sou · GMB3113 · 1999-01-01 00:00:00 — I de övriga tre fallen hade åtgärder redan vidtagits av skolor- na, varvid ingen anmodan gjordes. Andelen heltidsanställda lärare med pedagogisk utbildning är också mycket lägre i de fristående grundsko- lorna än i de kommunala. I de kommunala grundskolorna har av de heltidsanställda lärarna en pedagogisk utbildning. I de fristående grundskolorna som helhet har en pedagogisk utbildning. De lärare som genomgått Waldorf-lärarutbildning är ej medräknade i denna siffra. När det gäller elevernas kunskaper och färdigheter visar tillsynsrap- porterna att de konfessionella skolorna där verksamheten varit igång under har eleverna kunskaper och färdigheter som motsva- rar dem som ges i det offentliga skolväsendet. Beträffande de pro- testantiska, katolska och judiska skolor som varit verksamma visar innevarande översyn dessutom att elevernas kunskaper ofta kan anses ligga över dem som ges i de kommunala skolorna. Kunskaperna hos de elever som går i de muslimska skolorna är det ännu lite för tidigt att uttala sig om då den absoluta majoriteten av dessa skolor är relativt nystartade. visar dock på ett antal problem med utbildningens kvalitet i de i undersökningen utvalda muslimska skolorna. Detta gällde främst undervisningen i svenska och engelska. De genomgångna tillsynsrapporterna kan, på grund av sin ringa omfattning, varken dementera eller bekräfta dessa slutsatser. Det föreligger således inte ett tillräckligt omfattande material för att dra några långtgående slutsatser om hur väl de muslimska skolorna ger sina elever kunskaper och färdigheter som svarar mot de som eleverna skulle ha fått om de gått i en skola. Medelbetyget i årskurs 9 för de grundskolor som registrerat sig som konfessionella ligger på 3,48. I de kommunala skolorna är motsvarande siffra 3,25. Att enbart studera de resultat som eleverna presterar på de olika äm- nesproven ger dock inte en heltäckande bild av hur deras kritiska tän- kande utvecklas. Ifrågasättande och kritiskt tänkande är variabler vars existens och omfattning kan vara ytterst svårfångade. Att utveckla ade- kvata metoder som kan användas i syfte att kartlägga detta är därför av vital betydelse. allmänna mål och värdegrund Utbildningen i en fristående skola som motsvarar skall svara mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbild- Fristående skolor på religionens grund 291 ning inom det offentliga skolväsendet. Detta innebär att utbildningen bl.a. skall uppfylla de krav som anges i skollagens 1 kap. 2 §. I andra och tredje stycket står att läsa att: "Utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmet, främja deras harmoniska utveckling till an- svarskännande människor och samhällsmedlemmar. I utbildningen skall hänsyn tas till elever med särskilda behov. Verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar." Det sistnämnda innebär inte bara att skolan skall förmedla kunskaper om demokratins historia och tillämpning utanför skolan utan eleverna måste även få praktisk övning i de demokratiska arbetsformerna. I Lpo 94 står vidare att "De demokratiska principerna att kunna påverka, ta ansvar och vara delaktig, skall omfatta alla elever." Klass- och elevråd är ett sätt att öva demokratiska arbetsformer. I de studerade tillsynsrap- porterna framgår att mellan av de godkända konfes- sionella grundskolorna har klassråd medan motsvarande siffra för elevråd ligger . Detta kan förklaras med det faktum att många av skolorna är väldigt små och enbart består av en eller ett fåtal klasser. Ett elevråd får därmed inte samma funktion och betydelse som på en större skola. Det kan även vara så att skolan är under uppbyggnad varpå de demokratiska ins titutionerna inom skolan fortfa- rande håller på att växa fram. Att börja med den egna klassen innan man går över på mera avancerade former av elevdemokrati kan i en sådan situation vara både logisk och riktig. Enbart i två tillsynsrappor- ter har konfessionella skolor fått kritik för bristande