sou · GMB3111 · 1999-01-01 00:00:00 — Den första upplagan av på cd-rom innehöll 25 000 tekniska termer och definitioner samt 100 000 översättningar t ill engelska, franska, tyska, danska, norska, finska och spanska. Uttrycket elektronisk bok är inte så nytt. an- vände vid amerikanska termen för alla dokument som spreds och var avsedda att läsas på datorskärm. florerade en mängd projekt för elektronisk läsning och dokumentproduktion, både läsapparater och olika format. Ofta försökte tillverkarna låsa användarna till det företagsegna formatet. En viktig händelse i den elektroniska publiceringens historia var för- stås när skapade textmärkningsspråket SGML (Standard Generalized Markup Language). Avsikten var att kunna be- skriva en texts struktur, med hjälp av olika märkkoder för rubrik, under- rubrik, bildtext, citat, litteraturhänvisning etc. Tanken var bl.a. att göra informationen oberoende av program och datorplattform och möjlig att återanvända, texten skulle kunna presenteras på bildskärm, som syntetiskt tal, blindskrift eller fogas in i ett desktop publishing- programs redan färdiga typografimallar för vidare befordran till konven- tionellt tryck. SGML blev ISO-standard 1986.2 Inom den humanistiska sektorn började man inom ramen för projektet (TEI) tidigt använda SGML, och ett av de mera iögonenfallande resultaten av detta var Chadwyck-Healeys cd-utgåva av all engelsk poesi på The English Poetry Full-Text Database med motsvarande 4 500 tryckta volymer på två skivor (paketet prissattes till ! 2 SGML kan man läsa om i tidskriften letter på 192 Bilaga 2 SOU 1998:111 1990 kom en del cd-rom skivor ut i med uppslagsverk, exv. Engelsk-svensk, svensk-engelsk ordbok och Stora Focus ver- sion 1. gav 1991 ut på diskett, och 1992 kom min egen elektroniska originalroman att ingripa (tre disketter i en tryckt omslagskassett). Ett par milstolpar i den svenska utgivningen var Rikes lag på cd-rom(CD-Lag) som gav ut och Libris på cd, som utkom . söker man i Libris främst via Internet. Vid 80- talets slut sökte man ofta i sådana här databaser online via en företags- specifik, kostsam, uppringd telnetförbindelse – i databaser som Dialog, Knowledge Index, Prophile, British Newspaper Index etc. Sedan kom en mellantid, när man skulle ha dem på cd, och finns mycket av detta på Internet. Vad som hänt under denna förflyttning från en fjärrförbindelse, till cd och till en annan fjärrförbindelse, nämligen Internet, är främst att priserna sjunkit kraftigt. 1992-93 var det också vanligt med konferensdokumentation på cd. Förutom när det förekommer mycket digitaliserad video, så är sådan dokumentation vanligare på Internets World . Det gäller då både förhandsinformation och information i efterhand till alla dem som inte kunnat närvara. förekommer även direktsändning, nä- ra nog omedelbar uppladdning på nätet av texter och bilder från konfe- renser, något som förstås inte var möjligt med cd. skapades också en hel del verktyg för tillverk- ning av hyperböcker. Amerikanska Voyager hade sitt Toolkit, och vid utvecklade 1990- 1994 tillsammans med Computer sitt ,3 och jag själv gav också ut ett enkelt verktyg under namnet Low Budget Hyper- book Tool ( 1993). Alla dessa byggde på Macintosh Hypercard och ut- nyttjade en sorts bokmetafor i så måtto att texten visades mot bakgrund av en bild av en boksida. Bläddring och sökning gjordes oftast med hjälp av en s.k. flytande palett med knappar på – en sorts fjärrkontroll för bo- ken. Samtliga dessa verktyg var nog inspirerade av Bookbuilder, en Hy- percardmall för e-boktillverkning utvecklad av vid 1988.4 En del böcker och tidskrifter gavs nu ut på diskett, gjorda med verktyg av den här typen, exv. tidskriften raries (1990-96) och Hyperbole Magazine (1990-93), där 's elektroniska roman gick som följetong och work in progress tills den slutligen publicerades i färdigt skick på cd- rom 1993. 