sou · GMB3113 · 1999-01-01 00:00:00 — Gurdwara Sangat Sahib 800-1000 medlemmar (Sant Kirpal och ) (Viss verksamhet i ) Iranska religioner och Bahá (Under utarbetande) Nya religiösa rörelser – en bakgrundsteckning 61 (Under utarbetande) Nyhedendom (modern asatro, nyshamanism, wicca, etc) (Medlemskap i mer än en sammanslutning förekommer både bland asatroende och bland wicca.) Court of (wicca) Verksamhet på nio orter (varav två översteprästinnor och 2 överstepräster) 60-70 deltagare/medlemmar 40-tal (Skånby 1997) Pubträffar på fyra orter 21 medlemmar (associate and full members) (Stockholmsförankrat nätverk) (70-tal) (Utbredning okänd) 80-tal (Skånby) 62 Nya religiösa rörelser - en bakgrundsteckning Tör och Attunda Gäll (numera en del av Samfälligheten för nordisk sed) 50-100 (Skånby 1997) (numera ett gille inom Merlinorden, se 11.2 Moderna religionsbildningar) Samfälligheten för nordisk sed 15 gäll, drygt 1 000 utövare/troende 11.1Moderna religionsbildningar tillkomna före (1 400 medlemmar) Det Gyllene Korsets Internationella Skola Offentligt arbete i , och (100 ca lärjungar) (Antal anhängare okänt) 100-tal i (Arlebrand 1995:189) (ett stort antal föreningar varav de flesta är anslutna till någon av riks- organisationerna, se nedan, totalt ca 1 000 medlemmar?) Nya religiösa rörelser – en bakgrundsteckning 63 Utveckling (SRAU) (60-tal föreningar) (verksamhet på flera orter) 100 drygt (Arlebrand 1995:149) (United Lodge of Theosophists) En (1) loge och några studiegrupper (Medlemtal uppges ej) 11.2Moderna religionsbildningar tillkomna efter A Course in Miracles (ACIM) (väletablerad med många kurs- deltagare) (medium ) (stort antal kursdeltagare/åhörare) ""-projektet (medium ) (okänt antal anhängare) 64 Nya religiösa rörelser - en bakgrundsteckning (liten grupp anhängare i , Arlebrand 1998:90) Enighetskyrkan, se ... (viss verksamhet i ) för världsfredoch enighet, fd Enighetskyrkan (75-tal medlemmar) (centrum i ) "", se World Light Center (25 ca medlemmar) 10 medlemmar (varav två döpta) (sporadisk verksamhet?) Rajneeshism/Osho-rörelsen/Bhagwan-rörelsen Centra i och (500-1 000 anhängare) Tre kyrkor/centra 1 000 ca aktiva medlemmar 10 000 ca passiva medlemmar Summit Lighthouse/Church () 9 församlingar och grupperingar (200 ca aktiva medlemmar) Nya religiösa rörelser – en bakgrundsteckning 65 Universella Kristna Gnostiska Rörelsen, (Arlebrand 1998:90) World Light Center ("") 8-10 medlemmar 11.3Mörkermagiker, thelemiska och satanismrelaterade sammanslutningar (få anhängare i enl Arlebrand 1998:117) 350 (betalande) medlemmar Ordo Templi Orientis (OTI) (har verksamhet i flera svenska städer enl Arlebrand 1998:89) (= Church of ?) (få anhängare i enl Arlebrand 1998:117) Litteraturhänvisningar; se kap. 8.2.1. 2.7Verksamhetsbidragets fördelning på samfund och lokala församlingar 1997 fördelar ett sk verksamhetsbidrag till olika samfund. fördelade sig pengarna enligt nedanstående sammanställning. "Antal" avser lokala församlingar på vilka bidraget fördelar sig. 66 Nya religiösa rörelser - en bakgrundsteckning Ortodoxa och österländska kyr- - Estniska ortodoxa kyrkan - Svenska ortodoxa prosteriet - Armeniska apostoliska kyrkan - Österns apostoliska katolska Nya religiösa rörelser – en bakgrundsteckning 67 Utredningen har gjort studiebesök i ett flertal länder. Vi har träffat företrädare för organisationer, statliga och kommunala inrättningar och privata initiativ. Enskilda forskare och ett flertal människor med olika erfarenheter av området har kontaktats av utredningen. Såväl avhoppare som verksamma i nya religiösa rörelser har vi mött. Vi har också deltagit i konferenser utomlands. Följande länder har besökts: Antikultorganisationer, företrädare för den statliga utredningen och för statens "Observatoir", avhoppare, , ADFI m.fl. Tyska statliga utredningen om nya religiösa rörelser, i , två initiativ på religiös grund, m.fl. Forskaren vid CESNUR , . , , , . Wellspring retreat center, AFF, INTERFAITH, , konferens om barn och nya