elevinflytande. Förutom elevernas ansvar och inflytande kontrolleras vid tillsynen även skolans intagnings- och urvalskriterier, skolans mål, arbetssätt och ar- betsformer, beredskap för elever med särskilt stöd, skolans kontakt med hem och samhällsliv samt sakligheten och allsidigheten i undervis- ningen. Generellt gäller att skolan skall vara öppen för alla. Skolan har ej rätt att kräva obligatoriskt medlemskap i en förening eller motsvarande. Om elevens vårdnadshavare är medlem och väljer att gå ur föreningen, har skolan däremot inte rätt att utesluta eleven. Ekonomiska förpliktel- ser i form av aktieköp, stiftelsemedlemskap eller liknande tillåts ej. 292 Fristående skolor på religionens grund av accepterade urvalsgrunderna framför andra är ansök- ningsdatum, syskonförtur samt närområdesprincipen. Social förtur, egen förskola eller förskola med egen profil kan också utgöra godtag- bara urvalsgrunder. Köns- och åldersfördelning samt test och prov god- känns inte. Undantaget är de fristående grundskolor med estetisk inrikt- ning som musik och dans. Vid dessa skolor får färdighetsprov förekomma vid antagningen. Skolans mål behandlas i Lpo 94 under rubriken . Här nämns såväl mål att sträva mot som mål att uppnå. "-¥L ATT STR¤VA MOT anger inriktningen på skolans arbete. De anger därmed en önskad kvalitetsutveckling i skolan. -¥L ATT UPPN¥ ut- trycker vad eleverna minst skall ha uppnått när de lämnar skolan. Det är skolans och skolhuvudmannens ansvar att eleverna ges möj- lighet att uppnå dessa mål." När det gäller de konfessionella skolorna kan de förutom de mål som står omnämnda i Lpo 94 ibland ställa upp kompletterande mål för den egna skolverksamheten. Här har tillsynen en viktig uppgift att se till att den enskilda skolans mål inte står i strid med de nationella målen. Spe- ciellt viktigt kan detta vara i kontrollen av de konfessionella skolorna där normbildningen och undervisning i flera fall, teoretiskt sett, skulle kunna vara avvikande. finns dock inget fog för att så skulle vara fallet. De konfessionella fristående skolorna utgår generellt sett från den nationella läroplanen och deras kompletterande mål har i de senaste tillsynsrapporterna inte bedömts stå i strid med de nationella målen. 6.11Beredskap för elever med särskilt stöd Skolan har, enligt Lpo 94, ett särskilt ansvar för de elever som av olika anledningar har svårigheter att nå de uppsatta målen för utbildningen. Detta regleras i skollagen där det står att hänsyn skall tas till elever med särskilda behov och specificeras i grundskoleförordningens kap. 5. En fristående skola motsvarande behöver dock inte ta emot elever med särskilda behov om det skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för skolan. Fristående skolor på religionens grund 293 Om väl skolan beslutat att ta emot en elev med dessa behov är de skyldiga att tillhandahålla eleven den undervisning som krävs för att denna skall uppnå de uppsatta målen. har vid två av de kon- fessionella skolorna konstaterat att de inte hade den beredskap som krävs för de specialpedagogiska insatser som en stor grupp elever skulle ha behövt. Då den ena skolan i övrigt även visade upp ett antal brister, som trots anmärkning från inte åtgärdades, återkal- lades godkännandet. Eleverna i de fristående skolorna har även rätt till modersmålsundervisning. De fristående skolorna hade tidigare inte skyldighet att tillhandahålla undervisning i modersmålet men efter en ändring i förordningen om fristående skolor (SFS 1997:603) är de nu skyldiga att vid behov anordna detta. Undervisningen behöver dock inte anordnas vid skolan utan kan erbjudas genom att skolorna träffar avtal med någon annan om undervisningen, t.ex. kommunen. Av det totala antal elever som går på en fristående skola är berät- tigade till hemspråksundervisning. Av dessa deltar i sådan utbildning. Motsvarande siffra för landets kommunala skolor är respektive . I de grundskolor som registrerat sig som konfessionella, är berättigade till