sou · GMB3111 · 1999-01-01 00:00:00 — Syftet med den danska lagen är att säkra insamling av utgivna verk för bevarande av den nationella kulturen, att säkra den framtida tillgång- en till utgivna verk för forskning och för allmänheten samt att säkra un- derlaget för registrering av de utgivna verken i nationalbibliografin. Kulturministern framhöll vid framläggandet av lagförslaget inför särskilt att syftet med pliktexemplar inte är att skaffa gratis exemplar till bibliotekens allmänna verksamhet35. Det kan vidare noteras att den danska lagen enligt det ursprungliga förslaget också skulle omfatta programvara som operativsystem, pro- grammeringsverktyg, ordbehandlings-, kalkyl- och databasprogram m.m. Efter protester från producentsidan undantogs dessa dokument från leve- ransskyldighet. En intressant avgränsning görs beträffande online-databaser. Man konstaterar att sådana databaser ofta är föremål för löpande uppdate- 35 Forslag til Lov om pliktaflevering af udgivne vaerker. Fremsat den 12 marts 1997 af kulturministeren (). Lovforslag nr L 185 Folketingsåret 1996-97 Eftersom sådana dynamiska informationsmängder enligt det ovan redovisade verksbegreppet inte utgör en avslutad informationsenhet skall de inte heller vara föremål för pliktleverans. Som exempel på sådana databaser nämns olika slags adress- och produktregister, bibliotekens kataloger etc. I normalfallet kan alltså dessa typer av databaser sägas uppfylla utgivningskriteriet men inte verkskriteriet. Med andra ord utgör de inte en avslutad informationsmängd. I vissa fall är också posterna i en databas så integrerade i helheten att de inte heller uppfyller kravet på att vara självständiga enheter. Däremot skall databaser som uppdateras vid vissa bestämda tidsintervaller omfattas av lagen. Man skiljer alltså på databaser som uppdateras löpande och de som uppdateras med regel- bundna intervall. I den mån innehållet i en online-databas uppfyller verkskriteriet blir det däremot föremål för pliktleverans på samma sätt som gäller för and- ra verk som är tillgängliga på användarens initiativ. Således skall utgiva- ren upplysa om utgivningen och mottagande institution ges rätt att själv framställa en digital kopia. Databaser som framställs i fixerad form, exempelvis cd-rom, omfattas däremot i samtliga fall av lagen. Det kon- stateras att allt mer material tillgängliggörs via online- databaser och att det därför finns en risk att värdefullt historiskt käll- material kommer att försvinna. För framtiden bör man därför sträva ef- ter att finna en form som möjliggör pliktleverans även av sådana databa- ser. Beträffande tillgängliggörandet av de verk som insamlats med stöd av pliktleveranslagen framhålls att detta skall ske innanför de ramar som anges av upphovsrättslagen. Kulturministern underströk särskilt vid framläggandet av lagförslaget inför , att den nya lagen inte ger biblioteken några rättigheter utöver vad som anges i upphovsrättsla- gen eller i särskilda avtal med rättighetsinnehavarna. Man har beräknat att den nya lagen kommer att medföra en årlig merkostnad för staten om 4,5 miljoner DKR. Beträffande de utgivna verk som tillhandahålls via online-förbindelse skall utgivaren anmäla detta på en särskild webbplats 36. Därefter hämtas en kopia av verket av Det . Utgivaren måste hålla verket tillgängligt på den angivna Internetadressen . Den nuvarande finska pliktexemplarslagen (Lagen om friexemplar) är och omfattar förutom tryckta dokument vissa ljud- och Bestämmelser om film och videogram återfinns i Fil- markiveringslagen . I pågår en översyn av pliktexemplarslagstift- ningen. En arbetsgrupp avlämnade en rapport med förslag till förändringar. Arbetsgruppens uppdrag beträffande elektronisk online-information har i mångt och mycket stämt överens med föreliggande utrednings upp- drag. Enligt de förslag som lagts fram avser man i att använda sig av robotteknik för att samla in den fritt tillgängliga delen av det finska Internet på ett sätt som ungefärligen motsvarar det svenska