sou · GMB325d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Bland män i utsatta områden har en för dubbling skett av antalet som uppger dåligt hälsotillstånd . v ar andelen och . I vår a jämför elsekommuner har också en ökning sk ett mellan åren men andelen som uppger dåligt hälsotillstånd är bar a . Andelen i övr iga områden i storstäderna är , något hög re än riksgenomsnittet för arbetarmän. Där emot är det en stör re andel män i jämför elsekom- munerna (72,) som uppger besvär av värk än män i utsa tta storstadsområden (66,). Vad gäller nedsatt arbetsför måga så har ökning en varit stör st bland arbetarkvinnorna i våra jämför else- kommuner. Andelen arbetarkvinnor i utsatta områden som uppgav nedsatt arbetsför måga låg på en hög ni vå – och ökade till 30,7 pr ocent . Arbetarkvinnor i utsatta områden (79,) har mest besvär av värk. Arbetare – infödda svenskar respektive invandrare Gör vi en uppdelning av gruppen arbetare i inföd da svenskar och invandrare kan vi utläsa följande: Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar 67 Tabell 8: Hälsotillstånd /95 för arbetar e, infödda svenskar respektive invandrare(4), procent. 27,2 (5) Har besvär av värk (4)Med invandrare avses utrikes föd da. (5)Intervjugruppen invandrare från dessa kommuner är mycket låg, varför ang ivna procent- satser ej är tillför litliga. Källa: SCB, . Tabell 9: Hälsotillstånd /85 för arbetar e, infödda svenskar respektive invandrare, procent. 48,4 (5) Har besvär av värk (5) Intervjugruppen invandrare från dessa kommuner är mycket låg, varför ang ivna procent- satser ej är tillför litliga. Källa: SCB, . Andelen som säger sig ha ett gott hälsotillstånd har sjunkit oc h då främst för g ruppen invandrare. upple vde att de hade ett gott hälsotillstånd i vår a utsatta stadsdelar. Denna andel hade minskat till . Den högsta andelen som upplever sig ha ett dåligt hälsotillstånd är invandrare i de utsatta stadsdelarna. upplever detta till skillnad från invandrare i övr iga storstadsområden, där andelen uppgår till . Andelen invandrare som uppger besvär av värk är i de utsatta områdena, att jämför a i övr iga stor- stadsområden som ligger något under riksgenomsnittet. Oavsett jämför elseområde så har en ökning sk ett av andelen som har en nedsatt arbetsför måga mellan de aktuella åren. Detta är spe- ciellt tydligt för g ruppen invandrare. 68 Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar Tjänstemän – män r espektive kvinnor Vad gäller tjänstemannasidan kan vi konstatera följande; Tabell 10: Hälsotillstånd /95 för tjänstemän, män respektive kvinnor, procent. Har besvär av värk (6) Gruppen tjänstemän är låg i dessa k ommuner. Angivna procentsatser kan variera med , varför jämför elser med övr iga områden ej kan anses tillför litliga. Källa: SCB, . Tabell 11: Hälsotillstånd /85 för tjänstemän, män respektive kvinnor, procent. Har besvär av värk (6) Gruppen tjänstemän är låg i dessa k ommuner. Angivna procentsatser kan variera med , varför jämför elser med övr iga områden ej kan anses tillför litliga. Källa: SCB, . För tjänstemannakvinnor i utsa tta områden har andelen med ett dåligt hälsotillstånd öka t, medan för de manlig a tjänstemännen har andelen sjunkit. Likaså har andelen tjänstemannakvinnor som upp - ger en nedsatt arbetsför måga öka t. Det motsatta förhållandet gäller för de manlig a tjänstemännen. Andelen manliga tjänstemän som har ett gott hälsotillstånd i de utsa tta stadsdelarna har öka t från 63,5 pro- cent år och ligger nästan på samma nivå som de manliga tjänstemännen i de övr iga storstadsområdena. Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar 69 Tjänstemän – inföd da svenskar respektive invandrare Tabell 12: Hälsotillstånd /95 för tjänstemän, infödda svenskar respektive invandrare, procent. 71,0 (7) Har besvär av värk (7) Intervjugruppen invandrare från dessa kommuner är mycket låg, varför ang ivna procent- satser ej är tillför litliga. Källa: SCB, . Tabell 13: Hälsotillstånd /85 för tjänstemän, män respektive kvinnor, procent. 