sou · GMB31 · 1999-01-01 00:00:00 — Med uttag avses att den skattskyldige tar ut en tillgång eller tjänst ur näringsverksamheten för egen del eller för att föra över den till annan näringsverksamhet eller genom att överlåta eller tillhanda- hålla den till någon annan utan ersättning eller mot ersättning som understiger marknadsvärdet utan att detta är marknadsmässigt be- tingat. Utredningen föreslår att en definition av uttag utformad på i huvudsak samma sätt tas in i punkt 1 av anvisningarna till 22 § KL. Tillgodogörande för egen del och tillgodogörande genom överlåtelse till annan bör särskiljas i olika stycken. Närmare bestämt bör definitionen ha följande lydelse: Med uttag avses att den skattskyldige tillgodogör sig en tillgång eller tjänst från en förvärvskälla för egen del eller genom att föra över den till eller tillhandahålla den i annan förvärvskälla. Uttag föreligger även om den skattskyldige eller ett handelsbolag som han är delägare i överlåter en tillgång eller tillhandahåller en tjänst till annan utan ersättning eller mot ersättning som understiger marknadsvärdet utan att detta är affärsmässigt motiverat. Denna definition behöver fyllas ut med ett klarläggande av vad som avses med marknadsvärde och med en affärsmässigt motiverad av- vikelse från marknadsvärdet. Enligt 42 § andra stycket KL skall värdet av produkter, varor eller andra förmåner, som ingår i lön eller annan inkomst, beräknas till marknadsvärdet. I anslutning härtill anges följande i punkt 2 andra stycket av anvis- ningarna till 42 § KL. Med MARKNADSV¤RDE avses det pris som betalas på orten, om det varit fråga om att för kontanta medel inköpa produk- ter, varor eller andra förmåner som ingår i lön eller annan inkomst. Om ett sådant pris inte direkt kan anges, skall värdet tas upp till det belopp som med hänsyn till rådande förhållanden kan beräknas vid en betal- ning med kontanta medel. Är det fråga om produkter eller varor från egen näringsverksamhet, skall som värde tas upp det belopp som det kan beräknas att den skattskyldige skulle ha fått vid en försäljning un- der jämförbara förhållanden av motsvarande kvantiteter. har föreslagit följande huvudbestämmelser om värdering av intäkter i annat än pengar (56 kap. 1 § förslaget till in- komstskattelag): Intäkter i annat än pengar, exempelvis i form av varor, tjänster eller andra förmåner, skall värderas till marknadsvärdet. Med marknadsvärde avses det pris som den skattskyldige själv skulle ha fått betala på orten om han själv skaffat sig motsvarande varor, tjänster eller förmåner mot kontant betalning. I fråga om varor, tjänster eller andra förmåner från den egna näringsverksamheten avses med marknadsvärde det belopp som den skattskyldige skulle ha fått om han sålt eller tillhandahållit mot- svarande kvantiteter under liknande förhållanden. förslag till definition av marknadsvärde baseras således såvitt gäller varor från den egna näringsverksamheten på det pris som den skattskyldige skulle ha fått om han sålt motsvarande kvantiteter under liknande förhållande. I denna del överensstämmer definitionen med gällande rätt. När det gäller att bedöma om en överlåtelse av en tillgång skett till ett pris som understiger marknadsvärdet är situationen regelmässigt den att det föreligger någon form av intressegemenskap mellan säljaren och köparen. En jämförelse med det pris som säljaren skulle ha kunnat få vid en försäljning under liknande (jämförbara) förhållanden är inte re- levant, eftersom man söker någon sorts objektivt jämförelsepris. Ut- redningen föreslår i stället att uttagsbestämmelserna i punkt 1 av anvis- ningarna till 22 § KL kompletteras med följande definition av mark- nadsvärde: Med marknadsvärde avses det pris som det kan antas att den skatt- skyldige eller, om överlåtaren är ett handelsbolag, detta skulle ha kunnat erhålla om tillgången eller tjänsten bjudits ut på marknaden under villkor som med hänsyn till den skattskyldiges affärsmässiga situation framstår som naturliga. I