religiösa rörelser , hamns Universitet. Samtliga ovannämnda organisationer presenteras nedan. Utredningens slutsatser, efter att ha träffat människor inom olika läger i åtta länder, är att samhället snarare än att förklara krig mot nya religiösa rörelser, skall verka för att en dialog kommer till stånd. Det kan vara av intresse i sammanhanget att notera att vi knappast mött någon person som inte misstänkliggjort sina motståndare för att vara köpta av påstått skumma intressen. Det går vallgravar av misstro mellan läger i detta starkt polariserade landskap. Forskare som försöker föra in kunskap i debatten anses vara gödslade med pengar från rika religiösa rörelser. Olika rörelser misstror varandra. Olika aktörer inom den s.k. antikultrörelsen baktalar varandra och sprider rykten om varandras dunkla motiv. En kraftigt polariserad situation inom området måste naturligtvis undvikas. De verkliga förhållandena döljer sig bakom en rikhaltig flora av förtal, halvsanningar och överdrifter. På sina håll har detta krig om uppfattningar tagit smått groteska pro- portioner. Osanningar och överdrifter, överslätande omdömen från ena hållet och moralisk panik från andra hållet gör att den som ger sig in i denna infekterade miljö antingen blir förvirrad eller faller offer för den ena eller andra sidans sanningspretentioner. För att undvika att en sådan situation utvecklas och/eller förvärras i är en av slutsatserna att en öppen dialog gagnar såväl religions- friheten och mångfalden på trosföreställningarnas brokiga fält som vaksamheten mot avarter. Åena sidan får samhället naturligtvis inte visa flathet inför miss- tänkta brott mot skattelagstiftning, mot eller andra lagar, genom ett falskt hänsynstagande till människors trosuppfattningar. La- gar och regler får naturligtvis inte överträdas i religionens namn. Sve- rige får inte bli ett land som lockar till sig lycksökare eller mindre nog- räknade organisationer som i skydd av en trosuppfattning ekonomiskt exploaterar människors behov av ett existentiellt sökande och en andlig hemvist. Åandra sidan finns heller ingen anledning att bedriva korståg mot trosföreställningar som kanske förefaller ovanliga eller märkliga sett i ljuset av den tradition som vi vant oss vid i . Det finns ingen anledning till "hårda tag" gentemot nya religiösa rörelser. Det finns däremot många skäl som talar för en mindre fördomsfull debatt, om öppenhet och om dialog mellan forskare, troende, antikultorganisatio- ner, folkrörelser, myndigheter och andra som är involverade i frågan. Några av de slutsatser vi dragit av studierna i andra länder återfinns iavsnittet om behovet av det som vi i utredningen kallar KULT (för Livsåskådnings- och Trosfrågor, se kap. 4). En annan slutsats att dra utifrån den mängd påståenden som florerar i förhållande till empirisk kunskap, är att forskning inom detta område måste prioriteras, inte minst när det gäller barns situation. Den enda grunden för ett samhälleligt agerande som varken kränker religions- friheten eller skyddet för individens rättigheter, är kunskap om de verkliga förhållandena, om de verkliga proportionerna och om före- ställningsvärldarna. I flera europeiska länder diskuteras de nya religiösa rörelserna uti- från perspektiv som sinsemellan är fullständigt olika. Liksom i är frågan starkt polariserad. De dominerande religionerna har skapat sina motrörelser, från ett katolskt eller lutherskt perspektiv. Anhöriga till personer som man upplever sig ha förlorat i olika nyreligiösa rörel- ser har skapat egna organisationer. Besvikna, svikna och desillusione- rade avhoppare och uteslutna återfinns också i den s.k. antikultrörelsen. Oavsett ursprunget är ofta antikultorganisationerna – av begripliga skäl – nästan hatiska i sin argumentering mot nya religiösa rörelser. På andra sidan av demarkationslinjen hamnar ofta religionsforskare som via sin forskning har ett perspektiv som starkt modererar och ibland förlöjligar den kritik som forskare uppfattar som ogrundad och