtgärder samt att utöva tillsyn över rehabiliterings- verksamheten (22 kap. 5 § AFL). Rehabilitering och rehabiliteringser- sättning enligt lagen om allmän försäkring (RFV:s allmänna råd 1991:12) är de riktlinjer som försäkringskassorna i huvudsak använder. För att rehabiliteringsarbetet skall fungera är det viktigt att försäk- ringskassan på ett tidigt stadium får kännedom om de fall där rehabili- tering är aktuell. Det är därför viktigt med en tidig samverkan mellan arbetsgivaren och . Efter kontakt med ett antal försäkringskassor i storstad och på landsbygd kan utredningen konstatera att distansarbete som ett led i rehabilitering är ovanligt. Det förekommer i enstaka fall och i huvudsak är det personer med sjukdomen MS som fått arbetsanpassade arbets- platser i bostaden. Enligt kassorna kommer arbetsgivare och arbetstagare oftast överens direkt sinsemellan, eftersom rehabiliteringsansvaret ligger på arbetsgiva- ren. Däremot kan vara med och diskutera t.ex. möjlig- heten till distansarbete om initiativet kommer från arbetstagaren eller arbetsgivaren. Vidare säger man att alla fall inte kommer till kassornas kännedom. Kassorna anser att distansarbete kan vara ett bra alternativ, men påpe- kar att det är en mycket liten grupp som har denna möjlighet. Merparten av de sjukskrivna har inte arbetsuppgifter som är datoriserade. De flesta sjukskrivna har fysiskt tunga eller monotona arbeten. Även om det har skett en förskjutning så att fler akademiker och tjänstemän är sjukskrivna , är de fortfarande få. Det finns ingenting i lagstiftningen som hindrar distansarbete som ett led i rehabilitering. Det står inte skrivet att rehabilitering skall ske på arbets- platsen, utan den kan ske på annan ort. I första hand gäller det att hitta ett alternativ till förtidspension. För en del personer, som t.ex. har problem att förflytta sig, kan en arbetsanpassad plats i hemmet vara en lösning. Endast en liten andel av de människor som behöver rehabilitering har sådana arbetsuppgifter att de kan utföras på distans, men kommer allt fler att använda IT i arbetet. Utredningen betonar vikten av tidig samverkan mellan bl.a. arbets- givare och . Vi vill också lyfta fram möjligheten till distansutbildning. kan distansutbildning och /eller distansarbete vara en möjlighet till kompetensutveckling, omskol- ning etc. $ISTANSARBETE F¶R FUNKTIONSHINDRADE OCH VID REHABILITERING 185 Utredningen anser det viktigt att möjligheten till distansarbete och även distansutbildning eller en kombination av dessa uppmärksammas vid arbetsanpassning och rehabilitering. 7Distansarbetets effekter på transporter Ett vanligt argument för distansarbete är att arbetsformen kan leda till ett minskat resande. I detta avsnitt går vi igenom den forskning som gjorts på området för att försöka besvara frågan om det teoretiskt och empiriskt finns grunder för ett sådant påståeende. Resultatet visar att telekommunikation ger ett minskat resande, men totalt sett ökar transporterna. För att distansarbete ska ge någon effekt på trafiken måste omfattningen av distansarbete öka. Men det finns många hinder för distansarbete, vilket gör att många inte kan eller vill distans- arbeta. Det är därför svårt att förutsäga vilka effekter arbete på distans får på resandet. Området är komplext med många alltjämt obesvarade frågor. Vi drar ändå slutsatsen att det är troligt att arbete på distans kommer att ha en dämpande effekt på de av resorna som utgör resor till och från arbetet. Framför allt kan distansarbete dämpa de rutinmässiga förflyttningarna i storstäderna, liksom långpendling i glesbygden. Det är däremot inte troligt att resandet totalt sett kommer att minska. Det kan alltså finnas skäl att stimulera distansarbete för att minska transportproblemen. Offentliga myndigheter och organisationer kan t.ex. uppmanas av regeringen att så långt som möjligt underlätta distansarbete för sina anställda. Vi behöver också mer kunskap om utvecklingen av IT och dess påverkan på transportbehovet och resmönstret; detta bör därför följas kontinuerligt, exempelvis av . En av fördelarna med distansarbete, som brukar framhållas, är att användningen av telekommunikation kan bidra till ett minskat resande. Idén att telekommunikationstekniken kan ersätta människors fysiska resande uppstod när telefonen uppfanns. Dessa idéer fick ny aktualitet oljekris. Med datorernas hjälp skulle man kunna telependla hemifrån i stället för att förflytta sig fysiskt – pendla till och från jobbet. 