vissa fall kan det för ett företag framstå som långsiktigt fördelaktigt att vid en viss affärstransaktion ta ut ett lägre pris än vad som skulle ha kunnat erhållas om tillgången bjudits ut på marknaden. Det kan t.ex. vara fråga om att företaget önskar arbeta upp en affärsrelation till en viss köpare. I fall som detta när ett pris som avviker från marknadsvärdet är affärsmässigt motiverat saknas anledning till uttagsbeskattning. I anslutning till definitionen av uttag bör med en underprisöverlåtelse avses en rättshandling varigenom en skattskyldig utan ersättning eller mot ersättning som understiger marknadsvärdet utan att detta är affärs- mässigt motiverat överlåter en tillgång i näringsverksamhet. En förut- sättning är att tillgången efter förvärvet utgör tillgång i nä- ringsverksamhet hos förvärvaren. En tillgång bör anses som TILLG¥NG I N¤RINGSVERKSAMHET om ersättning eller reavinst vid en avyttring av tillgången utgör intäkt av näringsverksamhet. En näringsfastighet som innehas av en fysisk person är i allmän mening en tillgång i näringsverksamhet, eftersom avkastningen beskattas som inkomst av näringsverksamhet. Reavinst vid avyttring av fastigheten beskattas emellertid som intäkt av kapital. Fastigheten utgör därför inte en tillgång i näringsverksamhet i den bemärkelse som är aktuell. Begreppet SKATTEM¤SSIGT V¤RDE bör ges sådan innebörd att en avyttring för ett vederlag som motsvarar detta värde inte påverkar överlåtarens skattemässiga resultat. I 10 § underprislagen har utredningen för olika slag av tillgångar definierat värden som har denna egenskap. Beträffan- de den närmare innebörden av dessa värden hänvisas till den nämnda paragrafen och kommentaren till denna. Med intressent i viss egendom avses i första hand en fysisk person som ytterst har ett ekonomiskt intresse i egendomen. En fysisk person, som bedriver näringsverksamhet under enskild firma, är enda intressent i tillgångarna i verksamheten. En intressent kan äga egendomen indirekt, t.ex. genom ett aktiebolag eller ett handelsbolag eller genom flera bolag. Även vissa slag av juridiska personer kan vara intressenter i egen- dom, nämligen juridiska personer utan ägare. Det är här fråga om t.ex. stiftelser, sparbanker och kommuner. En juridisk person med ägare kan däremot inte vara intressent i egendom. I fråga om sådana juridiska personer får man söka efter intressenterna uppåt i ägarstrukturen till dess man finner fysiska personer eller juridiska personer utan ägare. Även ett utländskt rättssubjekt kan vara intressent. I fråga om egendom som direkt ägs gemensamt med lika rätt av t.ex. två makar är intressentandelen för var och en av dem . Finns det bara en ägare är hans intressentandel . Innehas egendom indirekt t.ex. genom ett aktiebolag är en aktieäga- res intressentandel i bolagets egendom den andel i bolagets förmögen- het som skulle tillfalla honom om bolaget upplöstes. Motsvarande gäller vid indirekt innehav i flera led. Ett exempel kan belysa beräkningen av intressentandel vid indirekt innehav. Antag att den fysiska personen äger av aktierna i , som i sin tur äger av aktierna i . F:s intressentandel i B:s tillgångar är då (0,8*0,6=) . Äger F även direkt av akti- erna i B, är hans intressentandel i B:s tillgångar (0,48+0,20=) . En överlåtelse av egendom till underpris som inte medför någon förändring i fråga om intressenterna i den överlåtna egendomen eller deras intressentandelar, innefattar inte någon förmögenhetsöverföring på nivån intressenter. Medför överlåtelsen däremot att en intressent ersätts av en annan, innebär detta att en förmögenhetsöverföring sker från den tidigare till den nye intressenten. Ett exempel på en överlåtelse av detta slag är att AB A, med aktieägarna F och G, överlåter egendom till underpris till AB B, med aktieägarna F och H (F och G resp. F och H äger hälften var av aktierna). I detta fall har en förmögenhetsöver- föring skett från G till H. En förmögenhetsöverföring på nivån intressenter sker även om