modersmålsunder- visning. deltar i denna undervisning. De fristående skolorna är skyldiga att erbjuda skolhälsovård. I likhet med modersmålsundervisningen behöver dock inte skolan själv an- ordna detta utan det kan ske i samarbete med kommunen. Hur skolorna i praktiken valt att gå till väga varierar. En del har valt att ha en timan- ställd skolsköterska som besöker skolan en till . Andra har valt att samarbeta med kommunen. På en del skolor arbetar vårdutbildade föräldrar ideellt medan andra har anlitat såväl skol- sköterska som skolpsykolog och kurator. Det var tidigare frivilligt att anordna skolhälsovård. Förslaget att göra detta till ett obligatoriskt inslag i verksamheten lades i proposition 1995/96:200. I propositionen fastslås att " Hälsovården för barn har en avgörande betydelse för barns hälsa och utveckling " och att " fristående skolor skall vara skyldiga att erbjuda skolhälsovård. " 294 Fristående skolor på religionens grund infördes finns mycket litet skrivet om skolhälsovården i de konfessionella skolorna. Ingen av skolorna har dock fått kritik på denna punkt. 6.14Skolans samarbete med hemmen och kontakt med samhället Skolan och elevernas vårdnadshavare har ett gemensamt ansvar för elevernas skolgång. Det åligger båda parterna att skapa de bästa möj- liga förutsättningarna för elevernas utveckling och lärande. Lärarna är enligt Lpo 94 skyldiga att samverka med och fortlöpande informera föräldrarna om elevens skolsituation och kunskapsutveckling. Skolan skall även samverka med arbetslivet och närsamhället. Detta för att ele- ven skall kunna utöka sin kännedom om alternativa utbildningsvägar efter samt få en verklig inblick i samhället med allt vad det medför av arbets-, förenings- och kulturliv. Betydelsen av kontakter med skolans närsamhälle har även en funktion att bryta den eventuella isolering som eleverna skulle kunna uppleva i en sluten skola. Genom att aktivt besöka andra institutioner och evenemang får eleverna en större inblick i världen utanför det egna hemmet och sin skolan. Dessa besök berikar inte den enskilde eleven enbart för stunden utan ger även denne möjligheten att se på sin egen situation ur ett annorlunda per- spektiv. Kontakten med hemmet har i många av de muslimska skolorna fått ytterligare en betydelse, nämligen att agera brobyggare mellan familjen och samhället. Skolorna har där som ambition att integrera eleverna i det svenska samhället och man vill i denna process även dra med för- äldrarna. Ur ett integrationsperspektiv kan en sådan process enbart be- traktas som positiv. Även de kristna och judiska skolorna är överlag måna om att deras elever skall uppfostras till ansvarstagande sam- hällsmedborgare. Det har i olika utredningar framkommit att eleverna vid en del kristna konfessionella skolor kan känna sig ganska avskär- made men anledningen har då främst varit att de känt att deras kristna tro, och alltså inte skolan, skapar en klyfta mellan dem själva och andra, icke troende. Skolan i sig skapar alltså inte denna attityd bland eleverna, men den kan däremot ge dem en miljö där de kan vidmakt- hålla den. Av tillsynsrapporterna framgår dock inte att de konfessio- nella skolorna skulle vilja isolera sina elever från omvärlden utan både kontakterna med hemmet såväl som kontakterna med närsamhället be- döms fungera bra. Fristående skolor på religionens grund 295 Undervisningen i skall vara saklig och allsidig. Alla för- äldrar skall med samma förtroende kunna skicka sina barn till skolan med förvissning om att barnet inte blir ensidigt påverkade till förmån för den ena eller den andra riktningen. Kraven på saklighet och allsidighet i undervisningen tar främst sikte på utbildningens och undervisningens innehåll. De är därmed knutna till skollagens krav på att utbildningens art väsentligen skall motsvara respektive gymnasieskolans. Kraven är även knutna till skolans allmänna mål som att skolan alltid skall hävda de demokratiska värdena. Undervisningen skall dock inte bara vara