4Nibble , volym 3, nummer 7, 1988. SOU 1998:111 Bilaga 2 193 Ett intressant verktyg är Storyspace, som säljs av . Det är ett system för Macintosh, där texter upp t ill 30 000 tecken kan skrivas in i ett fönster som representerar en hyperlänknod, sedan kan man skapa namngivna länkar mellan alla dokumenten i systemet och de kan också visas i olika grafiska översikter, trädstrukturer osv. Ett tidigt skönlitterärt verk som skapades med Storyspace var Afternoon, a sto- ry av , som kom 1989. Ofta försöker företagen tjäna royalty på verktygen. Voyagers Toolkit fick man inte använda gratis, och tänkte sig nog att tjäna en slant på alla som använde sig av () för deras Bookman. En rad format för elektroniska böcker skapades, kallade sitt Superbook, kom med Dynatext, lan- serade Bookmaster och Interleaf WorldView. Mest kända blev dock NoHands Common Ground och Adobes Acrobat, eftersom de mera vän- de sig till PC-ägare och därmed till privatkunder och småföretag. Electronic Book Viewer var ett format som var någorlunda populärt i i Tyskand och . , är en s.k. personal digital assistant, som används en del inom bl.a. me- dicinen. 1991 gav Franklin också ut en elektronisk Bibel med thesaurus och möjlighet till fonetisk sökning. Det flesta av dessa verktyg var plattformsberoende och ofta inte ens särskilt flexibla inom den egna plattformen. Därför slog de aldrig på all- var. SGML slog i så fall bättre, men lite mer i skymundan för den stora publiken. När HTML började breda ut sig på Internets World uppstod med ens en sorts de facto-standard som kunde vinna mycket bred acceptans, och i förlängningen kommer troligen HTML- intresset att göra att bredare grupper också får upp ögonen för SGML. Den vägen går säkerligen via den standard som lanseras som en för- bättring av HTML, kallad XML (Extensible Markup Language).5 XML är en DTD (document type definition), alltså en delmägd i SGML, medan HTML snarare kan betraktas som ett degene- rerat derivat, en ostyrig kusin till SGML. På PC-sidan använde sig en del mindre utgivare och privatpersoner av hjälpfunktionen i Windows för att ge ut tidskrifter och böcker med en sorts hypertext. Filerna sparades alltså i Windows speciella hjälpfilfor- mat och kunde sedan öppnas av alla som hade Windows. Och snart började en del pdf-filer cirkulera med egenpublicerat material. gav t.ex. ut sin bok i detta format 1994. Redan tidigare hade olika konverteringstillägg till desktop-program kunnat användas för att skapa programoberoende representationer av 5 Fakta om XML finns på textsidor, på ungefär samma sätt som Acrobat och Common Ground fungerar, fast oftast utan möjlighet att redigera eller kopiera textinne- hållet – textsidorna representerades bara av en bild. Apples DocViewer är ett sådant exempel. Apples nätverk för återförsäljare, utvecklare och användare, Link, hade också en funktion för att konvertera doku- ment till en sådan här minsta gemensam nämnare. Systemet fanns in- byggt i kommunikationsprogramvaran som en speciell skrivardrivrutin kallad LinkSaver. De här dokumentformaten användes t.ex. för prislistor och tekniska manualer och var ofta ett sätt att dubblera informationen; sådant som medföljde ett dataprogram i form av en tjock handbok före- kom också som rent elektronisk läsning i form av en sådan fil på den medföljande cd-rom-skivan. Den här dubbleringen var (och är) en av- spegling av producentens tvehågsenhet inför mediet, man måste erbjuda kunden något konkret och påtagligt och då är en tung handbok konkur- renskraftig. (ligger det förstås en viss poäng just i att en da- torhandbok bör vara läsbar även när datorn krånglar.) Men dessa format var viktiga som föregångare för de filtyper som florerar för nätdist- ribution av elektroniska dokument. kan man nog konstatera att World står i centrum för den elektroniska publiceringen, i varje fall i termer av antalet aktörer och dokument, men kanske inte alltid i termer av antalet läsare. Att så mycket är och har varit gratis på Internet gör att utrymmet för dyra företagsspecifika lösningar utanför Internet nog har minskat, om man inte hittar