sou · GMB380 · 1999-01-01 00:00:00 — Det gör det också möjligt att utnyttja befintliga datasystem som grund för uppbyggnaden av de system som behövs dels för införandet, dels för driften av bostadsrättsregistret. Sammantaget minskar detta kostnader- na för registret i förhållande till andra lösningar beträffande person- uppgiftsansvaret. Ett visst behov av investeringar i datautrustning kommer att krävas oavsett vilken lösning man väljer. Kostnaderna för den maskinella utrustningen (hårdvaran) beräknas till medan investerings- behovet för programlicenser, databas, kommunikation, operativsystem m.m. (mjukvaran) beräknas uppgå till . Med tillämpning av sedvanliga avskrivningsprinciper där totalsumman fördelas skulle den årliga kostnaden för investeringar i maskiner och programvaror uppgå till . Vad gäller kostnaderna för utveckling av de för registret specifika systemen för datafångst och drift uppskattas dessa till respektive . Antagandena grundar sig på att det föreslagna bostadsrättsregistret i många avseenden liknar inskrivnings- och pantbrevsregistren och att kompetens vad gäller uppbyggnad av sådana datasystem kan tillvaratas. Kostnader för lokaler och kontorsutrustning m.m. har räknats in i personalkostnaderna, som redovisas nedan. Inmatningen av uppgifter i registret. När uppgifter skall samlas in uppstår kostnader för dels inhämtandet av olika uppgifter, dels överföringen av dessa till registret. Dessa kostnader kommer till stor del att avse arbetskraft och databearbet- n- ing. Till dessa kommer även kostnader för överföringen från andra register och uppgiftslämnare, t.ex. bostadsrättsorganisationerna eller föreningarna. Det är då kostnader för information och handledning åt bl.a. föreningarna som tillkommer. Det beräknas finnas cirka 700 000 bostadsrätter i . fande var och en av dessa skall det i inledningsskedet föras in uppgifter om föreningen, bostadsrätten och bostadsrättshavaren. Hur datafångst- en av dessa uppgifter skall ske har presenterats i kapitel 18. Vad gäller de bostadsrättsföreningar som förvaltas av HSB, , SBC eller något av de större serviceorganen är vår bedömning att uppgifterna bör kunna föras över från respektive organs register till bostadsrättsregistret utan ett alltför omfattande arbete. Motsvarande förhållanden torde gälla för de uppgifter som skall hämtas från Patent- och registreringsverkets och register. Med de antaganden som gjorts kan kostnaderna för inhämtandet av uppgifter från de föreningar som anslutna till organisationerna, uppskattningsvis 10 000 stycken, beräknas till per förening. Den totala kostnaden blir då . Till detta kommer att inhämtandet av uppgifter från fastighetsdatasystemet och Patent- och registreringsverkets register antas kosta . Därtill kommer kostnaderna för de övriga uppgifter som skall hämtas in från respektive förening till registret. Inhämtandet skall, i enlighet med vad som föreslagits i avsnitt 18.2, ske genom att förtryckta blanketter sänds ut till föreningarna och att den information som lämnas på blanketterna förs in i registret genom scanning. En del av blankettmaterialet kan förväntas vara ofullkomligt i något avseende, t.ex. genom utelämnade eller felaktigt ifyllda uppgifter. Detta kommer att kräva särskilda arbetsinsatser, s.k. upprättning, för att även uppgifterna i det materialet skall kunna föras över till registret. Därtill skall läggas vissa utredningsfall. Den totala kostnaden för förfarandet beräknas till . Inmatningen av uppgifter i registret kommer att kräva en arbetsinsats. Hur stor den blir beror bl.a. på hur införingen skall ske. Vi utgår ifrån den gjorda beskrivningen att uppgifter i andra register förs över på elektronisk väg medan uppgifter som hämtas direkt från föreningarna matas in i registret genom scanning. Storleken på den arbetsinsats som krävs beror också på om införandet skall ske i hela riket eller regionvis. har förordat ett införande och pekat på att det bl.a. skulle underlätta kredithanteringen. Verket anser emellertid att det skulle vara värdefullt om införandet av ett riksomfattande register föregicks av en försöksverksamhet inom ett utvalt, mindre område. Våra beräkningar visar att det krävs tre till fyra månaders arbete av tio personer innan registret kan tas i drift. Det krävs då deltagande av jurist, systemutvecklare, drifttekniker och handläggare för att utföra de uppgifter som är förknippade med införandefasen. Vi beräknar kostnaden per årsarbetskraft till . Med en införandetid på blir den totala personalkostnaden ca . 