med starkt överdrivna föreställningar om hur farliga rörelserna egentligen är. Forskare hänvisar till att alla religioner, även kristendomen, i början ansetts för att vara just en sekt, vars aktiviteter ansetts farliga för indi- viden. Man menar också att bara ett litet fåtal som visar intresse för en rörelse slutligen blir medlem. Den vanligaste utvecklingen är att en person går med i en rörelse, får erfarenheter som ofta är positiva och att man lämnar rörelsen och därefter utan större problem fort- sätter ett liv utanför rörelsen. En generalisering av tillståndet i några olika länder, i den mån den låter sig göras, kan se ut som följer: intar en särställning som något av många nya religiösa rörel- sers ursprungsland. Forskare hävdar att det finns uppemot 5 000 olika s.k. kulter eller sekter i . Strikta bedömare menar att om man hade tillämpat någon av de många vetenskapliga definitionerna av begreppet "religion", så sjunker antalet grupper i till mellan 1 500-2 000. () har uppgifter om totalt 1 667 olika religiösa grupper i . Av dessa klassas 836 som icke-konventionella. är kanske det land där polariteten är som mest uttalad och där antikultrörelsen har sitt starkaste fäste. Som framgår nedan var det första landet som genomförde en statlig utredning om fenomenet. Denna har utsatts för mycket hård kritik från jurister, socio- loger och religionsforskare. Den anses av kritikerna vara ett beställ- ningsverk från ADFI och CCMM, de två tongivande antikultrörelserna. Den franska underrättelsetjänsten undersökte 172 olika grupper enligt de farlighetskriterier som presenterades av den franska utredningen. Totalt räknar man med att det finns 800 olika sekter, som är den vedertagna termen i såväl som i Europeiska unionen i övrigt, med ett medlemsantal kring 160 000 personer och med cirka 100 000 sympatisörer. I är situationen i stort sett densamma. Även här har en stat- lig utredning presenterats, med i stort sett samma innehåll som den franska. De statliga utredarna, liksom antikultrörelsen tar avstamp ifrån psykiska och sexuella övergrepp, ekonomiskt utnyttjande och rent lu- rendrejeri som förekommit bland de nya religiösa rörelserna. Enligt utredningen finns det 150 grupper i som "måste övervakas". kanton (ung: län) i har också presenterat en utredning liknande dem i och . Utredningen är en antologi, skriven av experter, främst inom det juridiska området, med det uttalade syftet är att bekämpa det man kallar destruktiva sekter. Alla dessa utredningar berörs i det följande, men redan här kan sä- gas att såväl den belgiska som den franska utredningen lett fram till att de båda länderna upprättat en särskild statlig organisation ett s.k. "observatoir", med uppgift att vaka över de nya religiösa rörelserna och att bekämpa olagligheter som kan tänkas begås med religion som täckmantel eller förtecken. I har sociologiprofessorn upprättat en orga- nisation – INFORM – med uppgift att informera, hjälpa och samla kun- skap om nya religiösa rörelser. INFORM vägrar att ta någon som helst ställning till olika rörelser och åtnjuter därmed stort förtroende både bland allmänheten och områdets olika aktörer. Om man får uppgifter som pekar på att olagligheter begås i någon grupp, så kontaktar man polisen, med vilken man för övrigt har ett samarbete, utan att detta stör rörelserna. Vilken rörelse kan påstå att olagligheter inte skall påtalas och utredas? INFORM ser som en av sina huvudsakliga uppgifter att skapa en dialog mellan rörelserna och det övriga samhället för att undvika att rörelserna blir inträngda i ett hörn. En sådan isolerings- politik anses öka risken för en destruktiv utveckling. Det engelska samhället betraktar inte de nya religiösa rörelserna som något stort problem, även om här återfinns såväl föräldrarörelser mot s.k. sekter som andra organisationer. Uppemot en 1 000 000 per- soner i anses ha kommit i kontakt med nya reli- giösa rörelser. Hälften, alltså 500 000, har gått så långt att de kanske deltagit i något