in- tressenterna är desamma före och efter överlåtelsen men intressent- andelarna har förändrats. Antag t.ex. att aktieägarna i både AB A och AB B utgörs av F, G och H, men att F har en större andel i AB A än i AB B och G en motsvarande större andel i AB B än i AB A. Underprisöverlåtelsen innebär i detta fall en förmögenhetsöverföring från F till G. 4.2Överlåtelse till underpris mellan aktiebolag I ett första steg behandlas frågan hur beskattningen av underprisöver- låtelser mellan aktiebolag bör ske om beskattningen grundas på den ekonomiska innebörden av transaktionen, dvs. i frånvaro av särskilda bestämmelser t.ex. om att uttagsbeskattning inte skall ske i vissa situa- tioner (4.2.1). Därefter undersöks och lämnas förslag om hur ett upp- skov med beskattningen bör vara utformat och vilka villkor som bör gälla för att uppskov skall medges (4.2.2). 4.2.1Beskattning grundad på den ekonomiska innebörden I avsnitt 4.2.1.1 redovisar utredningen i anslutning till sex exempel sin uppfattning av den ekonomiska innebörden av underprisöverlåtelser mellan aktiebolag. Därefter ger utredningen, i avsnitt 4.2.1.2, sin syn på vilka beskattningskonsekvenser som bör föranledas av de diskuterade transaktionerna i sådana fall då uppskov med beskattningen inte med- ges. Slutligen tas, i avsnitt 4.2.1.3, frågan upp om det behövs någon lagstiftningsåtgärd för att beskattningen skall bli ekonomiskt korrekt i dessa fall. Utredningens syn på den ekonomiska innebörden av underprisöverlå- telser mellan aktiebolag, genom vilka någon förändring inte sker be- träffande intressenterna eller intressentandelarna i den överlåtna egen- domen, framgår av exempel 1–5. I exempel 6 förs en förändring på intressentnivån in i bilden. 3AMMA INTRESSENTER OCH INTRESSENTANDELAR I DET S¤LJANDE OCH DET K¶PANDE BOLAGET %XEMPEL Ett helägt dotterbolag överlåter egendom till sitt moder- bolag. Dotterbolaget avyttrar en ideell andel av egendomen till moder- bolaget för ett vederlag som motsvarar egendomens marknads- värde. Denna andel utgörs av förhållandet mellan vederlaget och marknadsvärdet (vad som sägs om vederlaget och om storleken av egendomsandelen gäller även i de följande exemplen). b.Dotterbolaget delar ut den resterande andelen av egendomen till moderbolaget. Exempel 1 kan illustreras enligt följande. Ett dotterbolag överlåter en fastighet till sitt moderbolag genom en som köp betecknad rättshand- ling för ett vederlag på 50, vilket motsvarar det skattemässiga värdet. Fastighetens marknadsvärde är 150. Den ekonomiska innebörden av rättshandlingen är enligt utredningens uppfattning att (50/150=) 1/3 av fastigheten överlåts genom köp för marknadsvärdet 50 och 2/3 genom utdelning. %XEMPEL Ett moderbolag överlåter egendom till ett helägt dotter- bolag. a.Moderbolaget avyttrar en ideell andel av egendomen till dotter- bolaget. b.Moderbolaget tillskjuter den resterande andelen av egendomen till dotterbolaget som kapitaltillskott. %XEMPEL Ett helägt dotterbolag överlåter egendom till ett syster- bolag, även det helägt. a.Dotterbolaget avyttrar en ideell andel av egendomen till syster- bolaget. b.Dotterbolaget delar ut den resterande andelen av egendomen till moderbolaget. c.Moderbolaget tillskjuter egendomsandelen till systerbolaget som kapitaltillskott. Exempel 3 kan illustreras enligt följande. Ett dotterbolag överlåter en fastighet till ett systerbolag, även det helägt, genom en som köp be- tecknad rättshandling för ett vederlag på 50, vilket motsvarar det skattemässiga värdet. Fastighetens marknadsvärde är 150. nomiska innebörden av rättshandlingen är enligt utredningens uppfatt- ning följande. Genom köp överlåts (50/150=)1/3 av fastigheten från dotterbolaget till systerbolaget för marknadsvärdet 50. Vidare utdelas i ett första steg 2/3 av fastigheten till moderbolaget. I ett andra steg till- skjuter moderbolaget 2/3 av fastigheten till systerbolaget. %XEMPEL Ett bolag, AB A, som helt ägs av en fysisk person, F, överlåter egendom till ett annat bolag, AB