188 $ISTANSARBETETS EFFEKTER P¥ TRANSPORTER Antalet människor som pendlar långa sträckor till sina arbeten i storstadsområdena har ökat och blivit ett stort problem i många länder. Om man kunde reducera dessa resor skulle man kunna få en bättre trafiksituation och minskade kostnader för trafik, energi och miljö. Men trots att faxar och datorer är tillgängliga i stort sett överallt, är trafikköerna värre än någonsin (Mokhtarian 1997). Trafikvolymen och pendlingen ökar har transporterna i ökat med . Nästan hela ökningen gäller vägtrafiken. Persontrafiken i väntas växa (SvD 1998). Per år beräknas trafikvolymen öka med uppskattningsvis 1–(1996). (1997) har studerat hur de lokala arbetsmarknaderna39 har förändrats under . Utvecklingen är entydig. Pend- lingsregionerna blir allt större, vilket syns på att de lokala arbets- marknaderna har blivit färre. 1970 fanns det 187 lokala arbetsmarknader i , 1994 var de 110. I den undersökning utredningen gjort angående distansarbete bland pendlare i de tre storstadsområdena (bilaga 3) framkommer att det finns ca en miljon pendlare i . Som pendlare räknas den som arbetar i en kommun och bor i en annan. av pendlarna har sitt arbete i någon av de tre storstädernas lokala arbetsmarknader. har andelen pendlare ökat från av de sysselsatta. I stor- städernas lokala arbetsmarknader är pendlingen betydligt mer omfattan- de. I lokala arbetsmarknad pendlar av de syssel- satta medan pendlingen i och Malmös lokala arbetsmarknader ligger på . ökade antalet pendlare med 140 000. –1993 minskade pendlingen med 115 000 personer. Nedgången berodde på att ca 700 000 arbetstillfällen försvann åren 1991–1993. ökade pendlingen igen i samband med att sysselsättningsläget förbättrades. 1996 var antalet pendlare återigen på ungefär samma nivå som det extrema . Och trots att antalet sysselsatta 1996 var 450 000 färre än 1985, var antalet pendlare 115 000 fler. 39 Här definieras de lokala arbetsmarknaderna utifrån pendlingsströmmar mellan kommunerna. Dessa framgår av Folk- och bostadsräkningen 1970 (FoB 70) avseende 1970 och SCB:s register om arbetsmarknaden (ÅRSYS) avseende 1994. Kommunindelningen har använts för båda åren. $ISTANSARBETETS EFFEKTER P¥ TRANSPORTER 189 En förklaring till den ökade pendlingen är att arbetsmarknaden har blivit allt mer specialiserad. Det är också framför allt högutbildade, och inte minst högutbildade män, som i vissa fall dagpendlar väldigt långa sträckor. Kvinnor har fler geografiska delarbetsmarknader än män. Det beror bl.a. på att kvinnorna dominerar inom den offentliga sektorn och männen inom näringslivet. Den offentliga sektorns arbetsplatser, främst inom primärkommunal förvaltning och landsting, är spridda förhållande- vis jämnt mellan kommunerna. Detta gör att kvinnorna kan arbeta närmare hemmet än männen. Telekommunikation – ett substitut för eller komplement till resandet Finns det teoretiska och empiriska grunder för påståendet att distans- arbete sparar energi i persontransporter? Merparten av de teoretiska och empiriska studierna om sambandet mellan arbete på distans och resor har fokuserat på substitutionseffekten, dvs. vilka möjligheter arbete på distans har att ersätta, eller drastiskt reducera, fysiska transporter till och från arbetet. Kan telekommunikation fungera som ett substitut för resandet eller utgör telekommunikationen ett komplement till transporter? Substitutionseffekten innebär att ökad tele- kommunikation leder till minskat resande. Man har också uppmärksam- mat en omvänd effekt, som benämns genereringseffekten, och som inne- bär att ökad telekommunikation medför ökat resande. Här utgår man från att det finns en kompletterande relation mellan de två kommunika- tionsformerna. 