seminarium. Av dessa har en ytterst liten andel blivit involverade som medlemmar eller aktiva i någon rörelse. Ett exempel: Enighetskyrkan ("Moon-rörelsen") beräknas ha 350 kärnmedlemmar i , och 8 000 som har skrivit under ett formulär där de förklarar sig vara "associerade medlemmar". Beräkningar i över antalet personer som lever mer eller mindre utanför samhället i ett nyreligiöst center, visar att de aldrig har varit fler än 15 000 personer. Någon statlig utredning har inte diskuterats. Däremot över- väger man att starta en utredning om frimurarnas inflytande i rättsvä- sendet och i politiken. Den italienska polisen har skrivit en rapport på uppdrag av inrikes- ministeriet, vars innehåll läckte ut till massmedia och därmed till all- mänheten. Några olagligheter bland de nya religiösa rörelserna kunde man inte konstatera enligt rapporten. Överhuvud är klimatet i betydligt mindre infekterat, kanske beroende på att katolska kyrkan har en relativt stark ställning bland befolkningen. Några direkta ingripan- den från samhället har inte förekommit i . Det var den italienske professorn i religionshistoria, , som var en av initi- ativtagarna till organisationen – ett centrum för studier av nya religioner. CESNUR fungerar som en akademisk motkraft till antikultrörelsen. Härifrån hävdar man religionsfrihetens principer och studerar rörelserna vetenskapligt. Såväl italienska som franska CESNUR har samlat ett antal personer som anses "tunga" i re- ligionsvärlden. I har inte bara sociologer och religionsvetare engagerat sig i CESNUR, utan även advokater och andra jurister som slåss mot samhällets och antikultrörelsens försök att, som CESNUR uppfattar saken, göra inskränkningar i religionsfriheten genom att piska upp en reaktion mot rörelserna med hjälp av lögner och överdrifter. I beräknar man att 600 000 personer är med i någon av de 400 nyreligiösa rörelserna. Största religionen utanför katolska kyrkan, efter muslimerna, är Jehovas Vittnen. Muslimerna räknar minst 1 000 000 troende, följda av 100 000 Jehovas Vittnen och 40 000 protestanter. Scientologerna räknar in cirka 10 000 personer i , Hare räknar kanske in 1 000 personer liksom Unification Church. Gruppen Familjen beräknas bestå av ett 15- tal personer i hela . I och , liksom i , tycks staten ta de nya religiösa rörelserna med ett relativt lugn. Några statliga aktiviteter är inte aktuella i , även om man har tvekat att acceptera sci- entologin som religion. Denna fråga utreds just nu av kyrkodeparte- mentet i . Eftersom har en liberal syn har också många rörelser etablerat regionala och internationella center där. Scientologikyrkan har en av sina största etableringar i världen, just i , med 400 anställda eller heltidsengagerade medarbetare. Den danske religionshistorikern är en internationell tungviktare som med emfas försvarar religionsfriheten och kritiserar det danska Dialogcentret, med som ledare. Dialog- centret har utifrån en grund varit en av de mest tongivande kritikerna av nya religiösa rörelser i . Aagaards dominans i den danska debatten har avtagit. finns forskare och debattörer av flera olika kulörer på den danska religionsfrihetliga sce- nen. Ett omfattande informationsmaterial har givits ut av det österrikiska miljö-, ungdoms- och familjedepartementet. I materialet som främst riktar sig till ungdomar försöker man hålla ett nyanserat tonfall. I en folder finns uppgifter på vart man skall vända sig om man behöver hjälp. Informationsmaterialet har gått ut i 270 000 exemplar. En första tryckning skapade en stor efterfrågan, inte minst från skolor. Utbild- ningsdepartementet har också givit ut en folder med teckningar och bildtexter som är mycket satiriska. I diskuteras nu ett in- rättande av ett statligt centrum mot sekter. Man räknar med att 50 000 personer hör till olika grupper och att 200 000 på något sätt är invol- verade i de 600 grupper som man tror finns. Man beräknar från statligt håll att cirka 20 grupper kan vara fanatiska. Statliga informations- kampanjer