sou · GMB325d1 · 1999-01-01 00:00:00 — En storstadspolitik för hela landet SOU och Ds kan köpas från F ritzes kundtjänst. För r emissutsändningar av SOU och Ds sva- rar , Offentliga Publikationer, på uppdrag av för valtningsavdelning. Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och Varför. Statsrådsberedningen, 1993. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall sv ara på remiss. Broschyren kan beställas hos: Fax: Telefon: Till statsrådet och chefen för (S 1994:03) (S 1995:35). Med stöd av detta för ordnades som ordför ande. Till ny ordför ande utsågs kommunal- rådet . för - ordnades som ledamöter i kommittén kommunalråden (), (), bitr. borgarrådet (), f.d. kommunalrådet () och f.d. riksdagsledamo- ten () samt riksdagsledamoten (). Till ny ledamot utsågs . Kommittén antog namnet . Direktiven till utredningen (dir. 1995:35 och dir. 1995:108) har i sin helhet bifogats betänkandet. Som sakkunniga för ordnades regiondirektör en , , öv erdirektör en , , projektledaren , , byrådirektör en , Riksför säkringsverket, departementssekreteraren , Socialdeparte- mentet numera , departementsrådet , . för ordnades som sak- kunniga även generaldirektör en , . Till ny sakkunnig tillför ordnades departementssekreteraren , , och departements- sekreteraren , från , samt departementssekreteraren en , . Därtill för ordnades som experter kanslirådet , , kanslirådet , , sekreteraren , , departementssekreteraren Riihonen, , avdelningsdirektör en , samt sekretera- ren , , . entledigades och entledigades samt den 18 septembert 1997 entledigades . Till nya experter för ordnades departe- mentssekreterare , , , ämnessakunnig , inrikesdepar- tementet, från samt , från Kommitténs huvudsekreterare har varit , biträdande kommittésekreterare dman, som har varit redaktör för slutbetänkandet, och kanslisekreterare . får här med överlämna slutbetänkandet Tre städer – en storstadspolitik för hela landet (SOU 1998:25). Kom- mittén har här med slutför t sitt arbete. DEL 1: VARDAGENS VILLKOR I UTSATTA STADSDELAR . Några begrepp och definitioner . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Segregationen fördjupas i de utsatta stadsdelarna . . . . . . . Hur mång a bor i de utsatta stadsdelarna och vad sysslar de Arbete och utbildning . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Hög arbetslöshet oc h låg sysselsättning . . . . . . . . . . . . . . . Få är med i a-kassan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Hög arbetslöshet b land ungdomar och småbarnsföräldr ar . Myter om långtidsarbetslösa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Utvecklingen av arbetslöshet oc h sysselsättning bland in- Krisen på arbetsmarknaden drabbar de nytillträdande hår dast Sysselsättningsgrad för olika na tionaliteter . . . . . . . . . . . . . Sambandet mellan arbetslöshet oc h utbildningsnivå . Fler går vidare... ...men ännu fler skulle kunna gå vidare till högskolan . Utbildningsnivån räc ker trots allt inte till! Ekonomi och för sörjning . Inkomstklyftan ökar i stor städerna . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Kvinnors och mäns inkomstutveckling . Ekonomiska bekymmer breder ut sig . . . . . . . . . . . . . . . . . Hög a boendekostnader i de utsatta stadsdelarna . . . . . . . . . Stora materiella skillnader . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Socialbidragsberoendet är alltjämt högt i de utsa tta stads- Ökade k ostnader för socialbidr ag . Orsaker till socialbidrag och dess kostnader . Vem ska betala socialbidragen? Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar . . . . . . . . . Hälsan är socialt differentierad . Arbetslösheten är en f ara för f olkhälsan . När arbetslösheten stig er, så minskar sjukskrivningarna . . . Sjukvårdsutnyttjande och läkemedelskonsumtion . . . . . . . Hög dödlighet b land arbetslösa . Den arbetslöses familj drabbas också . Långtidsarbetslöshet leder lätt till för tidspensionering . Levnadsvanor styrs av utbildningsnivå och socioekonomisk Hälsotillstånd oc h arbetsför måga . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Arbetare – män respektive kvinnor . Arbetare – inföd da svenskar respektive invandrare . Tjänstemän – män r espektive kvinnor . . . . . . . . . . . . . . . Tjänstemän – inföd da svenskar respektive invandrare . Boendeförhållanden oc h boendemiljö . . . . . . . . . . . . . . . För sämrad utrymmesstandard i de utsatta stadsdelarna . . . Inte lägre kvarboende än i andra stadsdelar . . . . . . . . . . . Offentlig och kommersiell service i stadsdelarna . . . . . . . Service, bidrag och motprestation . Människ or emellan i de utsatta stadsdelarna . Kultur och fritid . För eningar som driver integrationsarbete . . . . . . . . . . . . . Makt och valdeltagande i de utsatta stadsdelarna . . . . . . . Valdeltagandet sjunker stadigt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Att organisera demokratin . DEL 2: VÄGAR TILL FRAMGÅNG . Statliga utredningar om segregationsfråg an . . . . . . . . . . . Statliga utredningar om segregationsfrågan . . . . . . . . . . . Åtgär der mot segregation . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Vad har staten gjort för a tt motverka segregation? . Boendeservicebidraget och för nyelsebidraget . Bidrag till gemenskap . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Mötespla tser i för orten . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Särskilda insatser i invandrartäta områden . Skapa nationella exempel . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ... och vad har kommunerna gjort? Nya grepp i borg . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Eriksbo och Holma – två stadsdelar som bytt kurs . Bijlmermeer ligger steget för e . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Invånarnas deltagande är avgör ande! . Mot ett program för städer inom eur opeiska unionen . Arbetsmarknads- och utbildningspolitik . Arbetslinjen i storstäderna . Exempel på lokal samverkan . Volym framför kvalitet . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Vem och hur många är i arbetsmarknadsåtgär d? . En rik flora av arbetsmarknadsåtgär der . – ytterligare en resurs . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Lokala arbetsmarknadsåtgär der i regi . . . . . . . Mål 3 och Employment i och i utsatta stadsdelar . Stöd till nyför etagande . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Kooperativ i utsatta stadsdelar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . En utbildningspolitik för alla? och livslångt lär ande . Den nya gymnasieskolan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Utveckling av en modern lärlingsutbildning . . . . . . . . . . . Lokala för sök med lär lingsutbildning . Insatser för hög re utbildning . Basåret – ett steg in i högskolevärlden . . . . . . . . . . . . . . . Folkhögskolan och studieförbunden . . . . . . . . . . . . . . . . . Mål 3 och Employment . Inte fler arbetsmarknadsåtgär der, utan bättre . – Kraven på utbildning ökar oc h behoven av nya utbildnings- Folkhälsan – allas ansv ar men ingens imperium . . . . . Ojämlikhet i hälsa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . Internationellt och nationellt . . . . . . . . . . . . . . . . . . . – Det för ebyggande arbetet . På lokal nivå . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . – Vilka faktorer bidrar till en positiv hälsoutveckling? ... i skolan . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . – Hälsokonsekvensbeskrivningar och välfär dsbokslut – två sidor av samma mynt? . DEL 3: VÅRA BEDÖMNINGAR OCH FÖRSLA G Reservationer och yttranden . Systematisk och kronologisk förteckning . Del 1 Vardagens villkor i storstädernas utsatta stadsdelar Enligt direktiven har haft till huvuduppgift att i dialog med berör da i de tre storstadsområdena för eslå och initiera åtgär der som syftat till att skapa bättre för utsättningar för bostads - områdena i storstäderna, framför allt de utsa tta stadsdelarna, att ta till vara de olika resurser och möjligheter som finns och som kan användas för en positi v utveckling, särskilt vad beträffar barn och ungdomar med svåra uppväxtförhållanden. K ommittén har också haft till uppgift att bl.a. fullfölja följande uppdr ag: Genomför a en kartläggning av de åtgär dsprogram och andra akti- viteter inom framför allt social-, utbildnings- och arbetsmark- nadsområdena som kan ha betydelse för en positi v utveckling i de aktuella stadsdelarna. Lämna för slag till riktlinjer hur stadsdelarna bättre än för när va- rande ska kunna ta till vara sina totala resurser, i form av myn- dighetsinsatser och ideella insatser i samverkan och utan hinder av traditionella uppgiftsgränser. Ta initiativ till och genomför a konkreta projekt med den angivna inriktningen. För eslår behövlig a förändr ingar av lagteknisk, finansiell och organisatorisk natur för a tt bättre samordning och samverkan mel- lan olika myndigheter och samhällssektorer skall kunna uppnås. Vi valde att börja vår t arbete med att kartlägga vilka hinder som finns för samor dning och samverkan mellan myndigheter på lokal nivå. Detta arbete redovisades i delbetänkandet, Att röja hinder (SOU 1995:142). Där presenterades dels kommitténs principiella syn på arbetslinjen, egenmakt och samverkan, dels diskuterade vi behovet av lagtekniska, finansiella och organisatoriska förändr ingar för a tt åstadkomma en bättre samverkan och samordning mellan olika myndigheter. Vi konstaterade att de formella hindren för m yn- digheter att samverka var få och på intet sätt omöjlig a att undanröja. Däremot utgör m yndigheternas skiftade målsättningar, traditioner och kulturer ett stör re hinder för utvidg ad samverkan. 