Kulturarw 3- projektet. Utöver detta kommer man att föreskriva leverans av större kommersiella utgivares material, som skall levereras på ett i föreskrifter- na till lagen anvisat format. För att det skall vara möjligt att tillhandahålla materialet föreslås en förändring av den finska upphovsrättslagen. När den nu gällande norska lagen 37 beträffande pliktexemplar trädde i kraft väckte den stor internationell uppmärksamhet för sin modernitet och förmåga att inkludera olika typer av allmänt tillgäng- liga dokument. Exempelvis inkluderades inte bara elektroniska dokument i fixerad form, utan lagen möjliggjorde också leverans av online- databaser. Den norska lagen är en kortfattad ramlag och kompletteras av särskilda föreskrifter 38 och instruktioner39. I lagens 2 § föreskrivs att alla allmänt tillgängliga dokument omfattas av levereransplikten. Med allmänt tillgänglig menas att exemplar av dokumentet finns till försäljning, uthyrning eller utlån, eller att doku- mentet spridits utanför en allmän krets på annat sätt. Om informationen gjorts tillgänglig utanför en privat krets genom framförande, radio/tv- utsändning, direktkoppling eller liknande, räknas den också som allmänt tillgänglig. 37Lov om avleveringsplikt for allment tilgjengelege dokument av 9. nr. 38Forskrifter om avleveringsplikt for allment tilgjengelege dokument, fastsette av Kyrkje- og 25. mai 1990. 39 Instruks for institusjonar som forvaltar dokument innkomne etter lov om av- leveringsplikt or allment tilgjengelege dokument, fastsett av Kyrkje- og kultur- departementet 25. mai 1990. Beträffande den information som endast är tillgänglig i online-form resonerade man i förarbetena till lagen på följande sätt i : Både dei distribuerte edb-dokumenta og dei edb-dokumenta som er tilgjengelege ved direktekopling, vil vera avleveringspliktige når dei er tilgjengelege ut over ein intern, privat krins. /.../ Hovudsaka vil ikkje vera kor mange som brukar eit dokument, men at alle kan få tilgjenge til det. /.../ Edb-dokument som er tilgjengelege ved direktekopling, kan reknast som allment tilgjengelege dersom det ikkje finst oversyn over kor mange som har tilgjenge til dokumenta. (NOU 1984:3, s. 94) Den information som är tillgänglig via direktkoppling skall levereras i två exemplar efter konkret anmodan från den mottagande institutionen. Verksamheten bedrivs vid nationalbiblioteksavdelningen i Mo i (NBR), som startade sin verksamhet som den nya lagen trädde i kraft. Man har koncentrerat sina insatser på sådana elektroniska dokument som varit förhållandevis lätta att hantera, exempelvis cd-rom och disketter. Beträffande online-material har man gjort endast begrän- sade försök än så . Ett intressant område rör norska delen av Usenet, där alla inlägg gjorda på de norska nyhetsgr upperna samlats in. Antalet nyhetsgrupper uppgick till ca 75 st. Det insam- lade materialet indexeras och blir därmed tillgängligt för sökning. Att lagra och tillgängliggöra newsgr upper faller in under den norska lagen om personregister, men har erhållit särskilt tillstånd för att bedriva verksamheten. Längre fram räknar man i med att utöka den här typen av in- samling till att också omfatta BBS:er och e-postbaserade sändlistor, vil- ka man anser principiellt likna newsgrupper. Den försöksverksamhet som bedrivits beträffande elektroniska tidskrifter avser dels enklare tidskrifter som sprids via e-post och som NBR prenumererar på, dels vissa utvalda tidskrifter som publiceras på www. Ett projekt för den sistnämnda typen av tidskrifter bedrevs . Därvid valdes 20 tidskrifter ut. Deras webbsidor laddades med hjälp av en särskild programvara ner en gång , med undantag för en dagstidning vars innehåll hämtades en gång . Av olika tekniska skäl föll dock vissa bilder och annan grafik bort i samband med nedladdningen. Insamling av online-databaser är ett annat område där man räknar med att komma igång med försöksverksamhet inom den närmaste t iden. 40 Frå informasjon til kulturarv (NOU 1984:3), s. 94 Man bedriver