B, som också helägs av F. a.A avyttrar en ideell andel av egendomen till B. b.A delar ut den resterande andelen av egendomen till F. c.F tillskjuter egendomsandelen till B som kapitaltillskott. %XEMPEL Ett helägt dotterbolag överlåter egendom till ett "mosterbolag". Såväl moderbolaget som mosterbolaget helägs av "mormorsbolaget". a.Dotterbolaget avyttrar en ideell andel av egendomen till moster- bolaget. b.Dotterbolaget delar ut den resterande andelen av egendomen till moderbolaget. c.Moderbolaget vidareutdelar egendomsandelen till mormors- bolaget. d.Mormorsbolaget tillskjuter egendomsandelen till mosterbolaget som kapitaltillskott. /LIKA INTRESSENTER OCH INTRESSENTANDELAR I DET S¤LJANDE OCH DET K¶PANDE BOLAGET %XEMPEL Ett bolag, AB A, som helt ägs av en fysisk person, F, överlåter egendom till ett annat bolag, AB B, som helägs av annan fy- sisk person, G. a.A avyttrar en ideell andel av egendomen till B. b.A delar ut den resterande andelen av egendomen till F. c.F överlåter egendomsandelen till G genom gåva. d.G tillskjuter egendomsandelen till B som kapitaltillskott. Sammanfattningsvis finns det enligt utredningens uppfattning i ekono- misk mening endast två sätt på vilka övervärden kan överföras mellan aktiebolag, beträffande vilka gäller att intressenterna och intressent- andelarna i bolagens egendom är desamma nämligen utdelning och Vad som skenbart kan förefalla som en överföring i "sidled", en benefik rättshandling, utgör således ekonomiskt sett i själva verket en kortare eller längre kedja av utdelningar och kapitaltillskott. I sådana rättshandlingar finns det inga benefika inslag. Utdelningar går från det överlåtande bolaget, eventuellt via andra juridiska personer, till den intressent eller de intressenter, som "härskar" över båda bolagen, kapitaltillskott går från intressenten eller intressenterna, eventuellt via andra juridiska personer, till det förvärvande bolaget. Den skenbara sidledsöverföringen av övervärdet är nettoresultatet av en sådan kedja. Är intressenterna eller intressentandelarna olika tillkommer ett inslag av gåva på intressentnivån. "ESKATTNING ENLIGT DEN EKONOMISKA INNEB¶RDEN Framställningen återknyter här till exempel 1–6 i det föregående av- snittet. Med utgångspunkten att beskattningen bör spegla den ekono- miska innebörden av transaktionerna skulle enligt utredningens upp- fattning beskattningskonsekvenserna enligt allmänna principer bli följande. %XEMPEL Ett helägt dotterbolag överlåter egendom till sitt moder- bolag. Vederlaget (som ju hänför sig till den avyttrade andelen av egen- domen) tas upp till beskattning hos dotterbolaget. Avdrag med- ges för den del av egendomens skattemässiga värde som belöper sig på den avyttrade egendomsandelen (motsvarande gäller i övriga exempel). Moderbolagets anskaffningsvärde för den köpta egendoms- andelen utgörs av vederlaget, dvs. Marknadsvärdet av den utdelade egendomsandelen tas upp som intäkt hos dotterbolaget (uttagsbeskattning). Avdrag medges för den del av egendomens skattemässiga värde som belöper sig på den utdelade egendomsandelen (motsvarande gäller i övriga exempel). Eftersom moderbolag enligt 7 § 8 mom. SIL är undantagna från skattskyldighet för utdelning från dotterbolag (gäller inte om ak- tierna i dotterbolaget utgör omsättningstillgångar) sker ingen be- skattning hos moderbolaget på grund av utdelningen. Moderbolagets anskaffningsvärde för den genom utdelning er- hållna egendomsandelen utgörs av dess marknadsvärde. Sammantaget blir resultatet följande. Ett belopp motsvarande mark- nadsvärdet av egendomen tas upp som intäkt hos dotterbolaget. Avdrag medges för egendomens skattemässiga värde. Moderbolagets anskaff- ningsvärde för egendomen utgörs av dess marknadsvärde. %XEMPEL Ett moderbolag överlåter egendom till ett helägt dotter- bolag. Vederlaget tas upp till beskattning hos moderbolaget. Dotterbolagets anskaffningsvärde för den köpta egendoms- andelen utgörs av vederlaget, dvs. Marknadsvärdet av den tillskjutna