10 Inledning SOU 1998:25 I vårt andra delbetänkande Egenmakt – att återerövr a vardagen (SOU 1996:177) utvecklade vi diskussionen om begreppet egenmakt och lämnade för slag på hur medborgarnas egenmakt kan vidgas och för djupas. I anslutning till delbetänkandet publicerades en antologi, Att återerövr a vardagen (SOU1996:146), där vi möter nio människ or som med egna ord berättar om sin vardag i de utsatta stadsdelarna. Parallellt med delbetänkandet om egenmakt genomför des en sär- skild kartläggning av barns och ungdomars levnads- och uppväx- tvillkor i de utsatta stadsdelarna. Denna kartläggning redovisades i vårt tredje delbetänkande Att växa bland betong och kojor (SOU 1997:61). Där belyste vi den orättvisa för delningen av livschanser som finns mellan olika grupper av barn och ungdomar i våra tre stor- städer, och studerade de nedskärningar som gjorts inom verksamhe- ter som vänder sig till barn och ungdom. Här presenterades också för slag på åtgär der som vi bedömer kan ha stor betydelse för bar ns och ungdomars uppväxtvillkor i de utsatta stadsdelarna. Äv en i anslutning till detta delbetänkande publicerades antologin av Betong (SOU 1997:62) där barn och ungdomar medverkade från de utsatta stadsdelarna med berättelser om deras livssituation och fram- tidsdrömmar. Utöver dessa delbetänkanden har publicerat tre underlagsrapporter och ytterligare en antologi. I underlagsrap- porten Kooperativa möjligheter i stor stadsområden (SOU 1996:54), som () gjorde på kommitténs uppdrag, redovisas en kartläggning av kooperativ verksamhet i de utsatta stadsdelarna och för slag på hur nya kooperativ kan startas. gjorde på vår t uppdrag underlagsrapporten, Välfär d i verkligheten (SOU 1997:24), som beskriver utbudet av offentliga välfär dstjänster i vår a tre storstäder. Rapporten innehåller också en analys av möjligheter na att minska de sociala och ekono- miska problemen på såväl k ort som lång sikt i de utsatta städerna, samt vilka för utsättningar som måste vara uppfyllda för a tt skapa ökad effektivitet i välfär dspolitiken. I underlagsrapporten (SOU1997:118) har departe- mentssekreteraren vid , Ilija Batljan, analyserat hur segregationsprocessen har utvecklats . Det statistiska underlaget för anal ysen är sammanställt av . I antologin genom arbete (SOU 1996:151) som publicera- de . I antolo gin Arbete genom arbete (SOU 1996:151) som publicerades innehåller 25 ar tiklar. Sammanlagt medverkade ett trettiotal artikelförfattare. Ett genomgående tema i samtliga artiklar är hur utvecklingen från passivitet till aktivitet, från bidragsför sörjning till egenför sörjning oc h från vanmakt till fram- tidstro i storstädernas utsatta stadsdelar, skulle kunna gå till. Mot bakgrund av vårt uppdrag har det varit nöd vändigt att bedri- va ett aktivt utåtriktat arbete. Vi har arrangerat seminarium, deltagit vid konferenser, kurser och möten, gjort en studieresa till och initierat för söksverksamhet tillsammans med Allmänna arvs- fondsdelegationen. Dels en för söksverksamhet som vänder sig till barn som står utanför den r eguljära barnomsorgen i de utsatta stads- delarna, dels ett stöd till utveckling av skolkooperativ i gymnasie- skolan. Vi har även medfinansierat utgivningen av boken mot arbete – idéer och möjligheter av , på Utbildningsför laget Brevskolan. Boken är ett resultat av ett projekt inom ABF som delvis finansierats av . Boken vänder sig till personer som är handledare i de kurser för arbetslösa som ordnas i kommunernas, landstingens och olika organisationers regi. I detta slutbetänkandet ska vi dels beskriva och analysera situatio- nen i storstädernas utsatta stadsdelar, dels lägga fast riktlinjer för en nationell storstadspolitik. Det är en politik som ska betona vikten av att främja en utveckling mot mer rättvisa och jämlika livschanser i storstäderna. För a tt uppnå detta fordras arbete, utbildning, en bra boendemiljö, vård och omsorg, god hälsa och möjlighet till en levan- de och stark demokrati. Det handlar också om att ta vara på den spe- ciella dynamik som finns i de enskilda utsatta stadsdelarna och de resurser som dess invånare förf