21.1.3Kostnader för den löpande verksamheten Beträffande den löpande verksamheten kan kostnaderna för denna delas upp i olika avseenden. Vad först gäller uppdateringen av uppgifter i registret kommer, som framgått av avsnitt 11.2, den att ske på olika sätt beroende på vilken typ av uppgift det är fråga om. Vissa uppgifter - t.ex. om föreningen och fastigheten - kommer att löpande hämtas från andra offentliga register. Det är då i första hand fråga om Patent- och registreringsverkets föreningsregister och fastighetsdatasystemet. Kostnaderna för denna hantering avser endast databearbetningen. Uppgifter om bostadsrättshavaren och inteckningsförhållanden kommer till bostadsrättsregistrets kännedom i samband med att ansök- ningar görs om registrering av förvärv eller inteckningar. Kostnaderna för dessa förfaranden beror i första hand på antalet sådana ärenden. - Tillgänglig statistik från visar att av bostadsrätterna är pantsatta. Motsvarande siffra för är . Av materialet från HSB framgår att överlåtelsefrekvensen är och att anmälningar om pantsättning görs beträffande av bostadsrätterna. Mot bakgrund av den tillgänliga statistiken gör vi följande an- taganden. Av landets cirka 700 000 bostadsrätter kan 50 000 - 70 000 förväntas byta innehavare . Inteckning kan förväntas sökas i cirka 35 000 bostadsrätter . Med ledning av dessa uppgifter beräknar vi behovet av personal för driften av bostadsrätts- registret till 40 årsarbetskrafter. Det bör i sammanhanget påpekas att vi förutsätter att ärendena beträffande inteckningar till övervägande del kommer att handläggas genom ett elektroniskt ansökningsförfarande. Med den utformningen som vårt förslag om ansökningsförfarande har, se avsnitt 6.7, torde någon ökad belastning för de ingivare som kommer att använda sig av elektronisk ansökan inte uppkomma. Vid dessa förhållanden kommer arbetskraftsbehovet att i huvudsak avse förvärvsregistreringen. De tio heltidstjänster som krävs för införandefasen kommer att finnas kvar även sedan registret har tagits i drift. Den årliga kostnaden för dessa är . Utöver dessa behövs ytterligare 30 heltidstjänster. Flertalet av dessa bör förmodligen vara handläggare. Med en antagen kostnad om per årsarbetskraft blir personalkostnaden för dessa 30 anställda . Den totala kostnaden för personal skulle då bli . Det skall tilläggas att i de angivna beloppen ingår de löpande kostnaderna för lokaler och kontorsutrustning m.m. Utöver de kostnader som redovisats kan kostnader uppkomma för den rapporteringsskyldighet som vissa myndigheter åläggs gentemot bostadsrättsmyndigheten. En sådan skyldighet åvilar många myndigheter och domstolar i olika avseenden. Vissa myndigheter har dessutom beträffande bostadsrätter en underrättelse- skyldighet till bostadsrättsföreningarna som vi nu ersätter med en sådan skyldighet till bostadsrättsregistret. Vi menar att den skyldighet att sända under- rättelser till bostadsrättsmyndigheten som vi föreslår innebär en så begränsad belastning för den ansvariga myndigheten m.fl. att kostnaderna härför kan lämnas utan avseende. Personal och utrustning m.m. Under den fortsatta driften återkommer vissa ställningstaganden från införandefasen. Utöver de som har redovisats tidigare antar vi att ytterligare kostnader för investeringar i utrustning och lokaler inte lär förekomma under registrets första tid i funktion. Vi beräknar således att de nämnda investeringarna kommer att belasta driftbudgeten