sou · GMB360 · 1999-01-01 00:00:00 — rekommenderade i PM och (Dnr 3296/97) att vattnet inom riskområdet inte borde användas till dryck eller matlag- ning fram tills dess att analyser utvisat att akrylamidhalten ligger under WHO:s riktvärde (0,/l). Man ansåg att samma gränsvärde för akrylamid i dricksvatten bör gälla för djur som för människor. Vidare rekommenderades att avstå från konsumtion av vilt samt att djur som druckit lindrigt påverkat vatten (ej ) skulle omfattas av en karenstid innan mjölk och kött användes som livsmedel. Man bedömde att storbladiga grönsaker, rotfrukter och potatis som bevattnats med kraftigt förorenat vatten ur ej borde konsu- meras. Grödor som bevattnats med brunnsvatten bedömdes ej ha för- höjda akrylamidhalter. Totalt har 310 brunnar analyserats, varav metylolakryla- mid/akrylamid påvisats i 29 st. Fram tills dess att restriktionerna upp- hörde har kommun levererat dricksvatten med tankbil till de hushåll inom riskområdet som hade egna brunnar. När utsläppet av akrylamid konstaterats startade Yrkes- och Miljö- medicinska kliniken vid i hälsoundersök- ning av personer med känd förorening i sin brunn och andra boende på som misstänkte att de utsatts för utsläppet (se bilaga 2 och sammanfattning i föregående kapitel). Sammanlagt undersöktes 196 personer från 75 hushåll mellan och , 1997. Av dessa var 23 st personer med bekräftad förorening i brunnen, 17 personer med både uppmätt förorening i brunnen och hudkontakt med förorenat bäckvatten, samt 67 personer med kontakt med förorenat bäckvatten som enda kända exponeringskälla. I flera fall rapporterade de boende nytillkomna hudbesvär eller magbesvär som de i några fall klart förknippade med sitt tappvatten eller kontakt med förorenat vattendrag, men vid utvärderingen av dessa besvär sågs inget samband med den aktuella exponeringen. Det fanns heller inte något samband mellan uppskattad exponering och nytillkomna besvär från perifera nerver. Hemoglobinaddukter av akrylamid har analyserats för de 20 boende på som bedömdes ha varit mest exponerade, varav 13 med exponering för förorenat tappvatten och 7 som haft hudkontakt med vattnet i . Jämfört med en oexponerad kontrollgrupp 228 Undersökning från jämte bilagorna var adduktnivån knappt fördubblad (medianvärde i kontrollgruppen 0,04 nmol/g globin och 0,05 respektive 0,07 nmol/g i de båda expone- rade grupperna). Efter korrigering för exponering av akrylamid via tobaksrök hos rökare har som mest förhöjningar på 0,05 – 0,1 nmol/g gentemot oexponerade personer uppmätts (medelvärde i hela gruppen 0,01 nmol/g). Vid användning av hemoglobinadduktmätningarna för en riskbe- dömning kan först konstateras att adduktnivån inte i något fall var så hög (över 1 nmol/g) att en nervskadande effekt kunde befaras. Förhöj- ningen motsvarar ett upptag om 2,5 – /kg och dag. Detta är 2 – lägre än det beräknade medianvärdet för upptag hos de 77 under- sökta tunnelarbetarna. Ett sådant upptag ligger under det ADI-värde som rekommenderats av WHO (/kg/dag), men över det som rekommenderats av EPA (0,/kg/dag). Dessa rekommendationer avser att skydda hela befolkningen mot negativa hälsoeffekter vid ett sådant dagligt intag under en hel livstid. I fallet skedde dock exponeringen (från då injekteringen av Rhoca började i stor skala till , då användningen av förorenat vatten stoppades). WHO:s och EPA:s ADI-värden omfattar inte eventuella cancerris- ker. Det upptag av akrylamid som beräknats utifrån hemoglobinad- duktmätningarna bedöms medföra en försumbart liten ökad cancerrisk. WHO:s rekommenderade gränsvärde för akrylamid i dricksvatten är /liter. Detta gränsvärde är satt vid den halt som vid en konsum- tion av 2 l vatten per dag under en livstid skulle kunna ge upphov till en cancerrisk på 1 på 100 000 exponerade (0,). WHO har då använt en modell som ger lägre risk än vad EPA räknar med och lägre risk än vad et al. (1998) beräknat. Den riskbedömning som gjorde (G och E Berg- mark) avsåg dock användning av vatten som