någon mycket speciell tillämpning med avancerade funk- tioner, som helst ändå (t.ex. i reklamsyfte) bör vara möjlig att överföra till www, åtminstone i en begränsad form med mindre finesser. Typiskt är också kombinationsprodukter, uppslagsverk på cd-rom som anropar kompletterande fakta på Internet med hjälp av länkar till någon URL. redaktionschef säger i en intervju med BBC: We want to rely on other people and point to their content when theyre doing a good job. And we dont want to reinvent the wheel. I think the encyclopaedia of the future is going to be a combination of our own original content in our tradition; other peoples content that we work with; and then our ability as encyclopaedists to organise whats out there. Thats what weve always done in print and we can do that on the Web too.6 1997 på %5F40000/40033.stm (sic!) I förlängningen väcker detta förstås ändå frågan om varför man över huvud taget skall skaffa sig ett uppslagsverk om informationen ändå finns certifierad ute på nätet. Cd-rom-tillverkning var till en början oerhört kostsam, men under 1995-96 började s.k. cd-brännare att sjunka kraftigt i pris, så små publi- cister kan nu lättare sköta hela framställningsprocessen själva, åtminsto- ne när det gäller mindre upplagor. 1.3 Bevarandeproblematik och autenticitet En kombinerad skepsis och entusiasm inför de nya mediernas risker re- spektive möjligheter utkristalliserade sig , och blev märk- bar inom arkiv- och biblioteksvärlden , men mera ut- brett blev detta senare del. På problemsidan diskuterade man nu förutom databands, disketters och cd-skivors hållbarhet även hur snabbt datautrustningen åldras, vilket ju är ett mera intrikat problem när det gäller möjligheterna att kunna läsa dagens digitalt lagrade information. 1989 skrev och . Valauskas en artikel om migrationsproblem: Prospective Conversion: Data Transfer between Fossil and in Libraries. 7 vid The UK Office for Library and skrev 1989-90 avhandlingen problems of electronic text and da- ta. 8 Library of Congress arrangerade en Workshop on Electronic Texts, där många av problemen med bevarande och även autenticitets-, identitets- och upphovsrättsproblem vädrades. Stora användargrupper var alltså redan oroade. Men hur var det med databranschen? När jag skrev mitt upprop Thoughts on the Electronic Revolution, i Newsletter nr 4/1993 9 visade det sig hur yrvaken man i de flesta fall var i tillverkarledet.10 Farhågor betraktades ofta som teknikfientlighet. För bredare grupper började nog den här problematiken att uppmärksammas via artikel Ensuring the Longevity of Digital Documents i januarinumret 1995 av Scientific American. Mer om vad som skrivits och olika 7Se , 1989, , 1989. 8East Branch of , Occasional papers, no. Loughborough: , 1990 10Uppropet resulterade sedan i en serie om tre artiklar om den elektroniska bevarandepropblematiken publicerade i , Politiken och The Art Bin (). kommittéer kan man hitta på sida på 11 och sida Preservation of electronic information: A bibli- ography. skri- ver på sin webbsida: 13 If had written on a word processor, would his great achievement still be available to us to- day? En relevant fråga förstås, för i den analoga världen försvinner texter in i den stora glömskan antingen p.g.a. att papper eller pergament förstörs, eller också hamnar de i inkompatibilitetens mörker därför att vi inte förstår språket. går hyfsat, men bortåt Chaucer börjar det bli knepigt. är ändå ett fantastiskt långt tidsmässigt panora- ma, jämfört med livslängden hos många digitala dokument som kan bli oläsliga . Trots det kan nog den enorma utvecklingen av World och lagringen av mängder av kopior av dokument på olika servrar världen runt ha förändrat det dystra läget för digitalt lagrad information en aning . texter har nog rätt goda chanser att överleva . Frågan är dock fortfarande hur det ska gå med mera komplicerade mul- timediadokument. Kommer de att kunna spelas upp så som upp hovs- mannen tänkt sig ? Eller kommer det att