vidare projektverksamhet rörande insamling och beva- rande av programvaror. De bör enligt arbetsplan 41 inrymmas under pliktexemplarslagen eftersom de informerar om sig själ- va, ger information om de verktyg som används i dagens samhälle samt ofta kan sägas vara informationsbärande, utöver det rent programmässi- ga. Ett skatteprogram säger exempelvis något om dagens norska skatte- system. Man delar in programvaror i tre kategorier: systemprogramvara (t ex operativsystem), verktygsprogramvara (t ex ordbehandlingsprogram) och övrig programvara, som innehåller information (t ex utbildningspro- gram). Endast den sistnämnda kategorin samlas in med automatik. För- söksprojekt pågår beträffande övriga kategorier. I den utvärdering av de första årens verksamhet enligt den nya lagen som publicerades , konstaterades att den norska lagen är flexibel och framtidsinriktad. Man såg inget behov av att förändra lagen. I rapporten förs också ett intressant resonemang om urvalskriterier för elektroniska dokument. Man konstaterar inledningsvis att det knap- past finns någon anledning att bevara dokument som inte kan tillgänglig- göras för användarna. Om man inte tror sig om att kunna integrera ett visst dokument, eller en viss dokumentkategori i sina samlingar bör man avstå från insamlingen. Viktiga faktorer när det gäller att bestämma bib- liotekets möjligheter därvidlag är exempelvis de ekonomiska resurserna, valet av tekniska lösningar, personalen och dess kompetens, den biblio- grafiska kontrollen samt möjligheterna att uppspåra elektroniska doku- ment. I rapporten fastslås vidare att bör föra en dialog med arkiv- och museisektorerna. Spel anses exempelvis generellt höra till museernas ansvarsområde, med undantag för interaktiva spel med berättande inslag. Beträffande bevarandet av det insamlade elektroniska materialet sägs i rapporten att målet är att det skall kunna läsas efter 1 . Man rekommenderar guldpläterade cd-rom som primärt lagringsmedium. Minst tre kopior bör framställas av säkerhetsskäl. I övrigt rekommende- ras användandet av standardiserade format, metainformation m.m. 41 Forslag til plan for Nasjonalbibliotekets arbeid med pliktavlevert elektronisk materiale fram mot . – Nasjonalbiblioteket, Desember 1995 stiftade 1537 världens första pliktexemplarslag. Den nuvaran- de lagen, antagen och tillämpad , inkluderar förutom traditionella dokumentkategorier också elektroniska dokument i vid bemärkelse, så länge som de utges i ett fixerat format. Online-dokument omfattas inte. Intressant att notera är att man i Frank- rike samlar in viss programvara, nämligen s.k. expertsystem, program för artificiell intelligens etc. Övrig programvara samlas inte in. Den brittiska lagstiftningen för pliktexemplar är, i likhet med och , en del av The Copyright Act. Lagen, som är , om- fattar endast tryckt material. Andra materialkategorier bevaras i relativt stor utsträckning, men då som ett resultat av frivilliga överenskommel- ser. British Library har bedrivit ett intensivt arbete för att få till stånd en utvidgning av lagen. överlämnade Bri- tish Library till ett omfattande förslag till ny lagstiftning43. replikerade nämnda departement, tillsammans med dess motsvarigheter i , och , med en rapport av vilken det framgick att man från regeringshåll inte alls ställde sig avvi- sande till en utvidgad lagstiftning, men att ett antal frågor först måste diskuteras grundligt 44. Det mesta av den brittiska diskussionen har rört olika former av dokument i fixerad form (mikroformer, AV-medier och cd-rom) och därför sägs förhållandevis litet i rapporten om leverans av olika former av online-publikationer. t illsatte regeringen en särskild arbetsgr upp som fått till uppgift att utreda hur pliktleveranserna kan förbättras i Storbri- tannien. Beträffande elektroniska dokument skall arbetsgr uppen ta fram riktlinjer för frivilliga överenskommelser om leverans intill dess att rege- ringen finner tiden mogen för att introducera lagstiftning på området. 