innehåller /l, som då var den analytiska detektionsgränsen. Man beräknade att upptaget via huden i samband med karbad skulle kunna bli betydligt större än upptaget genom dricksvatten. I ett antaget värsta fall skulle karbad kunna ge ett maximalt upptag på /kg kroppsvikt (förutsätter fri diffusion till jämvikt, upptag, vilket sannolikt är kraftigt överskattat). Detta upptag skulle i så fall vara 5 – större än intaget via dricksvatten (0,/kg för en vuxen som dricker 2 l vatten per dag och /kg för ett barn på som dricker 1 l vatten per dag). Cancerrisken vid användning av brunnsvatten innehål- lande /l akrylamid för hushållsändamål (bad + dryck), av , skulle enligt beräkningar bli med WHO:s risksiffra och med EPA:s risksiffra. Några risker för andra effekter bedömdes ej föreligga vid sådana exponeringsnivåer. Undersökning från jämte bilagorna Sammanfattningsvis bedöms alltså att inga fysiska hälsorisker före- legat för befolkningen på till följd av utsläppen av akry- lamid och metylolakrylamid under den begränsade tid (max 2 månader) som gick innan användningen av förorenat brunnsvatten stoppades. Risker med fortsatta utsläpp från tunneln De största riskerna med fortsatt påverkan på miljön sammanhänger med utläckage av ej polymeriserad akrylamid och metylolakrylamid från sprängmassor och berget runt tunneln. Så mycket som i storleks- ordningen 5 – av dessa kemikalier kan ha förblivit i icke polyme- riserad form. Någon återbildning av akrylamid i samband med nedbryt- ning av polyakrylamid bedöms inte vara möjlig under de förhållanden som råder i berget. Akrylamid och metylolakrylamid bryts ned av mikroorganismer, men i grundvatten är denna process långsam. Det kan förväntas att halterna i grundvattnet klingar av (, 1997). Läckagevatten från tunneln renas nu med ozon. Vi saknar kompe- tens att bedöma hur fullständig denna rening kommer att bli. Det är dock viktigt att reningen fullföljs så långt möjligt innan grundvattnet höjs. Annars kan rester av akrylamid och metylolakrylamid spridas över stora områden med grundvattnet. Efter de akuta utsläppen har halterna av akryla- mid i vattendrag och brunnar minskat. har analysmetodiken förfinats så att halter av akrylamid och metylolakrylamid ner till /l nu kan analyseras. Halterna i vattenprover från de flesta brunnar i riskområdet överskrider inte denna halt, förutom i något enstaka fall. har därför bedömt att vatten från brunnar kan användas för hushållsändamål om halten akrylamid respektive metylolakrylamid inte överskrider /l. delar denna bedömning och anser att vattnet från flertalet tidigare förorenade brunnar åter kan användas utan restriktioner. Samma riktvärde bör gälla för metylolakrylamid som för akrylamid, även om det beräknas vara mindre toxiskt. Man bedömer vidare att utförda växtodlingsförsök tyder på att akrylamid inte tas upp via rötterna eller ansamlas i växten. Trots detta avråder man med hänvisning till försiktighetsprincipen från bevattning med vatten från påverkade brunnar och med vatten från . 230 Undersökning från jämte bilagorna Mot bakgrund av att det är väl belagt att akrylamid är ett ämne med allvarliga toxiska effekter är det anmärkningsvärt att det har använts i så stora kvantiteter som varit fallet vid tunnelb ygget genom . Såväl skyddsutrustning som skyddsmedvetande har visats vara otillräckligt på arbetsplatsen och arbetarna har exponerats för Rhoca och förorenat vatten i sådan utsträckning att det lett till symtom på perifer nervpåverkan hos en stor del av arbetarna (av de högst exponerade). Eftersom arbetet bara pågick i knappt två måna- der innan det avbröts, så är dock riskerna för andra hälsoeffekter såsom cancer, ärftliga genetiska skador och påverkan på fortplantningen försumbara. Stora mängder akrylamid och metylolakrylamid har läckt ut till om- givningen och förorenat vattendrag och brunnar. Detta uppdagades inte förrän den lilla blivit så förorenad att kor som drack vattnet blev förgiftade. Härefter kunde kopplingen göras till