100 (7) Har besvär av värk (7) Intervjugruppen invandrare från dessa kommuner är mycket låg, varför ang ivna procent- satser ej är tillför litliga. Källa: SCB, . Både invandrare som anser sig ha ett gott hälsotillstånd oc h ett dåligt hälsotillstånd har öka t i de utsatta områdena. Från att andelen var uppger att de har ett gott hälsotillstånd . För invandrare i övr iga storstadsområden råder det motsatta förhållandet. De med dåligt hälsotillstånd har öka t från till . Andelen invandrare med nedsatt arbetsför - måga har nästan tredubblats från till 14,3 pro- cent . Vi kan konstatera att sämst mår arbetar kvinnor och invandrare i de utsatta storstadsområdena, medan däremot invandrare bland vissa 70 Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar manliga tjänstemän i de utsa tta områdena tenderar att uppleva ett förbättr at hälsotillstånd . Det finns en rad samverkande kvalitativa och kvantitativa faktorer som vi har lyft fram i detta kapitel som är när a kopplade till klass- skillnader i hälsa. De individer som är arbetslösa, har de sämsta arbetena, inkom- sterna, bostäderna och utbildningarna, tenderar fortfarande att ha sämst hälsa. Dessutom har det skett en ökning a v andelen som upplever ett dåligt hälsotillstånd i de utsa tta områdena, medan andelen har minskat något i de övr iga stadsdelarna. Arbetslösheten är i allr a högsta g rad är ett folkhälsoproblem. Vi vet att nedsatt psykisk för måga och tobaks- och alkoholkonsumtio- nen ökar vid arbetslöshet. Olika studier har k onstaterat att tobaks- och alkoholvanor har ett tydligt samband med arbetslöshet, framför allt bland unga. Sämre matvanor och rökning följs åt. Ma tvanor styrs ofta av vilken utbildning och socioekonomisk grupp man tillhör. I de utsatta stadsdelarna är medellivslängden läg re, alkoholkonsumtio- nen hög re, kost- och motionsvanorna sämre och det är betydligt fler som röker i jämför else med övr iga stadsdelar. Arbetslösa har oc kså hög re blodtryck och hög re halter av vissa stresshormoner än icke arbetslösa. Dödligheten b land arbetslösa är två till tr e gånger hög re än bland icke arbetslösa. Den enskilda människan som tvingas stå utanför en arbetsg emen- skap kan lätt isolera sig och därmed ökar svår igheterna att komma in på arbetsmarknaden. Det sämre hälsotillståndet påv erkar också i allt väsentligt invånarnas möjligheter till arbete . De neddragningar som skett i trygghetssystemen genererar också oro inför fr amtiden. Detta ökar känslan a v utanför skap och hopplöshet. Känslan a v att inte själv förf oga över de verktyg som behövs för a tt förbättr a sin situation, känslan av att vara utlämnad åt opåv erkbara krafter samverkar nega- tivt och ökar r iskerna för a tt ytterligare få en för sämrad hälsa. Vid arbetslöshet dr abbas hela familjen. av arbetslöshet ökar ohälsan högst påta gligt, men även andra problem som våld, missbruk och självmordsför sök b land föräldr ar. Det finns ett mycket starkt samband mellan utfall vid fyraårskontrollerna och olika sociala indikationer. Andelen barn som inte klarade testerna vid fyraårskontrollen var högst i länets utsa tta stadsdelar. I för skole- åldern är för senad tal- och språkutveckling det vanligaste problemet. På låg- oc h mellanstadiet är koncentrationssvårigheter det vanligas- SOU 1998:25 Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar 71 te problemet och inlärningssvårigheter är vanligast på högstadiet. Sambandet mellan pappans sysselsättningssituation och barns drog- missbruk är den enskilt viktigaste faktorn för a tt för klara för ekom- sten av drogmissbruk. Bland barn till arbetslösa pa ppor finns ett mer utbrett missbruk än bland barn med för värvsarbetande pappor. Risken att bli för tidspensionerad ökar högst väsentligt vid långv a- rig sjukdom, återkommande hälsoproblem och arbetslöshet. Bakom en för tidspensionering ligger ofta ett tungt och enformigt arbete eller dålig hälsa . Andelen långtidssjukskrivna är stör re i de fattigaste bostadsområdena än i