43Proposal for the legal deposit of non-print publications to / from the British Library. January, 1996 (stenc.) 44Legal deposit of publications : a consultation paper / et. 45http:///services/ric/legal/ hör till de länder där man arbetat längst med dessa frågor. På samma sätt som i återfinns lagstiftningen rörande pliktexemplar i landets Copyright Act. Traditionellt tryck (böcker, tidskrifter, kartor, planscher) omfattas av lagen. Därutöver har de flesta delstater pliktleve- ransbestämmelser i sina Libraries Acts. Elektroniska dokument, vare sig i fixerad eller i online-format, om- fattas inte av dagens lag, men National Library of och Natio- nal Film and Sound Archive har tagit en rad initiativ för att dels föränd- ra och utvidga den existerande lagstiftningen46, dels bedriva olika former av försöksprojekt. Man strävar efter att inkludera elektroniska dokument av alla slag i den nya lagen, men menar att man inte kommer att kunna spa- ra på allt. När det gäller elektroniska nätverksdokument är detta helt enkelt inte möjligt och kanske inte ens önskvärt, sägs uttryckligen i ett policydokument utgivet av . I stället menar man att utgivaren ansvarar för att göra alla utgivna publikationer tillgängliga för leverans, medan har rätten att välja vad som skall tas emot och vad som kan väljas bort. Ett av de projekt som bedrivits syftar till att åstadkomma frivilliga leveranser av elektroniska dokument i fixerad form. En särskild policy, som bl.a. täcker frågor om bibliografisk registrering och tillhandahållan- de, har utarbetats. Från sida ser man detta som en tillfällig lösning i avvaktan på en ny lag. (Preserving and accessing networked documentary re- sources of ) är ett annat projekt som syftar till att insamla, till- gängliggöra och långtidsbevara australiensiska elektroniska online- publikationer. Man har valt att koncentrera sina insatser på vissa utvalda publikationskategorier, såsom elektroniska tidskrifter och elektroniska monografier. Man har börjat i förhållandevis liten skala. ingick ca 30 tidskrifter i ask. (Preserving access to digital information) är ett tredje, övergri- pande projekt, som syftar till att öka kompetensen och medvetenheten i alla frågor rörande insamling, katalogisering, tillgängliggörande och, inte 46 Se t ex submission to the Copyright review / National Library of , National Film and Sound Archive. minst, bevarande av elektroniska publikationer. Inom projektet upprätt- hålls en omfattande webbplats med internationell dokumentation47. Slutligen bör nämnas SCOAP (stralian Publications), som är en kommitté med representanter för olika berörda avdelningar inom . Man arbetar främst med att utveckla riktlinjer för urval och bevarande av online-publikationer. Den kanadensiska lagstiftningen om pliktexemplar skiljer sig på ett grundläggande sätt från de flesta andra länders motsvarigheter, eftersom lagen är teknikneutral. Bestämmelserna rörande pliktexemplar finns inskrivna i The Natio- nal Library Act. I lagen används det övergripande begreppet books som beskrivning på det som skall levereras till . Books uttolkas i lagen som library matter of every kind, nature, and description. Genom ett tillägg i lagen 1969 utökades definitionen t ill att omfatta any document, paper, record, tape or other thing published by a publisher, on or in which information is written, recorded, stored, or re- produced. Lagen stadgar vidare att dokumenten skall vara publicerade i Kana- da, dvs. utgivna i för allmän distribution eller försäljning. Lagens utformning har medfört att det varit förhållandevis enkelt att inkorporera nya media, såsom AV-dokument, mikroformer och cd-rom, allteftersom de utvecklats och funnit sin plats på marknaden. Vid varje sådant tillfälle har definitionen av begreppet book ansetts vara till- räckligt vid för att omfatta de nya dokumentkategorierna. Elektroniska publikationer i olika fixerade format (magnetband, diskett, cd-rom etc.) har samtliga kunnat inbegripas i ovanstående definition. pågår en diskussion