användningen av Rhoca . Eftersom användningen av brunnsvatten inom riskområdet då stoppades, så har det förorenade brunnsvattnet inte använts . Härigenom bedöms hälsoriskerna för de människor som använt förorenat vatten till hushållsändamål vara för- sumbara. Tunnelvattnet renas nu från rester av akrylamid och metylolakryla- mid, och halterna i brunnar har, utom i något enstaka fall, sjunkit under gränsvärdet , varför restriktionerna för användning har hävts. Det är dock mycket viktigt att kontrollprogrammet med mätning- ar fortsätter , särskilt om grundvattnet kommer att höjas. Sammanfattningsvis bedömer vi att användningen av de stora kvan- titeterna av tätningsmedlet i var oacceptabel ur yrkes- och miljömedicinsk synpunkt även om de faktiska hälsoeffek- terna blivit begränsade, vilket delvis beror på att utsläppen upptäcktes i så god tid att exponeringen endast ägde rum . Undersökning från jämte bilagorna , , Tinnerberg H, Kautiainen A, , , , , , . Resultat av hälsoundersökning av boende på - Möjlig exponering för utsläpp av Rhoca , besvär och hemoglobinaddukter av akrylamid. Acrylamide: A review of the literature. Arbete och Hälsa 1991:21. , Calleman CJ, He F, . Determination of hemog- lobin adducts in humans occupationally exposed to acrylamide. Toxi- col Appl Pharmacol, 120: 45 – 54, 1993. Bucher JR, Huff J, Haseman JK, Eustis SL, , . Neuro- toxicity and carcinogenicity of N-methylolacrylamide in F344 rats and B6C3F1 mice. Health 31: 161 – 177, 1990. Calleman CJ, , He F, , , , , , Crofton KM, Fennell T, . Relationships between biomarkers of exposure and neurological effects in a group of workers exposed to acrylamide. Toxicology and Applied Pharmacology, 126: 361 – 371, 1994. The metabolism and pharmacokinetics of acrylamide: Implications for mechanisms of toxicity and human risk estimation. Drug Metabolism Reviews, 28(4): 527 – 590, 1996. Chapin RE, Fail PA, , Grizzle TB, Heindel J J, , ,. The reproductive and neural toxicities of acry- lamide and three analogues in Swiss mice, evaluated using the conti- nuous breeding protocol. Fundamental and Applied Toxicology, 27: 9 – 24, 1995. Dearfield KL, , Ehling UH, , , Brusick DJ. Acrylamide: a review of its genotoxicity and an assessment of heritable genetic risk. , 330: 71 – 99, 1995. The distribution and metabolism of acrylamide and its neurotoxic analogues in rats. Biochemical Pharmacology, 24: 1277 – 1282, 1975. 232 Undersökning från jämte bilagorna The insensitivity of the developing rat foetus to the toxic effects of acrylamide. Chemico-Biological Interactions, 12:13 – 18, 1976. Assessment of health risks from exposure to Acrylamide. Office of Toxic Substances, , 1990a. Risk Assessment of N-Methylolacrylamide. Office of Toxic Substances, , 1990b. Risk assessment of acrylamide. Draft of 1997. Arbetsdo- kument inom EU:s program för existerande ämnen, 1997. Technical guidance documents in support of the Commission regulation (EC) 1488/94 on risk assessment for existing substances. ECB, Ispra, 1996. Field E, Proice C, Sleet R, Marr M, Schwetz B, . Deve- lopmental toxicity evaluation of acrylamide in rats and mice. Funda- mental and Applied Toxicology ,14: 502 – 512, 1990. Gassner P, . Induction of hypoploidy and cell cycle delay by acrylamide in somatic and cells of male mice. , 367: 195 – 202, 1996. Generoso WM, , Lockhart AM, , , Cachei- ro NL, . Dominant lethal mutations, heritable transloca- tions, and unscheduled DNA synthesis induced in male mouse germ cells by glycidamide, a metabolite of acrylamide. , 371(3 – 4): 175 – 183, 1996. Some industrial chemicals. IARC monographs on the evaluation of the carcinogenic risk to humans, 60, 1994, sid 389 – 443. , US Environ- mental databas, on-line, 1993. , , Lawson DH. Postgra- duate , 53: 16 – 17, 1997. Krebs O, Favor J. Somatic and germ cell mutagenesis in lacZ transgenic mice treated with acrylamide or ethylnitrosourea. , 388(2 – 3): 239 – 248, 1997. Undersökning från jämte bilagorna Contact dermatitis from