de r ikaste. Detta kan tol- kas som att det inte bara är de som står utanför oc h inte har något arbete som mår dåligt, utan också att de som har ett arbete är ofta sjuka. I storstädernas utsatta områden är andelen arbetar e nästan dubbelt så stor som i de övr iga storstadsområdena och de har bullri- ga, jäktiga och fysiskt belastade arbeten. Många upplever att de har ett dåligt hälsotillstånd oc h nedsatt arbetsför måga. Kvinnorna, främst arbetarkvinnorna, mår betydligt sämr e än männen oc h har ofta besvär av värk. Det är de utsatta grupperna som i hög re ut- sträckning anger att de avstår från a tt söka vår d. Om de ekonomiskt fattiga tvingas avstå från sjukvår d kommer sambandet mellan hälsa och fattigdom att bli ännu starkare. Ohälsotalen är m ycket hög a bland befolkningen i de utsatta stads- delarna, i vissa delar mer än dubbelt så högt som i övr iga landet. Man bör då v ara medveten om att ohälsotalet bara anges utifrån de för säkrades situation. De oför säkrade finns inte med, eftersom de står utanför för säkringssystemet. Bland de mest utsatta finns många invandrarkvinnor, ensamstående mödr ar och kvinnor i arbetaryrken och långtidsarbetslösa. Segregationen tilltar i och med att människor med sociala och häl- somässiga problem anhopas i vissa typer av områden. Vi kan bara konstatera att det sade gäller än ida g: Fattigdom, Elände, Brist på brödfödan, Ängslan oc h Misströstan är de främsta orsakerna till ohälsan. 7 Boendeförhållanden och boendemiljö Barn skrattar och är glada. har många gator som har många namn. Det finns många polacker. är nästan som landet men det finns ingen gris... Denna dikt är skriven av , som medverkade i antologi av Betong (SOU 1997:62). Minhs dikt ger ord åt de känslor och upplevelser som många barn och ungdomar i de utsatta stadsdelarna har av sina bostadsområden. I vårt delbetänkande Att växa bland betong och kojor (SOU 1997:61) konstaterade vi att av ungdomarna tyckte att deras områden var fina, men bilden var inte entydig. Över 90 pro- cent av ungdomarna tyckte ändå att det var nödvändigt att snygga upp gårdar och parker i deras områden. Och tyckte också att det var viktigt att snygga upp husen. Det är svårt att förklara denna uppenbara motsägelsefullhet. Det skulle kunna sammanhänga med hur människor manifesterar sin identitet. Av hävd anses det att en människas identitet är intimt för- knippad med hennes bostad eller hembygd. Vi kan alltså förvänta oss att människor som tillfrågas om hur de upplever sina bostads- områden generellt tenderar att besvara frågan på ett sådant sätt att det egentligen säger mer om individens försvar av sin egen identitet än om områdets faktiska egenskaper. Om så är fallet, måste dess- värre lämnas obesvarat i detta sammanhang. Vad tycker då den vuxna befolkningen i de utsatta stadsdelarna om sina bostadsområden? Vårt huvudintryck är att flertalet invåna- re i dessa stadsdelar trivs. Men likväl återfinns det största missnöjet med bostäderna och bostadsområdena i de utsatta stadsdelarna. Detta framkom i vårt delbetänkande Egenmakt (SOU 1996:177). Mest missnöjda var gruppen ensamstående med barn. har på uppdrag av m.fl. gjort en första större flyttstudie i länet, som visar att hyresgäster hos 1 Egenmakt, SOU 1997:177, s. 217. 74 Boendeförhållanden oc h boendemiljö de kommunala bolagen är mer nöjda med för valtningen än med bostadsområdena. Bland hyresgästerna hos de privata bostadsbola- gen är situationen den omvända, dvs. man är mindre nöjd med vär - darnas insatser, men nöjdar e med områdets kvaliteter. visar i sin studie Sociala värden i olika sociala världar att missnöjet med bostadens kvalitet var stör st i de utsatta stadsdelarna a Innerstaden i . Södr a Innerstadsborna anser också att deras utemiljö är en a v de sämsta i staden.2 Stigendal noterade att Södr a Innerstadsborna i sin bedöm - ning av sitt boende totalt sett var nöjdar e med tanke på deras upp- fattning om bostaden, utemiljön oc h den kommunala servicen. Generellt så fanns ett samband