krävas må- nader av efterforskningar för att finna rätt konfiguration av gamla dato- rer, cd-spelare och operativsystem? som mängden av identiska eller nästan identiska elektro- niska kopior ökar säkerheten om några skulle förstöras, ökar därmed också autenticitets- och identitetsproblemet. Vilken kopia skall räknas som original? Vilken version av nästan identiska dokument är korrekt? Angående boten för detta, t.ex. checksummor och auktoriserade kopior, se avsnitt 6.3. Tilläggas kan att förekomsten av identiska kopior är ett problem in- om journalistik (och förstås även annan research), där man söker efter oberoende källor för att bekräfta något innan man publicerar. En ameri- kansk undersökning från Middleburg + Associates visar att en majoritet journalister först söker efter en levande person för bekräftelse, när de inte får tag på någon, går majoriten ut på nätet. 14 av de 2 500 intervjuade journalisterna sade att de är online (mot när en liknande undersökning gjordes året före). av journa- listrna sade att de åtminstone använde onlinetjänster då och då. Lewinsky-affären 1998 användes Internet flitigt av journalister som käl- la, ofta alltför okritiskt enligt många. Ett vanligt problem på Internet är att webbpublicister använder sig av material som de inte har laglig rätt att publicera – det kan gälla såväl text, bild som musik. Fenomenet är naturligtvis inte nytt, men det har blivit vanligare i och med att kopiering i kombination med publicering, (inte bara för eget bruk alltså) är så enkelt att utföra på Internet. Dess- utom har ju mängder av personer som tidigare aldrig behövt fundera över vilka lagar som gäller i samband med offentliggörande, nu äntrat den publicistiska scenen. Upphovsrättsfrågorna började diskuteras ungefär med au- tenticitetsproblemen, vilket inte är så konstigt, eftersom dokument som förvanskats eller presenteras i sammanhang som upphovsmannen inte tänkt sig, ju direkt hänger samman med den ideella delen av upphovs- rätten. Särskild fart tog upphovsrättsdebatten i samband med i och ett par uppmärksammade rättsliga tvister. En sådan uppstod mellan och om rätten att enbart länka på www till ett dokument som man inte har rät- tigheterna till.15 Andra fall var striden om TotalNews (se även avsnitt 4, senare delen) och i diskussionerna kring tidningarnas rätt att återpublicera redan tryckta artiklar i elektronisk form i databaser och på webbsidor. De upphovsrättsliga organisationerna har också drivit kraftfulla kampanjer för att öka medvetenheten – inte minst bland amatörpublicis- ter – kring upphovsrättsliga frågor vid publicering på Internet. (Administration av litterära rättigheter i ) sammanställde 1997 rapporten verk & upphovsrätt på Internet om upphovsrätts- ligt skyddade texters förekomst i digitala medier. Personligen tror jag dock inte man skall överdriva problemet. Det är min erfarenhet att webbplatsredaktörer som blir upplysta om att de har olagligt material på sina sidor oftast tar bort detta frivilligt, eller åt- minstone om man förklarar att man annars tänker ta kontakt med deras tjänsteleverantör – med risk för att deras abonnemang dras in. Dessutom verkar det som om medvetenheten om de här frågorna ökar. 15Parterna gjorde upp i godo. Se 97nov/settled/settled.html 198 Bilaga 2 SOU 1998:111 vilja likna det vid medvetenheten om grafisk formgivning i början av DTP-revolutonen, då mängder av människor som aldrig framställt en trycksak nu glatt kastade sig in i sådan verksamhet. Bredare grupper än man någonsin kunnat förreställa sig vet numera vad Times och Gara- mond är och att man inte bör blanda alltför mänga typsnitt på en sida. På samma sätt tror jag breda grupper inom elektronisk publicering kommer att lära sig mer och mer om design och läsbarhet, men även om berättade ohnny Cash vid en hearing i Represen- tanthuset att han upptäckt att hans sång Ring of Fire spreds via Inter- net från en server i . 