angående sådan elektronisk in- formation som är tillgänglig endast via nätverk, exempelvis Internet. Diskussionen gäller inte i första hand huruvida informationen skall anses vara books eller inte, utan huruvida den är publicerad, dvs. utgiven i för allmän distribution eller försäljning. Det kanadensiska har också genomfört ett intres- sant utvecklingsprojekt, Pilot (EPPP)48. Syftet med projektet var att identifiera vilka problem ett bibli- otek ställs inför vid hanteringen av online-publikationer, att bidra till 47http:///dnc/tf2001/padi/ 48Electronic (EPPP) : Final Report (1996) finns publicerad på: utformningen av en långsiktig policy för hanteringen av elektroniska publikationer vid samt att medverka till en ökad kompetens bland personal. I pilotprojektet koncentrerade man sig på elektroniska tidskrifter, ef- tersom de var förhållandevis lätta att identifiera och hade såväl historia som kontinuitet. Ca 45 e-tidskrifter ingick i projektet. Samtliga utgivare kontaktades i förväg för att skulle erhålla tillstånd att samla in och lägga upp tidskrifterna på sin egen server. Liksom i och , återfinns i bestämmelserna om pliktexemplar i Copyright Act. Det bör påpekas att i ingetdera av dessa länder är deponering av ett exemplar hos en förutsättning för att upphovsmannens verk skall vara skyddat. Ett verk är upphovsrättsligt skyddat då det framställs. I är det följaktligen inte längre nödvändigt att sätta ut en copyright-symbol (©) för att erhålla skydd, även om många gör det ändå. I 1993 Code of Federal Regulation återfinns bestämmelser om bl.a. cd-rom, men däremot inte online-material. Copyright Office vid Library of Congress har försökt men inte lyckats hävda att även sådant material skulle vara föremål för obligatorisk leverans, på grund av att det varit oklart hur begrepp i lagtexten som publication och transmission skall uttolkas. I det här sammanhanget bör också rapporten digital in- formation49, som sammanställts av en arbetsgrupp t illsatt av Commis- sion on Preservation and Access och , nämnas. Rapporten har fått ett mycket stort internationellt genomslag, inte minst för sin rekommendation angående migrering (se vidare avsnitt 7.2.1). I rapporten konstateras att det finns ett stort behov av att bevara elektro- niska dokument. En nationell samling bör dock inte byggas upp i analogi med nationalbibliotekens och -arkivens traditionella samlingar. I stället förespråkas en decentraliserad, distribuerad lösning, där utvalda och kvalitetsgranskade aktörer själva tar på sig ett bevarandeansvar. 49 Preserving digital information : report of the task force on archiving digital information / commissioned by the Commission on Preservation and Access and . – 1996 [] 7.6Sammanfattning av den internationella kartläggningen Sammanfattningsvis kan konstateras att det finns en vitt spridd uppfatt- ning runt om i världen att även sådan elektronisk information som till- handahålls via online-förbindelse skall anses utgöra ett viktigt bidrag till ett lands kulturarv och att den därför på något sätt bör samlas in och bevaras för framtiden. Det kan vidare konstateras att de nordiska länder- na ligger långt framme i utvecklingen. Olika uppfattningar finns huruvida man vid insamlandet skall sträva efter att få med så mycket som möjligt av det som publiceras online, eller om man bör koncentrera sig på vissa utvalda dokument eller kategorier av dokument. I och med att robottekniken sprids och utvecklas kan situ- ationen komma att förändras. Det är också tydligt att utvecklingen går i riktning mot att inkludera såväl online-databaser som olika former av programvara i de nationella pliktexemplarslagarna. påbörjade KB det s.k. Kulturarw 3-projektet, som syftar till att med hjälp av automatiserad robotteknik samla in och bevara den svenska delen av Internet. Alla svenska webbsidor som en insamlingsrobot på- träffar hämtas till KB och lagras där på magnetband. Utöver själva in- samlingen ägnas också stor uppmärksamhet åt bevarandeaspekterna, liksom frågor