mellan upplåtelseform och hur nöjd man var med sitt boende totalt sett. Minst nöjda var hyresrättsinne- havare. I i kommun gjordes en undersökning bland det allmännyttiga bostadsbolagets hyresgäster som visa- de att var direkt missnöjda med sitt bostadsområ - de. De fem viktigaste orsakerna till missnöjet hade a tt gör a med –områdets skötsel oc h för valtning, –områdets sociala integration, –upplevelsen av rädsla, obehag och främlingskap i området, –områdets geografiska läge. Bostadsbolaget gjorde en kraftfull insats som bland annat att inne- höll en ser vicegaranti, upprustning av gårdarna, fler tvättstugor och bättre garage. På mindre än hade det dir ekta missnöjet min - skat till . En klar förbättr ing som var ett resultat av att bostadsbolaget tog sitt fulla ansvar för basala för valtningsuppgifter.3 I vårt delbetänkande Att växa bland betong och kojor (SOU 1997:61) visade vi att barnfamiljerna tillhör den g rupp som oftast flyttar från utsatta stadsdelar. De flyttar oftast på grund av naturli- ga orsaker, dvs. tillökning i familjen, separation eller önskemål om andra boendeformer. Men många flyttar dessvärre av områdesrela- terade orsaker. Man upplever bl.a. att områdena inte är tillräc kligt barnvänliga och trygga. Skepsis till den för väntade kvaliteten inom barnomsorgen och skolan påverkar också deras val att flytta. allmännyttiga bostadsför etag () uppskattar om- byggnadsbehovet inom miljonprogramsområdenas bostadsbestånd 2Stigendal, , Sociala värden i sociala världar, 1997, arbetsunderlag. 3Integration – segregation, , MAF/AB. Boendeförhållanden oc h boendemiljö 75 till omkring 100 000 lägenheter i landet. Denna uppskattning av behovet omfattar endast de bolag som är medlemmar i . Försämrad utrymmesstandard i de utsatta stadsdelarna Genomför andet av miljonprogrammet minskade trångboddheten kraftigt . har en av världens högsta utr ym- messtandard. Vid vår bearbetning av SCB:s ULF-material kunde vi emellertid iaktta en marginell minskning av utrymmesstandarden och en ökad trångbod dhet . Detta gäller framför allt Stoc kholm och i synnerhet i dess utsatta stadsdelar. Antalet boende per 100 rumsenheter (kök samt r um på minst 6 kvm) ökade från 56,8 pr ocent år i de utsat- ta stadsdelarna. I genomsnitt var av invånarna i storstä- dernas utsatta stadsdelar trångbodda.4 Motsvarande andel i övr iga stadsdelar var . Inte lägre kvarboende än i andra stadsdelar Hög omf lyttning och lågt kvarboende beskrivs ofta som ett problem för de utsa tta stadsdelarna i flera studier och utredningar. Det låga kvarboendet sägs bl.a. minska den sociala stabiliteten i området. har det varit svårt att få en uppfattning om kvarboendet och flyttningsmönstr et i storstäderna. I den tidigare nämnda flyttstudien från Temaplan konstateras bland annat att hushållens kvarboende- frekvens i de utsatta stadsdelarna inte avvek från andra hushåll i fler- familjshus i länet.5 Däremot fann man att kvarboendet skulle dras- tiskt minska om alla som ville flytta kunde gör a det, men p.g.a. bostadsmarknadens orör lighet så förhindr as hushållen att realisera sina önskning ar. Viljan hos hushållen som bor i de utsatta stadsde- larna och som önskade a tt flytta visade sig också vara svår att påver- ka med en motsvarande hyressänkning. Enligt Temaplan skulle kvar- boendet troligen endast öka med 2–4 pr ocent. Vi får troligen också anta att kvarboendet kommer att minska ytterligare om invånarnas inkomster i de utsatta stadsdelarna för - bättras påtagligt. För visso har inkomstnivån inte samma utslagsgi- vande betydelse för utr ikes föd da på deras val av upplåtelseform.6 Utrikes föd da med hög a inkomster är starkt överrepresenterade inom 4Trångbodda enligt norm 3, personer som bor i hushåll där man har mindr e än ett sovrum per person, kök oc h vardagsrum oräknade. Samboende anses dock dela sovrum. 5Nio gånger i livet, 1997, . 6Roger och , Etnisk boendesegregation i teori och praktik. 