saklig och allsidig utan skolan har även till uppgift att aktivt motarbeta åsikter som strider mot samhällets grundläggande värderingar. I korthet kan man säga att saklighet innebär att läraren undviker en tendentiös framställning eller drar förhastade slutsatser. En framställ- ning där vissa saker utelämnas och andra framhävs ger eleverna en skev eller direkt felaktig bild. I läran om jordens uppkomst får läraren, trots en egen religiös övertygelse, inte framhäva den bibliska skapelse- berättelsen framför den vetenskapligt förankrade evolutionsläran. Med allsidighet menas att centrala problem lyfts fram, att skiljaktiga värderingar redovisas och att gemensamma grundläggande värderingar diskuteras. Kraven på saklighet och allsidighet i undervisningen är inte knutna till några specifika ämnen utan skall innefatta alla ämnen i undervis- ningen. I vissa ämnen bedömer dock att det torde vara lät- tare att identifiera brister i undervisningens saklighet och allsidighet. Det rör sig i dessa fall främst om religionskunskap, samhällskunskap, biologi. Ett mycket litet antal skolor har i tidigare tillsynsbeslut fått kri- tik för brister i undervisningens saklighet och allsidighet. Det har då bl.a. varit frågan om censurerat undervisningsmaterial i form av utrivna sidor och överstrukna stycken i läroböcker. I de nu genomgångna tillsynsrapporterna finns det dock inte en enda skola som fått kritik på denna punkt. Skolan informeras alltid av om planerat tillsynsbesök. Det finns alltså en liten möj- lighet att lärarna vid tillsynsbesök frångår den ordinarie undervisningen till förmån för en undervisning som de vet kommer att godtas av . En metod som används mot denna typ av pro- blem är att göra överraskande och ej aviserade tillsynsbesök. Lärarna får då inte tid att ändra den för dagen planerade undervisningen och möter kanske därmed en mera korrekt bild av skolans un- dervisning och undervisningsmetoder. 296 Fristående skolor på religionens grund har sammanlagt 24 godkännanden av konfessionella skolor motsvarande återkallats. Av dessa är två sko- lor åter godkända och verksamma. Det vanligaste skälet till ett återkallande är att skolan inte kommit igång inom utsatt tid. Av de studerade 24 fallen har 16 blivit återkallade av detta skäl. Fyra skolor har återkallats på grund av för lågt elevunderlag och en skola har självmant bestämt sig för att lägga ned skolverksamheten efter åläggande av . De resterande tre skolorna kan inte hänföras till någon bestämd kategori utan uppvisar varierande brister. Bl.a. nämns bristande lärarkompetens, otillåten av- stängning av elev, dåligt elevunderlag, instabil ekonomi, ej kontrollerad kunskapsutveckling m.m. Slutsatsen av detta måste bli att tillsyn i de allra flesta fall föranlett skolornas huvudmän att åtgärda de av utpekade bristerna i skolverksamheten. Det totala antalet avslag på ansökan upp- gick till ett sammanlagt antal av 102. Av dessa avslag var det 79 stycken som avsåg skolor motsvarande grund- skolan. Fyra stycken har avslagits av , innan beslutanderätten gick över till . Fem avslag gick efter överklagande upp i Kammarrätten. Vid en statistisk överblick är det i detta fall nödvändigt att dela in skolorna efter huvudmännens egna kategoriseringar då många beslut om avslag har fattats på grund- val av otillräckliga uppgifter. En egenhändig uppdelning låter sig här inte göras då informationen om skolornas tilltänkta verksamhet i många fall är mycket knapphändig varpå det kan vara svårt att fastställa sko- lans egentliga inriktning. Fristående skolor på religionens grund 297 !VSLAGNA ANS¶KNINGAR PER KATEGORI Källa: interna databas Skälen till avslag har, inom gruppen för de konfessionella skolorna, i stort varit följande: De arbetsplaner och den fördelning av undervisningstid i skolans profilämnen som redovisats i ansökan har haft sådan omfattning och tyngd att inte fann det säkerställt att eleverna skulle kunna uppnå de nationella kunskapsmålen för . -Planeringsunderlaget, vad avser elevantal och budget, var otillräck- ligt. -Förutsättningarna för att bedriva undervisning saknades på grund av otillräckligt elevunderlag. -kunde inte godkänna kursplan till kristendomskunskap och hade svårt att bedöma om undervisningen i profilämnena upp- fyllde kraven på saklighet och allsidighet. -Skolans utbildning svarade ej mot de allmänna målen och skolans värdegrund. Undervisningen motsvarade inte heller kravet på sak- lighet och allsidighet. 