17 Han var en av flera som vittnade till förmån för den amerikanska ratificeringen av WIPO-traktaten om upp- hovsrätt . En ofta bortglömd sidopoäng med alla de rapporter om upphovsrättsliga brott på Internet som kommer, är ju dock att motsvarande försyndelser i den fysiska världen knappast skulle ha upptäckts. Men i nätvärlden underlättar ju de kraftfulla s ökverktygen detektivarbetet. 1.5 Reklam och betalsystem För utgivare som inte redan har en stark organisation eller ett stort fö- retag bakom sig (t.ex. dagstidningar med tryckta förlagor som ger sig ut på nätet eller kundtidningar) blev det främsta sättet att finansiera nätut- givning att låta sig sponsras eller ta emot annonsering i form av s.k. banners. Detta tog fart under 1995-96 och även om Internetkulturen se- dan gammalt haft ett icke-kommersiellt drag, var inställningen hos breda grupper ändå ganska positiv t ill annonsfinansiering, som ju trots allt är en möjlighet att fortfarande få tillgång till mera genomarbetade profes- sionella publikationer gratis. Men började man märka en viss iritation, annonserna blev mera påträngande, ofta visas de i särsilda fönster som lägger sig över det man just läser. Frågor som varit själv- klara länge inom t.ex. TV-världen, om styrning och redaktionellt beroen- de av annonsörer, började ställas. Den kände debattören och gränss- nittsexperten på Sun skrev en kolumn om just detta: I predict that most sites that are not financed through traditional product sales will move to micropayments in less than two years. Users should be willing to pay, say, one cent per Web page in return for getting qua- lity content and an optimal user experience with less intrusive ads. users pay for the pages, then they get to be the sites , and the site will design to satisfy the users needs and not the advertisers ne- eds.18 En sorts reklampublikationer utgörs av den ökande mängden av s.k. spamming (obeställda massutskick) som kommer via e-post. Mest handlar de om hur man kan tjäna snabba pengar, eller är reklam för oli- ka sexställen på www men även för sådant som man kan se säljas på TV-shop och liknande – kantgräsklippare eller fläckborttagare till sen- sationspris etc. Sådana här massutskick har ökat märkbart . De görs av lycksökare som inte bryr sig om att de får dåligt rykte. Man räknar kallt med att om man skickar ut t.ex. 50 000 meddelanden, så kanske åt- minstone 500 blir allvarligt intresserade och då är vreden från de andra värd att utsätta sig för. Ofta skickas dessa meddelanden ut anonymt, så det är svårt att spåra avsändaren. Ofta står det i meddelandena att skickar man bara ett svar och talar om att man inte vill ha sådana erbjudanden i fortsättningren, så blir man struken från listorna. Detta är dock ofta bluff, för svarar man, så visar man spam-utskickarna att adressen är korrekt och så kan de fortsätta skicka reklam eller sälja adressen till andra. S.k. e-mail extraction programs används ofta i de här sammanhang- en, en sorts robot som går ut på nätet och samlar e-postadresser, främst bland Usenets nyhetsgrupper. Här ligger ju dessutom användarna s nyggt sorterade efter intresse. Allt detta bidrar till en ökad skepticism mot reklam hos breda använ- dargrupper. Kanske blir det som förutspår att detta öpp- nar vägen för flera betaltjänster. Mycket tyder på att många utgivare ligger i startgroparna för att börja ta betalt med hjälp av oli- ka system. En svensk tidning som tar ut avgift är (se avsnitt 5.2.6). har också aviserat att man snart ska sjösätta en mera renodlad we bbupplaga med material som inte finns i den tryckta versionen, och ska man också ta betalt. Se 's Alertbox, January 25, 1998, på http:// www.useit. com/alertbox/980125.html Som ju är tämligen välbekant har Internet sitt ursprung i det amerikans- ka militära kommunikationsnätet ARPANET, vilket kom till 1969, förberedelser och forskning. Än sker mycket av be- slutsfattandet inom Internet med hjälp av s. k. Requests for Comments (RFC), och i den allra första av dessa från skrev vid om det planerade nätet: As with any new facility, there will be a period of very light usage until the community of users experiments with the network and begins to de- pend upon it. One of our goals must be to stimulate the immediate and easy use by a wide class of users. Med den smått otroliga tillväxt som Internet fått, särskilt de allra se- naste åren, kan man bara konstatera att Crocker fick som han ville. 