har, förutom i , också genomförts i och . Det som diskuteras i är redan verklighet i , fast på regional nivå. I alla förbundsstater finns särskilda personer inom skol-, ungdoms- och sportförvaltningarna, vars uppgift är att samla kunskap om olika grupper och att informera allmänheten. Härifrån vill man inte ta ställning för eller emot rörelserna. Man deltar öppet i rörelsernas möten och försöker inta en medlande roll, även om man naturligtvis hjälper folk som vill hoppa av med kontakter, information och annat. I och delvis också i har en mycket rikhaltig flora av s.k. psykgrupper etablerat sig . Bara i räknar man med att det finns flera hundra sådana grupper som i New Age- anda arbetar med terapier av olika slag. I syfte att skydda konsumenten har den tyska statliga utredningen föreslagit en översyn av konsument- reglerna när det gäller kommersiella tjänster på den s.k. kvasi- psykologiska marknaden. Denna marknad som beräknas omfatta cirka 1 000 olika grupper/företag/enskilda omsätter 18 miljarder tyska mark. Upplagorna för 40 större esoteriska tidskrifter ligger kring 2,9 miljoner exemplar. avviker från andra länder bl.a. däri att den lutherska kyr- kan har satsat stora resurser på moteld mot den nya religiositeten. Ett exempel är det Evangeliska Centret för Livsåskådningsfrågor i där ett flertal personer på heltid arbetar med att informera om och varna för grupper av olika slag. Den utan tvekan mest omfattande statliga utredningen bland de eu- ropeiska länderna har gjorts på uppdrag av den tyska förbundsdagen. En mycket stort upplagd utredning med åtskilliga undergrupper och specialistundersökningar har arbetat under . Den svenska utredningen har tagit del av flera delrapporter och av slutrapporten. Ut- redningen gås igenom i det kommande, men här skall utredningens för- slag kort sammanfattas: Man vill få fram en ny lagstiftning på det psy- koterapeutiska området i syfte att åstadkomma en kvalitetssäkring. Bakgrunden är de ovannämnda cirka 1 000 olika företagen som är verksamma på den s.k. kvasipsykologiska marknaden. Man vill också knyta legitimerad psykologisk verksamhet till socialförsäkringssyste- met. Vidare efterlyses en ny lagstiftning på det konsumenträttsliga området, även detta mot bakgrund av den expansiva psyk-marknaden i landet. Några förändringar i grundlagen, mot bakgrund av nyreligiösa rörelsers aktivitet anses inte vara motiverade. Vidare efterlyser man en kraftfull satsning på forskning inom området nya religiösa rörelser och s.k. psykgrupper. Utredningen föreslår lagförändringar inom barn- lagstiftning, föreningsrätten och konsumentlagstiftningen. Även lagar som styr naturläkares verksamhet ska kompletteras. Utredningen vill få fram en lagändring som innebär att juridiska personer ska stå under straffansvar. Slutligen vill man inrätta en stiftelse för information och dialog inom området. Enligt undersökningar som den tyska utredningen låtit utföra är 820 000 personer med i en nyreligiös eller andlig rörelse i . I en nationellt representativ enkät uppgav att de deltagit i nyreligiösa eller andliga rörelsers verksamhet. Detta innebär uppskattningsvis 1 172 000 personer av den vuxna befolkningen i . Uppgifterna om antalet medlemmar varierar, vilket tyder på osäkerhet i definitioner och underlagsmaterial. Andra undersökningar pekar på att 340 000 personer är medlemmar i nya religiösa rörelser och att 490 000 personer i står olika rörelser nära. I är det speciellt scientologirörelsen som kommit i konflikt med samhället. Denna rörelse definieras av den tyska utredningen såsom icke-religiös. Ett särskilt beslut om att sätta scientologi-organisa- tionen under s.k. observation (Beobachtung), som fattades av tyska för- bundsdagen , välkomnades varmt av den tyska statliga ut- redningen. publicerades slutbetänkandet av utredningen som kringgärdats av stora politiska motsättningar. De Gröna har opponerat sig mot stora delar av innehållet. Härifrån hävdar man att utredningen i alltför stor