med . För tiden därefter bör motsvarande belopp reserveras för behovet av uppdatering och andra investeringar i datautrustningen. Vi har uppskattat de årliga personalkostnaderna till . Dessa kostnader kan komma att minska till följd av att vissa arbetsmoment - t.ex. uppbörd av avgifter och aviseringar - kan automatiseras i viss utsträckning. Även utbyggnaden av en möjlighet till direktåtkomst till registret - uppkoppling on line - kan komma att minska personalkostnaderna i takt med att behovet av personalkapacitet för telefonförfrågningar och liknande service minskar. Dessa förhållanden har vi dock inte tagit hänsyn till vid våra beräkningar. Förutsättningar för uttag av avgifter Förordningen (1987:452) om avgifter vid de allmänna domstolarna reglerar vilka avgifter som skall tas ut vid bl.a. inskrivningsärenden. Förordningen omfattar även expeditioner utfärdade av Lantmäteriverk- et. Vad gäller avgifterna för de ärenden som aktualiseras med bostadsrättsregistret bör förordning utökas till att även omfatta dessa ansöknings- och expeditionsavgifter. Det blir då aktuellt att prissätta dessa avgifter. Vad gäller prissättning av informationstjänster som myndigheter tillhandahåller har ställt upp vissa principer (RRV 1995:64). Dessa principer har sedan behandlats ytterligare i Grundda- tabasutredningens betänkande Grunddata (SOU 1997:146). Enligt förslaget i utredningsbetänkandet skall avgifter tas ut för uttag ur databaser av elektroniskt lagrade uppgifter som tillhandahålls av en myndighet. Avgifterna skall baseras på kostnaden för att ta fram och distribuera informationsuttagen. Vidare föreslår utredningen att det skall krävas ett särskilt ställningstagande från regeringen om avgiften även skall utgöra bidrag till kostnader för t.ex. insamling, uppbyggnad och ajourföring eller om särskilda nyttjanderättsavgifter skall tas ut (a.a. s. 131). Avgiftsunderlaget för ett standarduttag utgörs dels av direkta kostnader för uttaget, t.ex. material- och lönekostnader, dels av indirekta kostnader, såsom bl.a. del i gemensamma kostnader samt kostnader för maskintid och underhåll. Med ett standarduttag avses sådana uttag av uppgifter som utgör en naturlig del av myndighetens uppdrag och som finns tillgängliga utan att mer speciella åtgärder behöver vidtas från myndighetens sida (se s. 45 f). Huvudexemplet på ett standarduttag är när någon begär att få ta del av allmän handling. Personen i fråga har då rätt att - mot en fastställd avgift - få en utskrift, avskrift eller kopia av handlingen, till den del den inte är sekretessbelagd. Statliga myndigheter skall vid uttagandet av avgift tillämpa de bestämmelser som finns i avgiftsförordningen (1992:191). Vid bearbetning eller sammanställning av uppgifter har myndigheten rätt att ta ut en särskild avgift om beställningen går utöver myn- dighetens åtagande enligt instruktion eller annan författning, dvs. om det inte är att anse som ett standarduttag (a.a. s. 46). Detta framgår av 4 § 9 och 5 § avgiftsförordningen. Myndigheten kan då ta ut ersättning motsvarande kostnaden för att hantera beställningen. Det innebär att även kostnader för speciella åtgärder, som t.ex. programmering och bearbetning, skall täckas av den ersättning som tas ut. Vid uppkoppling on line till offentliga databaser tillkommer, jämfört med standarduttaget, kostnader för modifiering av databasen, licens för nödvändig programvara samt extra kostnader för kundservice och telekapacitet. Enligt samma bestämmelse som nämndes i föregående stycke kan ersättning tas ut för att täcka även dessa tillkommande kostnader. Kostnaderna för bostadsrättsregistret skall i sin helhet täckas av avgifter som tas ut för de tjänster som tillhandahålls. Dessa avgifter skall ge full täckning för uppkommande kostnader. Den s.k. självkost- nadsprincipen skall alltså styra avgifternas storlek. Följaktligen skall de medel som flyter in därför enbart användas för att täcka kostnader som är hänförbara till registret. Skulle