egendomsandelen tas upp som intäkt hos moderbolaget (uttagsbeskattning). Moderbolagets anskaffningsvärde för aktierna i dotterbolaget ökar med ett belopp motsvarande marknadsvärdet av den tillskjutna egendomsandelen. Dotterbolagets anskaffningsvärde för den genom tillskott er- hållna egendomsandelen utgörs av dess marknadsvärde. Sammantaget blir resultatet följande. Ett belopp motsvarande mark- nadsvärdet av egendomen tas upp som intäkt hos moderbolaget. Av- drag medges för egendomens skattemässiga värde. Moderbolagets an- skaffningsvärde för aktierna i dotterbolaget ökar med ett belopp mot- svarande den tillskjutna egendomsandelens marknadsvärde. Dotter- bolagets anskaffningsvärde för egendomen utgörs av dess marknads- värde. %XEMPEL Ett helägt dotterbolag överlåter egendom till ett syster- bolag, även det helägt. Vederlaget tas upp till beskattning hos dotterbolaget. Systerbolagets anskaffningsvärde för den köpta egendoms- andelen utgörs av vederlaget, dvs. Marknadsvärdet av den utdelade egendomsandelen tas upp som intäkt hos dotterbolaget (uttagsbeskattning). Moderbolaget beskattas inte på grund av utdelningen. Moderbolagets anskaffningsvärde för den genom utdelning er- hållna egendomsandelen utgörs av dess marknadsvärde. Marknadsvärdet av den tillskjutna egendomsandelen tas upp som intäkt hos moderbolaget (uttagsbeskattning), men avdrag medges för anskaffningsvärdet på samma belopp. Moderbolagets anskaffningsvärde för aktierna i systerbolaget ökar med ett belopp motsvarande marknadsvärdet av den till- skjutna egendomsandelen. Systerbolagets anskaffningsvärde för den genom tillskott er- hållna egendomsandelen utgörs av dess marknadsvärde. Sammantaget blir resultatet följande. Ett belopp motsvarande mark- nadsvärdet av egendomen tas upp som intäkt hos dotterbolaget. Avdrag medges för egendomens skattemässiga värde. moderbolaget sker ingen beskattning netto. Moderbolagets anskaffningsvärde för aktierna i systerbolaget ökar med ett belopp motsvarande den tillskjutna egen- domsandelens marknadsvärde. Systerbolagets anskaffningsvärde för egendomen utgörs av dess marknadsvärde. %XEMPEL Ett bolag, AB A, som helt ägs av en fysisk person, F, överlåter egendom till ett annat bolag, AB B, som också helägs av F. Vederlaget tas upp till beskattning hos A. B:s anskaffningsvärde för den köpta egendomsandelen utgörs av vederlaget, dvs. Marknadsvärdet av den utdelade egendomsandelen tas upp som intäkt hos A (uttagsbeskattning). F beskattas på grund av utdelningen. F:s anskaffningsvärde för den genom utdelning erhållna egen- domsandelen utgörs av dess marknadsvärde. Marknadsvärdet av den tillskjutna egendomsandelen tas upp som intäkt hos F (uttagsbeskattning), men avdrag medges för an- skaffningsvärdet på samma belopp. F:s anskaffningsvärde för aktierna i B ökar med ett belopp mot- svarande marknadsvärdet av den tillskjutna egendomsandelen. B:s anskaffningsvärde för den genom tillskott erhållna egen- domsandelen utgörs av dess marknadsvärde. Sammantaget blir resultatet följande. Ett belopp motsvarande mark- nadsvärdet av egendomen tas upp som intäkt hos A. Avdrag medges för egendomens skattemässiga värde. F beskattas för ett belopp mot- svarande marknadsvärdet av den genom utdelning erhållna egendoms- andelen av egendomen. F:s anskaffningsvärde för aktierna i B ökar med ett belopp motsvarande den tillskjutna egendomsandelens mark- nadsvärde. B:s anskaffningsvärde för egendomen utgörs av dess marknadsvärde. %XEMPEL Ett helägt dotterbolag överlåter egendom till ett "mosterbolag". Såväl moderbolaget som mosterbolaget helägs av "mormorsbolaget". På motsvarande sätt som i de tidigare exemplen blir det sammantagna resultatet här följande. Ett belopp motsvarande marknadsvärdet av egendomen tas upp som intäkt hos dotterbolaget. Avdrag medges för egendomens skattemässiga värde. moderbolaget och mormors- bolaget sker ingen beskattning netto. Mormorsbolagets anskaffnings- värde för aktierna i mosterbolaget ökar med ett belopp motsvarande