utsträckning misstänkliggör de nyreligiösa rörelserna. Olika länder förhåller sig på helt skilda sätt till fenomenet med de nya religiösa rörelserna. I framstår , , och delvis som länder med en relativt aggressiv attityd gent- emot den nya föreställningsvärld som breder ut sig. Även har engagerat sig på statlig nivå. I förs ett uttalat krig från statliga myndigheter i samarbete med polisen gentemot sekter. I erkänner man inte de nya religiösa rörelserna som ett problem. I stort sett gäller samma sak för och . serligen har haft en av de ledande sektkritiska rörelserna i DIALOGCENTRET, men denna organisations synsätt har kraftigt fått ge vika för mindre dramatiska synsätt. Även intar en diploma- tisk hållning till situationen. Någon uppståndelse i parlamentet står inte att finna. INFORM:s verksamhet går, som nämnts, ut på att skapa en dialog mellan olika parter i detta polariserade landskap. De mindre oroade länderna pekar på att religionsfriheten måste gälla alla, liksom att lagarna måste gälla alla. Om lagar överträds griper samhället in och tolererar naturligtvis inga lagöverträdelser med hänvisning till en viss religion eller föreställningsvärld. Man menar också att problemet är kvantitativt mycket litet och därför inte föranleder någon reaktion från samhället. Enligt forskare finns det cirka 600 olika minoritetsreligioner i Eu- ropa. För att få proportioner på hur många människor som omfattas av nya religiösa rörelser kan nämnas att Unification Church (den s.k. Moon-rörelsen) anses ha cirka 300 kärnmedlemmar i . Antalet personer som helt ägnar sin tid åt någon rörelse och som har få eller inga kontakter med omvärlden uppskattas i till maximalt 15 000 personer. I har uppåt 200 hängivna medlemmar, medan den s.k. Moon-rörelsen, bara för att ta ett exempel, kan räkna sina medlemmar i tiotal. Hur har Europeiska unionen reagerat i denna brokiga situation av helt olika förhållningssätt? 3.2EU och de nya religionerna har olika organ inom EU tagit upp frågan om de nya religiösa rörelserna. arrangerade generaldirektorat för forskning ett möte med företrädare för 11 länder, däribland . Redan då fanns två resolutioner antagna av Europa- parlamentet. Den ena antogs och den andra . Förarbetet till denna senare resolution hade pågått . I resolutionen begärde parlamentet att medlemsländer skulle ut- byta information om sekter i de olika länderna. Begreppet "sekt" an- vänds inom EU, definierat som ett begrepp helt utan varje värdeom- döme. Man betonar att begreppet inte används diskriminerande efter- som det inte är juridiskt definierat. I de båda resolutionerna uppmanade såväl som att agera i frågan. Något agerande från dessa instanser har dock inte skett. Dock blev det resultat i följande avseende: Det var på grund av par- lamentets begäran som de 11 länderna samlades till ett möte för att diskutera sekter, i den bemärkelse som man lägger i ordet inom EU. Mötet visade en total oenighet om hur EU eller de enskilda staterna skall agera. Resolutionen hade också uppdragit åt utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter och inrikesfrågor att fö- reslå utskotten vid de nationella parlamenten att ägna ett gemensamt sammanträde åt sekter. Efter fem sammanträden enades utskottet om ett betänkande, i vilket man föreslog text till en resolution. Denna reso- lution är en vidareutveckling av ovannämnda resolution . Resolutionen utgår från såväl den Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna som från FN:s olika deklarationer och konventioner om rättigheter för barn och för religionsfrihet. I re- solutionen beaktas både den franska och den belgiska utredningen och den tyska utredningens halvtidsrapport. I resolutionen avfärdar man tanken på att göra en lista över sekter, eftersom begreppet inte är juridiskt definierat och eftersom grundandet av sekter tillhör de grundläggande rättigheterna. Resolutionen hänvisar här till flera olika erkända friheter som religions-, samvets-, åsikts-, förenings- och församlingsfrihet.