5PPSKATTADE SUBSTITUTIONSEFFEKTER P¥ ARBETSRESOR OCH TRAFIKSTOCKNINGAR Arbetsresor är den form av resor som uppvisar det mest reguljära mönstret i områden. I uppgick deras andel av det totala resandet till 1977. Kan telekommunikationens möjligheter minska en del av trafiksystemets problem? Ett enkelt och ofta använt räkneexempel på substitutionseffekten utgår från att en arbetsresa mindre per person och vecka är liktydigt med en 20-procentig minskning av arbetsresandet. Ett praktiskt exempel på substitutionseffektens möjligheter att minska trafikproblemen är att i samband med i vidtogs åtgärder som ledde till en trafikreduktion . Detta ledde i sin tur till att bilköerna minskade med . 190 $ISTANSARBETETS EFFEKTER P¥ TRANSPORTER minskning i trafiken kan alltså lösa upp knutar i trafiksystemen och därmed avsevärt öka framkomligheten. (Engstöm & .) Köerna och trafikträngseln skulle praktiskt taget helt kunna elimineras om av de anställda kunde arbeta på distans . Det visar analyser av trafikflödena i de europeiska huvudstads- regionerna , och . (Forsebäck 1997.) I en studie om IT-pendlingens framtida konsekvenser på resandet i räknar man med att arbetspendlingen skulle kunna minska med 25–. Man utgår från att 30–av arbets- kraften i regionen har arbeten som helt eller delvis kan utföras på annan plats än den fasta arbetsplatsen. kan dessa yrken tänkas växa till 40–. Vidare har man antagit att arbetslivet organiseras så att IT-pendling blir vanlig. (& läns landsting 1995.) De beräkningar och prognoser som gjorts med utgångspunkt i substitu- tionsteorin visar genomgående att telekommunikation kan minska resan- det. Mot denna uppfattning talar erfarenheten att telekommunikation och resande är komplementära till varandra. Ser man bredare på resandet, dvs. inte enbart till arbetsresor, har någon minskning ännu inte kunnat iakttas. Telekommunikationer gör det möjligt att vidga kontaktytorna avse- värt; fler personer involveras och antalet möjliga relationer ökar. Man kan verkligen säga att kontakt föder kontakt. eller senare leder dessa kontakter också till att man måste resa. Både telekommunikationer och resandet växer i omfattning, och de båda kontaktytorna är ömsesidigt genererande. (Engstöm & .) &¥ DISTANSARBETARE MINSKAR SITT ARBETSRESANDE Av distansarbetarna i ULF-undersökningen 1995 var det som verkligen minskade sitt arbetsresande. Enligt författarna framstår detta som en svårförklarligt låg andel; åtminstone de som arbetar på distans borde rimligen också resa mindre i direkt anslutning till arbetet. En möjlig förklaring som ges till den låga siffran är att de flesta har ett komplext resmönster. Arbetsresorna kombineras med inköpsresor, fritidsaktiviteter osv. Därför kan det vara svårt att urskilja att just arbetsresandet minskat. (Engstöm & .) $ISTANSARBETETS EFFEKTER P¥ TRANSPORTER 191 I undersökning (1997) visar en jämförelse av resandet mellan distansarbetare och icke distansarbetare bl.a. att distansarbetare ·har längre till arbetet ·åker ungefär lika långt som de som inte distansarbetar för att uträtta ärenden och göra inköp ·kör bil till jobbet i större utsträckning än de som inte arbetar på distans ·reser betydligt längre totalt sett ·har tillgång till bil och körkort i högre utsträckning. För distansarbetare är alltså resandet totalt sett större, både vad gäller färdlängd och antal resor. Detta kan till stor del förklaras av att andelen höginkomsttagare är betydligt större bland dem som väljer att arbeta på distans. Höginkomsttagare är mer rörliga och reser längre än andra. Men även bland distansarbetare med lägre inkomst är det totala resandet mer omfattande än för icke distansarbetare. ,¥NGTIDSEFFEKTERNA VET MAN INGENTING OM Långtidseffekterna av distansarbete vet man ännu ingenting om, speciellt inte var distansarbetare kommer att bosätta sig. Distansarbete kan