298 Fristående skolor på religionens grund -Kritik mot stiftelsens stadgar som i ett fall hade till ändamål att sprida och inte att bedriva skola. -Ansökningshandlingarna gav inte tillräckligt underlag för att ta ställning till ansökan. De konfessionella skolor som visat upp en bild av avståndstagande från de normer och värderingar som enligt skollagen och läroplanen skall vara rådande i de svenska skolorna samt de som lagt alldeles för stor vikt på profilämnena i undervisningen har således ej godkänts av Skol- verket. Den genomförda studien av de konfessionella skolorna visar att de far- hågor som nämndes i inledningen inte är befogade. Av det studerade materialet framgår att undervisningen är både saklig och allsidig. Nå- gon risk för att eleverna skall bli ensidigt påverkade till förmån för den ena eller andra trosinriktningen torde därför inte föreligga. Inte heller finns det några belägg för att eleverna växer upp isolerade från omvärl- den. Skolorna är måna om att eleverna skall växa upp till ansvarsta- gande samhällsmedborgare med god inblick i närsamhället. Demokra- tisk fostran sker i likhet med de kommunala skolorna i form av bl.a. klass- och elevråd. Undervisningens kvalitet bedöms vara bra. Där ut- värderingar gjorts visar resultaten att de konfessionella skolornas elever generellt sett klarar sig väldigt bra när de går vidare till gymnasieskolan. De brukar även göra bra resultat på de nationella proven. De befarade segregerande effekterna kan inte heller bekräftas. Expansionen av de fristående skolorna har dock skett varpå det är svårt att säga något definitivt i denna fråga. De eventuella segregerande effekterna på lång sikt är naturligtvis omöjliga att förutspå. har dock inte kunnat identifiera en så tydlig problembild att det skulle krävas någon omedelbar förändring av det regelverk som styr skolorna och tillståndsgivningen. De fristående konfessionella skolorna bör således inte ses som isole- rade, segregerande center där eleverna utsätts för ensidig religiös på- verkan. Istället bör de, i likhet med de andra fristående skolorna, be- traktas som ett fullgott alternativ till den kommunala skolan. De fri- stående skolorna utgör inte bara ett alternativ till det offentliga skolvä- sendet. De kan även bidra till den pedagogiska utvecklingen. Slutsatsen blir att de elever som fullgör sin skolplikt i en fristående konfessionell skola får en fullvärdig utbildning. Fristående skolor på religionens grund 299 6.19Skolpliktens fullgörande på annat sätt Hemundervisningen enligt skollagens 10 kap. 4 § är en relativt marginell företeelse i . Vid en jämförelse med t.ex. U.S.A., där cirka en miljon barn utbildas i hemmet, kan man konstatera att hemundervisning i vårt land fortfarande inte ses som ett utbildnings- alternativ i samma grad som de fristående skolorna. Exakt hur många barn som undervisas i hemmet är svårt att veta. Detta beror på att siffrorna ständigt förändras samt att många av de uppgifter som lämnats i samband med kartläggande undersökningar har varit bristfälliga. I de kommuner där hemundervisningen granskats har kommunernas kontroll över dessa barn visat sig vara högst varierande. Detta har yt- terligare bidragit till att insamlandet av korrekta uppgifter försvårats. Uppskattningsvis kan man anta att siffran ligger på cirka 100 barn. Flera av dessa barns vårdnadshavare tillhör religösa grupper som t.ex. Hur många är dock mycket svårt att fast- ställa då de vid ansökan om hemundervisning sällan redovisar sin reli- giösa hemvist. Föräldrar