1971 hade ARPANET 23 värddatorer (hosts) anslutna, 1981 var de 213 – en ny tillkom vid . 1987 var värddatorerna över 10 000 och 1988 60 000. 1996 var de 10 m iljoner och 1998 29,7 miljoner.20 Några viktiga hållpunkter i framväxten av Internet var exv. 1979, då Usenet skapades, och 1982 då Internet i den form vi känner t ill det skapades i och med att TCP/IP-protokollet började användas. Det är det som gör att så många olika typer av datorer kan samverka. I och med persondatorns framväxt ökade också antalet anslutna mycket kraftigt , en ökning vi knappast sett slutet på . 1991 var året då vid i postade koden till sin nya idé – om ett världsomspännade nät av länkar – på en liten obskyr nyhetsgrupp på Usenet, alt.hypertext. hade han dock dragit upp riktlinjerna för vad ett sådant nät skulle kunna åstad- komma. I det förslaget står det bl.a.: In providing a system for manipulating this sort of information, the ho- pe would be to allow a pool of information to develop which could grow and evolve with the organisation and the projects it describes. For this to be possible, the method of storage must not place its own re- straints on the information. This is why a web of notes with links (like references) between them is far more useful than a fixed hierarchical system.21 19RFC 1 finns på 20Enligt Network Wizards, se 21Tim Berners-Lees förslag finns på http:// /History/1989/ propo- sal.html tog naturligtivs inte de här tankarna från ingenstans, många hade haft idéer om stora länkade textmassor (Vannevar Bush) eller hela rymder av dokument (docuverse). Det dröjde dock till 1993 innan vid NCSA () vid i skapade den första grafiska webbläsaren, Mosaic (version 1.0 kom detta år), den som också var början till Netscape (som kom i en första betaversion ). Microsoft lanserade sin konkurrentprodukt 1994 och Internet Explorer. Sedan uppstod på nätet närmast ett kallt krig mellan plattformar och standarder som i förlängningen gällde hela Inter- nets mer eller mindre underförstådda ideologi, med frågor om yttrande- frihet, monopol o. dyl. Sensationellt nog avblåste Netscape ensidigt stri- den i viss mån genom att offentli ggöra källkoden till pro- grammet, med hänvisning till bl.a. Internets stolta traditioner av fritt ut- byte av idéer och det utvecklarvänliga klimat som varit rådande.22 1996 tog till orda mot okynnet att så många webbdesigner gjorde sina sidor för endast en viss webbläsare: Anyone who slaps a this page is best viewed with Browser X label on a Web page appears to be yearning for the bad old days, before the Web, when you had very chance of reading a document written on anot- her computer, another word processor, or another network. Som en reaktion mot just detta startades , som verkar för en återgång till grundidén, att www ska vara ett plattformsoberoende och programoberoende medium. 2.2 Internets framväxt i 1980 installerades () som ett försök på initiativ av STU (Styrelsen för teknisk utveckling) och FRN (). Då fanns knappast alls dagens trafik mellan enskilda datorer, utan mest mellan terminaler och X.25-anslutna datorer. 22I pressmeddelandet hänvisade Netscape direkt till tal The Cathedral and the Bazaar, som hölls vid flera konferenser , som den utlösande faktorn för detta radikala steg. Talet finns på . net/~esr/writings/cathedral-bazaar/. 23Technology Review, juli, 1996. Runt 1983-84 beslutades att projektet skulle fortsätta och FRN tog ansvaret för fortsatt utbyggnad. Man moderniserade beståndet av X.25- växlar och utrustning anskaffades för att underlätta kommunikationen med Digitals DEC-datorer, som var vanliga i universitetsvärlden.