76 Boendeförhållanden oc h boendemiljö Medan inrikes föd da gör en boendekar riär till bostads- rätt eller villa när der as inkomster tillåter detta. Hälften 7 av hög in- komsttagarfamiljerna från , och bor i hyres- rätt. Likväl visar det sig a tt allt fler utlandsföd da hushåll skaffar sig en villa eller bostadsrätt när der as inkomster ökar. Temaplans flyttstudie visade vidare att en mycket stor del av de hushåll som flyttar av tvingande skäl såsom vräkning eller e vakue- ring flyttar just till de utsatta stadsdelarna. Vi kan alltså anta att flera av dessa hushåll har såväl sociala som ek onomiska problem. Därmed för stärks den sociala problematiken ytterligare i dessa områden. Följande slutsa tser drar på grundval av sin flyttstu- die: Hushållen byter bostad ofta. Flyttningen ger en påtaglig välfär ds- vinst. Problemet är dock att många vill flytta men utbudet saknas. Inte fysiskt men reellt. Boendekostnaderna för egnahem kommer troligen inte att öka. Det b lir inte dyrare att bo kvar. Ränta och infla- tion kommer sannolikt även fortsättningsvis att ligga på en rimlig nivå. Parallellt med denna utveckling kommer den disponibla inkomsten att öka hos en del hushåll ökar för mög enhets- bildningen i dessa hushåll. Detta kommer att medför a en kraftig ökning av bostadsrättspriserna i . I vårt betänkande Att växa bland betong och kojor (SOU 1997:61) visade vi att våld, kriminalitet och droger oroar ungdomarna i de utsatta stadsdelarna i väsentligt hög re grad än övr iga ungdomar i storstäderna och i övr iga riket. av ungdomarna upplevde sitt bostadsområde som otryggt och stökigt. Ungdomar nas bild av sina bostadsområden åter speglas också i hur den vuxna befolkningen upplever sina bostadsområden. Otryggheten och risken att bli utsatt för våld oc h kriminalitet är väsentligt hög re i de utsatta stadsdelarna än i övr iga stadsdelar. Nästan en tredjedel av befolk- ningen i de utsatta stadsdelarna har avstått från a tt gå ut i sitt bostadsområde på g rund av oro för a tt bli överfallen, rånad eller på annat sätt ofredad. I övr iga stadsdelar har av dess invånare upplevt samma oro. Det är i synnerhet kvinnor som upple- ver bostadsområdena som otrygga. av kvinnorna i de utsatta stadsdelarna uppger att har avstått från a tt gå ut. 7 Mångfald och Ursprung, sid. 121. Boendeförhållanden oc h boendemiljö 77 Motsvarande andel bland kvinnorna i de övr iga stadsdelarna var . Andelen män i de utsatta stadsdelarna som har avstått att gå ut på g rund av otrygghet var och i övr iga stadsdelar . Äv en om otryggheten är högst b land kvinnor- na så är det männen som i någ ot hög re utsträckning drabbas av hot och våld. I de utsatta stadsdelarna är risken fyra gånger hög re för män än för kvinnor a tt drabbas av våld som leder till kroppsskador. Av nedanstående tabell framgår att invånarna i de utsatta stadsde- larna i stör re utsträckning utsätts för våld oc h stölder än övr iga stor- stadsinvånare. Det är endast när det gäller stöld oc h skadegör else av bil som andelen är hög re utanför de utsa tta områdena, vilket är rim- ligt med tanke på att innehavet av bil är stör re där. Skadegör else i bostadsområdet är till oc h med så vanligt i dessa stadsdelarna som i övr iga stadsdelar. Tabell 1: Utsatt för kriminalitet och skadegörelse, 1994/95 16–, procent. Utsatt för någ ot våld eller hot om våld Utsatt för våld som vållade kr oppsskada Utsatt för våld som krävde läkarbesök Utsatt för stöld eller skade gör else För ekomsten av skadegör else i bostadsområdet ja, mycket vanligt ja, ganska vanligt Källa: SCB, Det kommunala koncernbolaget i borg har låtit gör en under sökning av kriminaliteten i stadsdelen . Där framgår att den vanligaste brottsligheten i stadsdelen är inbrottsstöl - der, bilstölder, skadegör else och misshandel. Det var också den brottslighet som de boende uppgav att de drabbats av i offerunder- sökning en.8 Ökad be vakning och kvarterspolis skulle, enligt de boende, kunna medverka till att minska brottsligheten. En intressant iakttagelse i undersökning en är att av de boende i stadsdelen ser brottsligheten som ett problem, som brotts- ligheten i stadsdelen är någ ot lägre i jämför else med hela borg i förhållande till f olkmängden. Drygt hälften ser det som ett stort problem. Undersökning en visar vidare att det är främst ungdoms - brottsligheten som utmärker sig i området. De vanligaste brotten i dessa sammanhang är bilstölder oc h inbrott. 