som vill att ett barns skolplikt skall fullgöras på annat sätt än någon av de former som skollagen direkt anvisar har möjlighet att an- söka om detta hos sin hemkommun. Förutsättningarna för ett medgi- vande från kommunen regleras i 10 kap. 4 § skollagen. Där fastslås att ett medgivande skall medges om den utbildning som erbjuds barnet framstår som ett fullgott alternativ till den utbildning som annars står barnet till buds enligt lagens föreskrifter. Medgivande kan lämnas i sänder. Under dess giltighetstid skall prövas hur verksamheten utfaller. Om nödvändig insyn i verksamheten inte ges eller om det av annat skäl inte kan antas att förutsättningar för godkännande fortfa- rande föreligger, skall medgivandet återkallas med omedelbar verkan. 6.19.2När kan denna lagparagraf tillämpas? Vad som menas med att skolplikten kan fullgöras på annat sätt anges inte i författningen. I förarbetena till skollagen ges däremot exempel på när denna lagparagraf kan tänkas bli tillämpbar. Dessa exempel kan delas in i två typer av områden. I det första finns det speciella omstän- digheter som kan motivera att skolplikten fullgörs på annat sätt. 300 Fristående skolor på religionens grund andra handlar det om en personlig inställning hos barnets vårdnadsha- vare. Exempel på speciella omständigheter är när barnet behöver spe- ciell vård, är bosatt i en avlägsen glesbygd eller bor vid någon av lan- dets gränser. Under benämningen speciella omständigheter har också barn med skolfobi eller de som fallit offer för grov mobbing, och därav inte klarar av att gå till skolan, inkluderats. De föräldrar som vill att barnets utbildning skall ordnas på annat sätt än någon av de former som lagen anvisar, men där speciella omständigheter inte anses föreligga, kan i stället åberopa den personliga inställningen. De som av religiösa skäl vill att deras barn skall få fullgöra sin skolplikt på annat sätt faller under denna kategori. I praxis kan konstateras att det vanligaste sättet att fullgöra sin skolplikt på annat sätt är i hemmet där den skolpliktige får undervisning av sina föräldrar. I vissa fall förekommer även att barnen undervisas i skolliknande grupper som inte är godkända av . I förarbetena poängteras att godkännandet som medges av kommunen inte är ett allmängiltigt godkännande av anordningen som sådan utan enbart gäller för det enskilda barnets del. 6.19.3Vad innebär kravet på ett fullgott alternativ? Kraven på att utbildningen som barnet får skall vara ett fullgott alterna- tiv till den utbildning som annars står barnet till buds är lite olika be- roende på om det rör sig om speciella omständigheter eller personlig inställning. I det förra fallet kan man tänka sig ett medgivande även om den alternativa anordningen som erbjuds barnet visar vissa brister som ej skulle godtas i ett ärende om en fristående skola. Detta motiveras i förarbetena med att ett barn som lider av t.ex. skolfobi, i skolan, inte får det utbyte som skolgången normalt ger. När det gäller det senare fallet bör man i princip ställa samma krav som gäller för att en fristående skola skall godkännas. Detta innebär att utbildningen skall ge kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen motsvarar och att den i övrigt väsentligen skall motsvara allmänna mål. I förarbetena bedöms det som mycket svårt för barnen vårdnadshavare att uppfylla de ovan nämnda kraven, inte minst för att skolgången i sig själv ger barnen social träning. Detta torde vara en nödvändighet för barnens fortsatta utveckling. Lättast att ge kunskaper och färdigheter som motsvarar anses det vara i årskurserna 1 till 3. Därefter blir det svårare ju äldre barnet blir. Fristående skolor på religionens grund 301 6.19.4Kontroll av skolpliktens fullgörande på annat sätt Kommunen där barnet är skrivet har ansvar för handläggningen av ärenden som rör hemundervisning. skall utöva tillsyn över kommunens handläggning. I händelse av brister i kommunens till- ståndsgivning och uppföljning kan kritik riktas från .