acrylamide. Contact Dermati- tis, 19: 65, 1988. Akrylamid i dricksvatten. Information från livsme- delsverket, PM 2, Dnr 3296/97, 1997. Deutsche , volym 3, 1991. Kemi och biologigruppen, PM1, 2 och 3, 1997. Mapp C, Mazzotta M, Bartolucci GB, . Acrylamide neuropat- hy: first observation in . Lavoro, 68(1), 1977. Tunnelb ygget genom . Översiktlig bedömning av miljöeffekterna. Rapport 4837, . Nordander C, , , Kautiainen A, Aprea P, , , . Resultat av hälsoundersök- ning av tunnelarbetare exponerade för Rhoca-Gil-arbetsrelaterade symptom, hemoglobinaddukter av akrylamid, och påverkan på vibra- tionströsklar. Toxicology and carcinogeneis studies of N-methylolacrylamide (924-42-5) in F34/N rats and B6C3F1 mice. Report TR-352, 1991. Final report on the reproductive toxicity of acrylamide in CD-1 Swiss mice. NTP, Research Triangle Park, NC, . PB93-158285, 1993. Segerbäck D, Calleman CJ, , , Faustman . Formation of N-7-(2-carbamoyl-2-hydroxyethyl)guanine in DNA of the mouse and the rat following intraperitoneal administration of [14C]acrylamide. Carcinogenesis, 16(5): 1161 – 1165, 1995. Sleet R, Field E, Price C, Marr M. Teratologic evaluation of acrylami- de administered to Sprague-Dawley rats on gestational days 6 through 20. NTIS report no PB-164669, 1988. Riskbedömning för akrylamid och N-metylolakrylamid i brunnsvatten. Dnr 32-9505/97, 1997. 234 Undersökning från jämte bilagorna och . Experimental and clinical neurotoxi- cology. and Wilkins, , 1980. Sublet V, Zenick H . Factors associated with reduced fertility and implantation rates in females mated to acrylamide-treated males. Toxicology, 55: 53 – 67, 1989. Tanii H, . In vitro neurotoxicity study with dorsal root ganglia for acrylamide and its derivatives. Toxicology Letters, 58: 209 – 213, 1991. Tennnant RW, Spalding J, French, JE. Evaluation of transgenic mouse bioassays for identifying carcinogens and noncarcinogens. , 365: 119 – 127, 1996. Tyl R. Combined two-generation reproduction study and dominant lethal assay in 344 rats administered acrylamide in drinking water. 49-551, 1997. , Export, 15632 . , , , av Akrylamid. PM 7/98. Kemikalieinspektionen, 1998. Environmental Health Criteria 49. WHO/IPCS, 1985. Guidelines for drinking-water quality. WHO , 1993. Zenick H, Hope E, . Reproductive toxicity associated with acrylamide in male and female rats. ronmental Health, 17: 457 – 472, 1986. RESULTAT AV HÄLSOUNDERSÖKNING AV TUNNELARBETARE EXPONERADE FÖR RHOCA - ARBETSRELATERADE SYMPTOM, HEMOGLOBINADDUKTER AV AKRYLAMID, OCH PÅVERKAN PÅ VIBRATIONSTRÖSKLAR , 2, , , , , och ,3 1 Yrkes- och miljömedicinska kliniken, , 221 85 2 , Wallenberglaboratoriet, univer- sitet, 106 91 Användningen av Rhoca som tätningsmedel vid tunnelb ygget genom har inneburit att arbetarna exponerats för akrylamid och N- metylolakrylamid. Det förelåg bland 223 undersökta tunnelarbetare klara exponerings-responssamband för besvär från såväl det perifera nervsyste- met som mer akuta irritationsbesvär i luftvägarnas och ögonens slemhin- 236 Bilaga 4 - Hälsoundersökning av tunnelarbetare nor, samt en del mer allmänna symptom som huvudvärk och yrsel. Bland de 45 högst exponerade arbetarna var prevalensen för tecken på perifer nervpåverkan, och för irritationsbesvär i luftvägar och ögon. Hemoglobinaddukter för akrylamid har bestämts för 77 av arbetarna. Några av de högst exponerade hade värden som översteg 4 nmol/g globin, vilket är drygt fyra gånger högre än den (osäkra) gränsen för när neurotoxiska symptom kan börja uppträda. Sannolikt har expone- ringen för N-metylolakryalmid bidragit till de uppmätta adduktnivåerna. Hudupptaget av akrylamid förefaller ha varit kvantitativt mer betydelse- fullt än upptaget via luftvägarna. Såväl skyddsutrustning som skyddsmed- vetande har varit otillräckligt på den aktuella arbetsplatsen. Femtio tun- nelarbetare har till följd av symptom som framkom vid den aktuella under- sökningen genomgått neurofysiologisk undersökning, som kommer att upprepas . In the construction of a