den tillskjutna egendomsandelens marknadsvärde. Mosterbolagets anskaffningsvärde för egendomen utgörs av dess marknadsvärde. %XEMPEL Ett bolag, AB A, som helt ägs av en fysisk person, F, överlåter egendom till ett annat bolag, AB B, som helägs av annan fy- sisk person, G. I analogi med exempel 4 blir resultatet sammantaget följande. Ett be- lopp motsvarande marknadsvärdet av egendomen tas upp som intäkt hos A. Avdrag medges för egendomens skattemässiga värde. F be- skattas för ett belopp motsvarande marknadsvärdet av den genom ut- delning erhållna andelen av egendomen. G:s anskaffningsvärde för ak- tierna i B ökar med ett belopp motsvarande den tillskjutna egendoms- andelens marknadsvärde. B:s anskaffningsvärde för egendomen utgörs av dess marknadsvärde. Dessutom aktualiseras gåvobeskattning, jfr avsnitt 4.5. I det föregående har utredningen redovisat sin uppfattning om hur en från ekonomisk synpunkt riktig beskattning av underprisöverlåtelser bör ske enligt allmänna regler (i frånvaro av särskilda regler om att ut- tagsbeskattning inte skall ske o.d.). I detta avsnitt tas upp frågan om förhållandet mellan en ekonomiskt riktig beskattning enligt allmänna regler och gällande praxis samt tas ställning till om lagstiftningsåtgär- Regeringsrätten har i det s.k. 3IPANOM¥LET 2 REF pleni- mål, förhandsbesked) behandlat frågan om en underprisöverlåtelse mellan aktiebolag med gemensamma ägare innebär att ägarna till det överlåtande bolaget skall beskattas för utdelning. Omständigheterna i målet var följande. och . ägde 70 resp. av aktierna i (Maskin). som bedrev verksamhet inom tvätteribranschen, ägde samtliga aktier i Sipano (Traktor), vilket i sin tur hade ett helägt dotterbolag, (). Traktor bedrev verksamhet avseende trädgårdmaskiner m.m., bedrev verksamhet inom tvätteribranschen. . ville på grund av sviktande hälsa föra över verksamheterna till sina två söner, och . Som ett led i generationsskiftet hade och . bildat ett nytt bolag, (Invest), som ägdes på samma sätt som Maskin. Avsikten var att aktierna i skulle överföras till Invest till bokfört värde/anskaffningsvärde. Därefter skulle makarna . som gåva över- lämna aktierna i till och aktierna i till . Såvitt avser den aktuella delfrågan anförde 2EGERINGSR¤TTEN (en För att en aktieägare skall bli skattskyldig för utdelning på aktier enligt 3 § 1 mom. första stycket SIL ... fordras normalt att aktie- ägaren personligen ur den dubbelbeskattade sektorn får ut viss egendom i form av pengar eller någon annan tillgång, t.ex. aktier ... Även i andra fall, främst när egendom på annat sätt förs ut ur den dubbelbeskattade sektorn, kan beskattning för utdelning ibland komma i fråga. Så kan vara fallet om det finns fog för bedömningen att en transaktions verkliga innebörd varit att en aktieägare förfogat över ett belopp genom att styra över det från ett aktiebolag till ett annat rättssubjekt, t.ex. en närstående person eller ett handelsbolag Enligt den planerade överlåtelsen överförs ... egendom från Maskin till ett annat aktiebolag, Invest. Egendom tillförs således inte aktieägarna . och . personligen och förs inte heller på annat sätt ut ur den dubbelbeskattade sektorn. I målet har inte förekommit någon omständighet som enligt det sagda kan utgöra grund för utdelningsbeskattning. Regeringsrätten finner på anförda skäl att det inte ... finns grund för att beskatta makarna . enligt 3 § 1 mom. första stycket SIL som för utdelning på aktier. En MINORITET på sju regeringsråd konstaterade att enligt praxis har en person, som kunnat disponera över en viss inkomst, inte ansetts kunna undgå att beskattas för inkomsten genom att styra över denna till ett annat rättssubjekt. Minoriteten ansåg med tillämpning av denna princip att makarna . – som ägde samtliga aktier i och därmed för- fogade över utdelning från bolaget – skulle beskattas för utdelning. Utredningens förslag i det följande innebär att underprisöverlåtelser i normalfallet inte utlöser omedelbara beskattningskonsekvenser.