kostnaderna minska bör det således leda till sänkta avgifter och vice versa. Vår uppskattning av vilka avgifter som kan tas ut och hur stora de bör vara utgår från det tidigare gjorda antagandet att det förekommer cirka 70 000 ärenden rörande registrering av förvärv och cirka 35 000 inteckningsärenden. Om avgifterna för dessa ärenden sattes till respektive skulle de ge upphov till en intäkt om . Även avgiften för inteckningsåtgärder bör vara . Till detta kommer att avgifter bör tas ut också för vissa andra åtgärder, t.ex. registrering av inteckningshavare. Vidare bör register-ut- drag och andra transaktioner avgiftsbeläggas. Vi beräknar - efter en jämförelse med fastighetsdatasystemet - att dessa tillsammans kan uppgå till 400 000 transaktioner . Med en avgift om per transaktion skulle den årliga intäkten bli . Slutligen bör vissa intäkter uppkomma till följd av försäljning av tilläggstjänster. Exempel på sådana tjänster är uppkopplingar on line och s.k. åtgärdsaviseringar. Vår bedömning är att intäkterna för till- äggstjänster kan beräknas uppgå till . Utöver den uppskattade årliga volymen av inteckningsärenden finns det anledning att räkna med att åtskilliga innehavare av en gammal pantnotering under den femåriga preklusionstiden kommer att vilja "byta ut" sin säkerhet mot en bostadsrättsinteckning med registrering av inteckningshavare. Det finns i detta sammanhang anledning att jämföra med den konvertering till datapantbrev som har skett på fastighetssidan, och som är helt frivillig. En försiktig beräkning leder till att att cirka 100 000 pantnoteringar skulle bli föremål för omvandling till inteckning. Med den angivna avgiften för inteckningar, per inteckning, skulle detta medföra att intäkterna ökar med , utan någon nämvärd ökning av kostnaderna. Denna förväntade intäkt, som alltså är svårberäknad, har vi valt att inte ta med i beräkningarna. Den kan sägas utgöra en viss buffert för oväntade kostnader. Den årliga kostnaden för driften av registret skulle, enligt de gjorda beräkningarna, vara . Enligt samma beräkningar skulle denna täckas av de avgifter som vi föreslår skall tas ut för registrering av förvärv och inteckningar m.m. och de intäkter som en försäljning av olika tilläggstjänster kan tänkas ge. För att åskådliggöra de förhållanden som redovisats i detta avsnitt kan följande sammanställning över kostnader och intäkter göras. 10 årsarbetskrafter á = 30 årsarbetskrafter á = =22 miljoner kr 70 000 st á 35 000 st á 400 000 st á För tiden därefter, dvs. fyra, kan kostnaderna för driften beräknas uppgå till . Det innefattar då de tidigare angivna personalkostnaderna om samt för löpande dator- och nätverkskostnader. Dessa kostnader skall jämföras med de beräknade intäkterna vid angivna ärendevolymer och avgiftsnivåer. Reslutatet skulle då medföra ett visst överskott. Detta medför viss marginal om avvikelser från de gjorda antagandena skulle uppkomma. En ytterligare buffert är, som tidigare nämnts, de extra inkomster som kan förväntas uppstå genom att innehavare av en pantnotering väljer att omvandla sin säkerhet till en bostadsrättsinteckning. Som framgått av föregående avsnitt och avsnitt 18.2 beräknar vi att det krävs tre till fyra månaders arbete för att samla och mata in de uppgifter som skall ingå i registret från början. Vi bedömer att det kommer att krävas minst lika lika för att förbereda det arbetet. skall nödvändiga tekniska lösningar tas fram och information och vägledning åt framförallt föreningarna ges. Med tanke på att det kan förväntas att visst extra arbete uppkommer även på grund av att tilltänkta uppgiftslämnare inte hör av sig etc. får man nog räkna med att den tid som kommer att krävas för förberedelser och insamling uppgår till ungefär räknat från att har fattat beslut om registrets införande. Med hänsyn till vad som sagts och till den tid som kan beräknas åtgå för remissbehandling, vidare beredningsarbete etc. beräknar vi att de här lämnade förslagen kan träda i kraft tidigast . Detta förutsätter emellertid att ett riksdagsbeslut i frågan fattas . Den tidsramen framstår dock som något snäv. Vi utgår därför ifrån att ett ikraftträdande inte kan ske förrän vid årskiftet 2000/2001. Enligt våra direktiv skall vi beakta de generella direktiven till samtliga utredare och kommittéer att pröva offentliga åtagandanden (dir.1994:23) samt att redovisa eventuella regionalpolitiska konsekven- ser (dir. 1992:50), jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) och konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Våra ställningstaganden med anledning av direktiven om offentliga åtaganden har redovisats i avnitt 21.1 om de ekonomiska konsekven- serna av våra förslag. Vi har även övervägt de övriga generella direktiven. Vi har dock inte funnit skäl att beröra dessa närmare. 22.1 Förslaget till lag om ändring i bostadsrättslagen (1991:614) 3 § Upplåtelse av en lägenhet med bostadsrätt får endast ske till den som är medlem i bostadsrättsföreningen. Bostadsrätt är den rätt i föreningen som en medlem har på grund av upplåtelsen. I 6 kap. finns bestämmelser om rätten att utöva bostadsrätten när den har övergått från en bostadsrättshavare till en ny innehavare. Bostadsrätter skall registreras i bostadsrättsregistret enligt lagen (0000:000) om bostadsrättsregister. Ett nytt tredje stycke har tillförts paragrafen. Där anges att bostadsrät- ter skall registreras i bostadsrättsregistret. Vidare ges en hänvisning till lagen om bostadsrättsregistret. 2 kap. Föreningens medlemmar m.m. 1 § Fråga om att anta en medlem i en bostadsrättsförening avgörs av föreningens styrelse med iakttagande av de villkor för medlemskap som anges i föreningens stadgar och bestämmelserna i detta kapitel. En ansökan om medlemskap skall prövas av styrelsen inom en månad från den dag ansökan kom in till styrelsen. Har medlemskap inte vägrats , anses sökanden antagen som medlem. Styrelsen kan ompröva ett beslut att vägra medlemskap, om sökanden begär det eller enligt 10 § hänskjuter tvisten till hyresnämnden. I stadgarna får föreskrivas att ansökan om inträde i föreningen skall göras skriftligen och att ansökningshandlingen skall vara försedd med sökandens bevittnade underskrift. I paragrafen har förts in ett nytt andra stycke där en tidsgräns ställs upp för när föreningen kan vägra medlemskap. När någon som en bostadsrätt har övergått till ansöker om medlemskap har styrelsen en månad på sig att avgöra frågan. Om styrelsen inte vägrar sökanden medlemskap blir konsekvensen att han anses godtagen som medlem. Avsikten är inte att en styrelse som finner att medlemskap skall medges skall avvakta utgången av fristen, utan den skall möjligt pröva ansökan och underrätta sökanden om sitt beslut. Skälet till att styrelsen inte anser sig kunna bevilja medlemskap kan vara att den anser att underlaget är ofullständigt. Styrelsen kan därvid begära komplettering från sökanden. Men om tiden inte medger detta eller komplettering inte kommer in under månaden får styrelsen vägra medlemskap. Om medlemskap vägras bör styrelsen ange skälen för Sökanden har sedan möjlighet att begära omprövning, t.ex. med kompletterande uppgifter. Styrelsen kan då pröva ansökan på nytt. Den har också möjlighet att göra detta om sökanden enligt 10 § har begärt att avslagsbeslutet skall prövas av hyresnämnden. Möjligheten att hänskjuta frågan motverkar att styrelsen slentrianmässigt i det första skedet vägrar medlemskap för att t.ex. kunna behandla frågan först . Det bör sägas att bestämmelserna om styrelsens skyldighet att pröva en ansökan om medlemskap är tvingande, dvs. den gäller oavsett vad föreningens stadgar innehåller. I sammanhanget bör också nämnas att möjlighet finns enligt BRL att delegera frågan om prövning av med- lemskap till någon inom eller utom styrelsen. En förvärvare av en bostadsrätt är normalt skyldig att begära registrering av sitt förvärv, 3 kap. 1 § lagen om bostadsrättsregister. Är förvärvaren inte medlem, kan han få endast vilande registrering av sitt förvärv, 3 kap. 7 § 11 lagen om bostadsrättsregister. 