förmod- ligen motivera en del personer att flytta längre bort från arbetsplatsen. Nya bostättningsmönster kan uppstå. Vissa kan vilja vistas mera i fritidshuset, medan andra flyttar permanent till en för dem attraktiv plats långt från den ordinarie arbetsplatsen. Det kan röra sig om bosättning i ren landsbygd eller på orter som marknadsför sig som telependlingsorter. Konsekvensen av detta är att nya resebehov och resmönster skapas. Minskad trafik kan också, paradoxalt nog, tänkas leda till ökad trafik. Om distansarbete märkbart skulle minska trafikstockningarna på infar- terna, skulle den utökade kapaciteten på vägarna med stor sannolikhet utnyttjas av nya bilister. Till exempel skulle fler personer kunna bestäm- ma sig för att ta bilen i stället för att åka kollektivt. (Mokhtarian 1998.) När individen får möjlighet att själv disponera sin totala tid i större utsträckning, kan detta generera andra typer av resor än arbetsresor, som nöjes- och . Antalet kontaktintensiva funktioner inom arbets- livet ökar dessutom ständigt och stimulerar resandet. Informationstekno- login kan alltså även tänkas generera resande. Arbete på distans kan också medföra att många väljer andra färdmedel. Om resandet förskjuts till udda tider kan det bli svårt att använda kollektivtrafik, vilket skulle 192 $ISTANSARBETETS EFFEKTER P¥ TRANSPORTER SOU 1998:115 kunna leda till att biltrafiken ökar på kollektivtrafikens bekostnad. Distansarbete bland pendlare i En studie visar att en fjärdedel av pendlarna i har en arbetsgivare som tillåter distansarbete. Det var framför allt män, akade- miker och pendlare till förvärvsregion som hade arbetsgivare som tillät hemarbete. Endast av dem som hade tillåtelse att arbeta hemma utnyttjade denna möjlighet regelbundet, minst . Det var framför allt de som hade långt till arbetet, över 7 mil, som regelbundet utnyttjade möjligheten. Antalet pendlare i som har mer än 3 mil mellan bostad och arbetsplats uppskattas till 120 000 personer. Det innebär att ca 3 000 pendlare i regionen arbetar hemma minst . (1994.) Enligt den studie som utredningen gjort om distansarbete bland pend- lare (personer som bor i en kommun och arbetar i en annan) i de tre stor- städernas lokala arbetsmarknader (se bilaga 3) anser sig omkring hälften av de tillfrågade pendlarna ha stort eller visst inflytande på var de kan förlägga sitt arbete. Av dessa anser att de har stort infly- tande, medan övriga anger att de har ett visst inflytande. I absoluta tal har ca 200 000 pendlare inflytande över var de kan förlägga sitt arbete medan ca 190 000 anser sig sakna sådant inflytande. Ytterst få av pendlarna arbetar på heltid i bostaden eller i dess närhet. anger att de till en del arbetar hemma, medan övriga inte arbetar på distans. Detta motsvaras av ca 165 000 respektive 290 000 pendlare. De allra flesta, eller av de som arbetar hemma, gör det . arbetar mer än på distans. av de pendlare som utför en del av sitt arbete i hemmet eller i dess närhet arbetar hemma för att slippa pendla, vilket motsvarar ca 70 000 personer. Av dessa arbetar ca 50 000 personer högst någon eller på distans. Endast 15 000 personer distansarbetar minst 1–3 . Och endast ett fåtal personer distansarbetar . Även i en tidigare studie som TCO gjorde 1994 (TCO 1995) visade det sig vara ovanligt att man distansarbetade för att slippa restid. av de ca 800 000 personer som vid mättillfället arbetade hemma då och då, angav detta som skäl till distansarbetet. $ISTANSARBETETS EFFEKTER P¥ TRANSPORTER 193 Telekommunikation minskar resandet men totalt sett ökar transporterna Antalet empiriska studier om hur arbete på distans påverkar resandet är inte så många. Därför är det svårt att överblicka hur arbete på distans kan påverka resandet . Här skall vi dock se närmare på slutsatser från några undersökningar. Bland annat redovisas följande från ett antal projekt i (1996): ·De personer som arbetar på distans reser mindre. ·Icke arbetsrelaterade resor ökar inte. och drar, efter genomgång av många studier inom