railway tunnel through in , the workers were exposed to the grouting agent , which contains both acrylamide and N-methylolacrylamide. Within the group of 223 examined workers, clearcut exposure-response associations were observed for symptoms of peripheral neurotoxicity, airway irritation, and more general symptoms such as headache and dizziness. Among the 45 subjects most highly exposed, the prevalence of symptoms from the pe- ripheral nerve system was about , and the corresponding figures were for irritative symptoms from different parts of the respiratory tract. Hemoglobin adducts for acrylamide has hitherto been determined in 77 of the workers. Some of the most highly exposed ones had adduct levels exceeding 4 nmol/g globin, which is four times the estimated lowest observed adverse effect level (uncertain figure) for peripheral neurotoxi- city. The exposure to N-methylolacrylamide has probably contributed to the measured adduct levels. Dermal contact seems to have been a more important exposure route for acrylamide than inhalation. The present investigation has shown that both the awareness of the need for personal protection and the access to personal protection devices, have been unsa- tisfactory. Fifty of the tunnel workers have, because of symptoms they presented at the examination, been referred to a neurophysiological test, which will be repeated after six months. Bilaga 4 - Hälsoundersökning av tunnelarbetare 237 Ett tunnelbygge genom har pågått . På grund av stora problem med vattenläckage började man an- vända tätningsmedlet . Arbetet med tunneldrivning avbröts dock , då det stod klart att tätningsmedlet läckt ut i intilliggande vattendrag. Akrylamid och N-metylolakrylamid, som ingår i produkten, hade inte härdats fullständigt till polyakrylamid utan återfanns i höga halter i det läckvatten som pumpats upp från det sk mellanpåslaget (arbetsplatsen mitt i tunneln) vid Severtorp och sedan förts vidare i Vad- bäcken. och hade företagshälsovården, AB , genomfört personburen luftprovtagning bland injekteringsarbetarna i tunneln och funnit förhöjda halter av akryla- mid och N-metylolakrylamid i luften. Tillsammans med i gjorde personal från Yr- kes- och miljömedicinska kliniken, , ett besök på platsen . I samråd med och repre- sentanter bestämdes då att Yrkes- och miljömedicinska kliniken skulle kartlägga förekomsten av eventuell ohälsa relaterad till exponering för akrylamid och N-metylolakrylamid bland tunnelarbetarna. Det är välkänt att yrkesmässig exponering för akrylamid kan resultera i neurotoxiska effekter på i första hand det perife- ra nervsystemet, men i högre doser också ge skador på centrala nervsyste- met (Tilson 1981). Akrylamid har även visat sig vara carcinogent och i höga doser fortplantningsstörande på försöksdjur (för översikt se Dearfield Dessutom är akrylamid irriterande för både hud och luftvägar (IARC 1985). N-metylolakrylamid har i djurexperimentella studier förorsakat samma typer av neuropati som akrylamid men dess neurotoxiska potens är 3-5 gg lägre än akrylamids (sammanfattning; IARC 1994). Den carcinogena potensen för N-metylolakrylamid är i mus omkring lägre och i råtta ca lägre jämfört med akrylamid (IARC 1994, se tabell 5 i et al. För att kunna relatera eventuell förekomst av ohälsa till denna expone- ring är det naturligtvis avgörande att ha tillgång till goda mätmetoder för exponering. Akrylamid kan tas upp genom huden och genom inandning såväl som via dricksvatten (et al. I en exponeringssituation som den vid tunnelbygget genom blir en uppskattning av exponeringen genom mätningar i miljön mycket osäker. En bestämning av upptagen mängd genom mätning i blodprover av sk addukter ger säkrare underlag för riskbedömning (et al. En del av den akryla- mid som tas upp binds till hemoglobin. Därvid bildas en sk hemoglobi- naddukt. Erytrocyterna har en livslängd . 