6 kap. Om övergång av bostadsrätt och om panträtt Bestämmelsen om överlåtelse av bostadsrätt har ändrats. I kapitlet har vidare förts in bestämmelser om bl.a. godtrosförvärv, dubbelöverlåtelse och panträtt. 4 § Ett köp av en bostadsrätt sluts genom en skriftlig köpehandling som skrivs under av säljaren och köparen. Köpehandlingen skall innehålla uppgift om den lägenhet som överlåtelsen avser samt om ett pris. Motsvarande skall gälla vid byte eller gåva. Om säljaren och köparen vid sidan av köpehandlingen har kommit överens om ett annat pris än det som anges i köpehandlingen, är den överenskommelsen ogiltig. Mellan säljaren och köparen gäller i stället det pris som anges i köpehandlingen. Priset får dock jämkas, om det är oskäligt att det skall vara bindande. Vid denna bedömning skall hänsyn tas till köpehandlingens innehåll, omständigheterna vid avtalets tillkomst, senare inträffade förhållanden och omständigheterna i övrigt. Vad som sägs i första och andra styckena gäller även när en annan ytterligare överlåtelsehandling har upprättats. Uppfyller inte också den föreskrifterna i första stycket är den utan verkan. Paragrafens första stycke behandlar kraven för ett bindande över- låtelseavtal beträffande en bostadsrätt. Formkraven är desamma som . Ett överlåtelseavtal skall vara skriftligt och skrivas under av säljaren och köparen. Vidare skall den aktuella lägenheten och köpeskillingen anges. Innebörden av ändringen som har gjorts - att överlåtelsen sluts på det angivna sättet - är att denuntiation inte längre krävs för sakrättsligt skydd. I stället gäller den s.k. avtalsprincipen. Utgångspunkten är alltså att redan det skriftliga avtalet mellan parterna ger sakrättsligt skydd. Skälen för denna ändring har angetts i allmänmotiveringen, avsnitt 6.1. Som redan antytts finns inskränkningar i principen att avtalet bestämmer det sakrättsliga läget. Förvärv av bostadsrätter skall registreras. Huvudregeln är därvid, enligt 2 kap. 16 § lagen om bostadsrättsregister, att registreringen saknar betydelse för det materiel- la rättsläget. Men enligt samma paragraf gäller en särskild bestämmelse om rättsverkan av registrering eller om tid inom vilken talan skall väckas. Sådana bestämmelser finns i t.ex. 4 d §. Enligt de bestämmelserna är registrering av förvärvet av central betydelse vid godtrosförvärv. I tredje stycket finns en ny bestämmelse som avser situationen att köpebrev eller annan ytterligare överlåtelsehandling upprättas i samband med köpet, bytet eller gåvan. Formkraven i första stycket och bestämmelserna om sidoavtal i andra stycket gäller även för sådana handlingar. En handling som inte uppfyller formkraven i första stycket är utan verkan. 4 a § En bestämmelse vid överlåtelse som inte tas in i överlåtelsehand- lingen är ogiltig, om den innebär att 1.förvärvets fullbordan eller bestånd är beroende av villkor, 2.inskänkningar gäller i fråga om förvärvarens rätt att överlåta bo- stadsrätten, upplåta panträtt eller ansöka om bostadsrättsinteckning. Om fler än en handling upprättas avseende köp eller byte måste villkor enligt första stycket 1 tas in även i denna handling för att förvär- vets fullbordan eller bestånd fortfarande skall vara beroende av villkoret. Enligt paragrafens första stycke krävs att vissa bestämmelser vid överlåtelse tas in i överlåtelsehandlingen för att de skall vara giltiga. Regleringen motsvarar i sak 4 kap. 3 § 1 och 3 JB. Skälen för att införa det aktuella kravet har angetts i allmänmotiveringen, avsnitt 6.6.2. Om förvärvet är beroende av villkor, skall en ansökan om registrering av förvärvet vilandeförklaras, 3 kap. 7 § 10 lagen om bostadsrättsregister. Förvärv, upplåtelser av panträtt eller ansökningar om inteckning som strider mot en inskränkning i överlåtelsehandlingen kan medföra att ansökan avslås, 3 kap. 6 § 4 respektive 4 kap. 3 § 2 lagen om bostadsrättsregister (jfr 3 kap. 10 § samma lag).