om registrering, metadata och tillgängliggörande. I en artikel i tidskriften gör projektledaren en liknelse med KB:s årliga förvärv av böcker och an- nat tryckt material: Cirka 15.000 svenska böcker beskrivs av KB i databasen . Dessutom sorteras och ordnas drygt 100.000 andra tryck, t.ex. affischer, årsberättelser, reklamfoldrar. Antalet CD-ROM-skivor kan räknas i hundratal. Under vår andra nertankning av den svenska delen av Internet, som snart är avslutad, har Kulturarw 3 hittat över 9 miljoner URL-er! Visserligen ingår ett ännu okänt antal dubletter. Räknar man bort dem och bilderna hamnar man i storleks- ordningen 5 miljoner webbsidor. De ändras ofta, . Och antalet växer snabbt .50 Till skillnad från många av de utvecklingsprojekt som bedrivs runtom i världen (se kapitel 7), där nationalbiblioteken oftast väljer ut särskilda dokumentkategorier för insamling, har KB valt att angripa problemet med den stora och heterogena massan av elektroniska online- publikationer på ett annorlunda sätt. I stället för att göra ett urval vid insamlingen siktar KB på att samla in så mycket som möjligt av det svenska material som publiceras på Internet. Däremot görs ett urval be- träffande vad som skall registreras och katalogiseras. 50 Att fånga nätet : projekt 3 / // LIBRIS-meddel- anden nr 78 (), sid. 22-24 SOU 1998:111 Kapitel 8 103 som inte registreras kommer därmed att utgöra en stor okatalogiserad samling. Till skillnad från KB:s traditionella okatalogiserade material i tryckt form kan den ändå göras sökbar. Att använda en robot för en automatiserad insamling av det här slaget tillämpas också vid The Internet Archive, en privat amerikansk stiftelse. Men KB är än så länge det enda nationalbibliotek i världen som samlat in den nationella webbpubliceringen. ligger långt framme i pla- neringen (se avsnitt 7.3.2) och intresse för KB:s modell finns hos en rad andra länder. Tilläggas kan att KB, i form av ett SIDA-projekt, bistått , , , , , och med en robotinsamling, vars första varv avslutats . Som främsta skäl för sitt val av metod, dvs. en i det närmaste total insamling i stället för ett noggrant urval, anger KB att man inte kan veta vilket material som kommer att anses som värdefullt och ef- terfrågat. Att göra sofistikerade och urval bland miljontals webbsidor skulle dessutom kräva stora personalinsatser. Eftersom kost- naderna för datalagring är låga finns det enligt KB inga resursmässiga hinder för att lagra de stora datamängder det blir fråga om. Det material som samlats in är av följande slag: periodica (både elektroniska tidskrifter och tidningar), statiska dokument (exem- pelvis texter i elektroniska textarkiv) och levande dokument med länkar, exempelvis HTML-sidor. Lägre prioritet har nyhetsgr upper och e-postbaserade sändlistor, ftp- arkiv och dynamiska dokument med bakomliggande databaser och tjänster. Den första nedladdningen genomfördes . Efter det att ro- boten letat sig igenom den svenska delen av webben, vilket tog , hade ca 5,5 miljoner webbsidor samlats in. Av dessa var upp- skattningsvis hälften dubbletter. Dessa sidor fanns publicerade på ca 15 000 svenska servrar under Internetdomänen .se. Vid den andra nedladdningen som avslutades genom- söktes, förutom ovan nämnda servrar och ytterligare 7 000 som t illkom- mit , också ca 9 000 svenska webbplatser un- der domänerna .org, .com m.fl. Dessa har identifierats som svenska med hjälp av internationella databaser över domä nnamn. Den andra nedladdningen av KB:s robot resulterade i att drygt 9 miljoner webbsidor hämtades hem. Av dessa var uppskattningsvis ett par miljoner dubbletter. En tredje nedladdning utfördes . Den resulterade i att 9,7 miljoner sidor samlades in från 31 400 domäner. En preliminär bedömning visar att antalet insamlade dubbletter sa nnolikt var lägre . tar det mer än en månad för roboten att söka igenom den svenska delen av Internet. Detta skapar vissa problem vad beträffar möjligheterna att återskapa en viss sida som den såg ut vid en viss given tidpunkt.