238 Bilaga 4 - Hälsoundersökning av tunnelarbetare hemoglobinaddukterna är ett mått på hur mycket akrylamid en person tagit upp i kroppen (intern dos). En analysmetod för bestämning av hemoglobinaddukter av akrylmid har utarbetats (et al. 1986, 1997). En specifik metod för bestämning av addukter till hemoglobin från N-metylolakrylamid har ej utvecklats. Det förefaller dock, enligt preliminära försök (och medarbetare, pågående arbete), som om N-metylolakrylamid omvandlas nästan fullstän- digt till akrylamid vid adduktbildningen eller i något steg av analysen. Detta skulle innebära att vi med hjälp av adduktmetoden för akrylamid bestämmer summan av de biologiskt effektiva doserna för akrylamid och N-metylolakrylamid. En uppgörelse som träffades innebar att Institutio- nen för miljökemi, åtog sig att genomföra analyser av hemoglobinaddukter för akrylamid för 77 exponerade arbetare och ett mindre antal oexponerade kontrollpersoner. En första undersökning av samtliga anställda som av arbetsledningen bedömdes på något sätt ha varit i kontakt med Rhoca , bestod av en strukturerad intervju, läkarundersökning och undersökning av vibrations- sinnet i fötterna (taktilometri). Den senare undersökningen motiverades av att en förändring av vibrationströskeln visats kunna utgöra en relevant markör för en tidig neurotoxisk effekt av akrylamid (He et al. 1989, Cal- leman et al. Denna rapport beskriver resultaten av dessa undersök- ningar. Dessutom innehåller rapporten resultaten av de första 77 hemoglo- binadduktanalyserna för tunnelarbetarna samt hur dessa mått på intern dos korrelerar med såväl skattad extern dos som med olika symptom. De arbetare som uppvisat nytillkommen nervpåverkan eller hudbesvär som kunde misstänkas vara betingade av exponering för akrylamid, har genom- gått fortsatt medicinsk utredning. Resultaten av denna kommer att redovi- sas . Enstaka provinjekteringar med Rhoca gjordes i norra tunnel- påslaget . En enda provin- jektering gjordes i södra tunnelpåslaget . påbörjades en mer omfattande injektering i såväl norra påslaget som mellanpåslaget, vilken pågick fram till då verksamheten Bilaga 4 - Hälsoundersökning av tunnelarbetare 239 förekom också injekte- ring i södra påslaget. Färdigt Rhoca blandades maskinellt från två lösningar; solution 1 som enligt innehållsdeklarationen innehöll högst akrylamid, N-metylolakrylamid och formaldehyd, och solution 2 som inne- höll natriumsilikat och natriumpersulfat. Till den förra lösningen tillsattes först Accelerateur ACS, som enligt varuinformationsbladet uppgavs innehålla dimetyladipat, dimetylglutarat, dimetylsuccinat och trietanola- min. Den blandade lösningen bestod av 3.75 delar vatten, 0.125 delar koncentrerad solution 1 samt 0.125 delar koncentrerad solution 2. ACS ingår i solution 1 med . Blandningen trycktes in i 40 st injekteringsborrhål, placerade i vinkelt radiellt ut från tunnel- fronten och med mellanrum. Lösningen injicerades till ett förutbe- stämt mottryck maskinellt genom de stålmunstycken med gummiman- schetter som var placerade i borrhålsöppningarna. Arbetet innebar risker för hudexponering för solution 1 och 2, färdigblandad substans, sk genom- slag från tunnelmynningen (injekterad substans som sprutade tillbaka från sprickor i tunnelfronten), och läckvatten. Dessutom fanns risk för inand- ning av akrylamid/N-metylolakryalmid och formaldehyd, vilket bekräfta- des av personbundna mätningar av halter i luft, utförda av AB på några av tunnelarbetarna i augusti- . Urval av undersökta personer Målsättningen var att samtliga anställda från , eller någon av underentrepenörerna, skulle undersökas om de bedömdes kunna ha varit direkt exponerade för Rhoca komponenter, eller kommit i kontakt med kontaminerat läckvatten. Detta urval omfattade sammanlagt 242 personer och gjordes av personalansvarige vid tunnelbygget. Endast 19 bland de som hade bedömts som potentiellt exponerade deltog inte i undersökningen. Bortfallet var betingat av att dessa personer tackat nej till undersökningen, eller att de återvänt till sin hemort, vilken (enligt bedömning) var alltför avlägset belägen.