8 , , Kriminalitet och trygghet i , Delprojekt i Framtidens , opublice- rad rapport ,1997 78 Boendeförhållanden oc h boendemiljö Vi kan alltså konstatera att risken att bli utsatt för våld eller hot om våld och skadegör else är betydligt hög re i storstädernas utsatta stadsdelarna än i övr ig stadsdelar. Detta förhållande bekräftas oc kså i en studie som forskningsenheten vid presenterade . De fann att i stadsdelar med hög pr oblemnivå, dvs. stör an- de grannar, missbrukarkvartar, nedskräpning, skadegör else och stö - kiga ungdomar, så ökar r isken för de boende a tt utsattas för br ott. Problemnivån har också stor betydelse för in vånarnas upplevelse av trygghet. Studien visar vidare att polisens brottsför ebyggande arbe- te, särskilt grannsamverkan mot brott, sker huvudsakligen i polis- mästardistrikt med låg problemnivå. Andra studier har tidigare pekat på att polisens för ebyggande arbete med skolelever oftare riktas mot skolor som ligger i områden med låg snar are än med hög pr oblem- nivå.9 Brottsligheten i de utsatta stadsdelarna för vanligtvis utifrån sociala och ekonomiska aspekter. Att själva husen eller bostadsom- rådets fysiska egenskaper skulle spela någon roll i dessa samman- hang diskuteras sällan. Den amerikanske arkitekten beskriver i sin bok space brottsligheten mellan hög- respektive låghusområden med samma socioekonomiska samman- sättning av befolkningen. fann att brottsligheten var oer- hör t mycket hög re i höghusområdena än i låghusområdena. Han kunde konstatera ett klart samband: ju hög re hus, desto värre brotts- lighet. Utöver hushöjden inverkade också tre andra faktorer: graden av anonymitet, för ekomsten av ytor som var svåra att bevaka och alternativa flyktvägar för br ottslingarna. Äv en husens utformning bidrog till ökad r isk för skadegör else och överfall.10 Offentlig och kommersiell service i stadsdelarna Debatten om miljonprogramsområdena i slutet av 1960- och 70- talen handlade ofta om områdenas bristande fysiska och estetiska utformning, men även om bristen på kommersiell och offentlig ser- vice. Denna debatt kunde te sig motsägelsefull när man å andr a sidan hävdade att de nya områdena som , och var ett uttryck för den tillta gande kommersialiseringen av samhället. Debatten hade följaktlig en två sidor. Miljonprograms- områdenas barnsjukdomar växte successivt bort i de flesta fall. Många områden fick med tiden uppskattade centrumanläggningar. 9Lokala problem, brott och trygghet i , delrapport 1. , , m.fl., rapport från Problemgruppen 1997:4 Polishögsk olan. 10Rådberg, J. Drömmen om a tlantångaren, 1997, s.29f. SOU 1998:25 Boendeförhållanden oc h boendemiljö 79 har däremot dessa anläggningar fått upp- leva ett öka t tryck från närbelägna stor marknader, vilket har resulte- rat i sämre kommersiell service i flera utsatta stadsdelar. Detta framkom i de tre studier som gjordes på uppdrag av vars syfte vara att kartlägga den kommersiella ser- vicen i utsatta stadsdelar (se bilaga).11 Situationen har i flera fall för - svårats ytterligare för miljonpr ogrammens centrumanläggningar genom att en allt stör re grupp av dess invånare har blivit arbetslösa eller har fått allt sämr e ekonomiska villkor, vilket kraftigt har påver- kat deras köpkr aft. En av studierna visar även att invånarna i de ut- satta stadsdelarna inte är köptr ogna de butiker som finns i deras egna stadsdelar. Detta kan sammanhänga med butikernas och då framför allt de stor a butikskedjornas oför måga att tillgodose befolk- ningens behov och krav. Dessa faktorer har medverkat till att den kommersiella servicen i många utsatta stadsdelarna har för sämrats betydligt.