områ- det, slutsatsen att telekommunikationstekniken ger ett minskat resande. Den allmänna trenden i samhället fortsätter dock att gå mot ett ökat resande och fler varutransporter. Man uppskattar denna ökning av resan- de och transporter till . Telekommunikationstekniken uppskattas kunna reducera resandet med under den kom- mande tioårsperioden, dvs. De empiriska under- sökningarna som gjorts visar alltså att telekommunikationstek- niken ger ett minskat resande, medan resandet och transporterna totalt sett ökar. ULF-undersökningen 1995 visar exempelvis att distansarbetet lett till en minskning av antalet arbetsresor med 240 000 i hela landet. av dessa beräknas vara insparade bilresor. Detta skall dock ställas i relation till det totala antalet arbetsresor med bil, ca 20–25 miljo- ner . Man bör inte i första hand studera informationsteknikens möjlighet att minska resandet. En viktigare aspekt är att informationstekniken gör det möjligt att anpassa resandet så att man utnyttjar den befintliga infra- strukturen bättre. Det menar i sitt slutbetänk- ande (SOU 1997:35). Tack vare distansarbete kan många undvika att resa under rusningstid och kanske även i viss utsträckning undvika resmål i tättrafikerade områden. Därigenom minskas belastningen på trafik- systemen. hänvisar till flera undersökningar som visar att även mindre trafikminskningar kan öka framkomligheten väsent- ligt. Om IT-arbete gör att många inte behöver resa under rusningstid kan framkomligheten förbättras märkbart. Ökat distansarbete kan alltså bl.a. minska behovet av vägutbyggen som är motiverade av kapacitetsproblem endast under korta tider. 194 $ISTANSARBETETS EFFEKTER P¥ TRANSPORTER Men om distansarbetet ökar lika långsamt som , kommer det att dröja innan resmönstret förändras i grunden. Det kommer också att ta tid innan olika informationssystem i hushållen utnyttjas mer . För att ge effekt på trafiken måste distansarbetet öka Arbete på distans som ett substitut för transporter förefaller vara ett andvändbart sätt att minska trafikproblemen. Det är dock inte säkert att tillräckligt många kommer att anamma arbetsformen i sådan utsträckning att den kan komma att bidra till att minska trafikproblemen i rusnings- tider. Om telekommunikation skulle kunna påverka trafikstockningar i rusningstider, måste arbete på distans få en genomslagskraft på mellan av den totala arbetskraften. Med ett mindre genomslag kommer effekten att ätas upp av den kortsiktiga variationen i resandet, eftersom resandet växer 1–. Om antalet distansarbeten sprids över ett stort geografiskt område eller mellan veckodagarna i stället för att koncentreras, kommer trängselproblemen i trafiken endast att påverkas marginellt, men föroreningarna och energiåtgången kommer ändå att reduceras. (1996.) Det har uppskattats att av alla resor och ca hälften av tjänstemännens resor tekniskt kan ersättas med telependling. Men endast 5–av arbetskraften är villig eller har möjlighet att substituera delar av eller hela resan till arbetet med telekommunikation. av arbetskraften motsvarar många människor – dessutom är det svårt att säga hur en arbetskraftsförändring av den storleken skulle påverka trafiken i realiteten. Det kan tänkas att andra faktorer gör att effekten inte blir så positiv. Nästan hälften av alla trafikstockningar orsa- kas nämligen av att väganläggningarna är sårbara och inte klarar av trafikstörningar i form av t.ex. trafikolyckor. Alla vägar är inte heller överbelastade, och det är inte troligt att de trafiktätaste vägarna skulle få en proportionell andel av den reducerade trafiken. Tvärtom kan man tänka sig att de vägar där trafikstockningarna är som störst redan har tvingat människor att utnyttja möjligheter som flextid eller att på annat sätt undvika rusningstrafiken. (1996.) -¥NGA KAN ELLER VILL INTE DISTANSARBETA . Mokhtarian, professor vid , , har studerat effekterna av telekommunikation på resebeteende och miljö . När hon började forska på dessa frågor var $ISTANSARBETETS EFFEKTER P¥ TRANSPORTER 195