ogar över. Härigenom skapas för ut- sättningar för individerna att för verkliga sina inneboende drömmar om ett gott liv. Vi har valt att dela upp slutbetänkandet i tre delar. I den för sta delen beskriver vi levnadsvillkoren i de utsatta stadsdelarna. Denna del bygger huvudsakligen på en litteraturgenomgång av tidigare utredningar och forskningsarbeten. Därutöver har även specialbear- betning av () undersökning ar av lev- nadsförhållandena () g enomför ts. har också bistått kommittén med ett arbetsunderlag om levnadsförhållandena i , Sociala värden i olika sociala världar, som kommer att publiceras . I den andra delen kartlägger vi de insatser inom framför allt bostads-, arbetsmarknads- och utbild- ningsområdena samt folkhälsan, som har haft till syfte att åtgär da de problem som de utsatta stadsdelarna brottas med, samt redovisa exempel på förändr ingsprocesser som har medverkat till en positiv utveckling i dessa områden. Vi redovisar även erfarenheter från olika projekt som har genomför ts i ett antal europeiska storstäder. I den tredje delen presenterar vi våra bedömning ar och för slag. Några begrepp och definitioner I för sta delbetänkande Att röja hinder (SOU 1995:142) gavs följande definition av boendesegregation: Med segregation menas inte bara en socioekonomisk och etnisk uppdelning av olika befolkningsgrupper, det kan också v ara fråg an om en uppdelning i olika boendemiljöer. När dessa olika uppdel - ningar sammanfaller kan boendesegregationen bli allvarlig. För a tt kunna beskriva och analysera boendesegregationen och dess verkningar i våra tre storstäder, både dem emellan och , har vi valt en geografisk stadsdelsindelning, som bygger på den för ra s.k. primärområden. Varje stadsdel har sedan klassificerats genom en metod som utgår från r elationen mellan hög- och låginkomsttagare. Som hög inkomsttagare har vi avgränsat de som har de högsta inkomsterna. På motsvarande sätt har de som har de lägsta inkomsterna för ts till gruppen lågin- komsttagare. För a tt kunna beskriva stadsdelarnas relation mellan olika regio- ner och har ett klassningssystem använts som utgår från kv o- ten mellan låginkomsttagare och hög inkomsttagare i respektive stadsdel. Stadsdelarna har därefter indelats i klasser efter kvotens storlek, kompletterat med vissa gränsvillkor. Följande åtta områdes - typer har särskilts: Exremt hög ink omst Mycket hög ink omst 0,25–0,50 0,50–0,80 0,80–1,25 1,25–2,00 2,00–4,00 4,00–10,00 Med utgångspunkt i detta förf aringssätt har vi valt att definiera en stadsdel (eller område) som utsatt när stadsdelens kvotvärde är öv er 4,00, dvs. områdestyperna mycket låg inkomst och extremt låg inkomst. De sju berörda storstadskommunerna Benämningen de sju berör da storstadskommunerna kommer att användas i slutbetänkandet, och då åsyftas följande sju k ommuner: , borg, , , , och Söder tälje. Totalt finns 43 kommuner i våra tre storstadsregioner, men flertalet utsatta stadsdelar med mycket eller extremt låga inkomster finns i de sju berör da storstadskommuner. 14 Segregationen fördjupas i de utsatta stadsdelarna 2.Segregationen för djupas i de utsatta stadsdelarna Sedan presenterade sitt slutbetänkande har det inte gjorts någon uppföljning av segregationsprocessen i våra tre storstadsregioner. Vad har hänt ? Har segregationen minskat, stagnerat eller för djupats? Är det en socio-ek onomisk, demografisk eller etnisk segregation? Eller är det så a tt samtliga dessa aspekter på segregation sammanfaller? För kunna bel ysa dessa frågeställningar gav för r egional ana- lys () i uppdrag att sammanställa statistikuppgifter från (). sta- tistikunderlag har därefter ytterligare bearbetats och analyserats av Ilija Batljan, departementssekreterare vid för långsik - tigt analaysarbete på . Resultatet av hans arbete publicerades i (SOU 1997:118) Rapporten visar att flertalet av de stadsdelar som för ra Storstads- utredningen identifierade som utsatta har haft en fortsatt negativ utveckling för sta hälft. I utsatta stadsdelar med mycket och extremt låga inkomster har andelen låg- inkomsttagare öka t högst väsentligt medan andelen hög inkomsttaga- re har minskat. I övr iga stadsdelar kan man däremot notera en utjäm- ning. I diagram 1 kan vi se att i stadsdelar med extremt och mycket hög a inkomster har det skett en påtaglig utjämning mellan andelen låg- och hög inkomsttagare, medan i stadsdelar med hög a, över medelinkomst, under medelinkomst och låg inkomst har föränd - ringarna varit marginella. Vad vi ser är följaktlig en en för djupning av den ekonomiska segregationen i storstäderna. Rapporten visar vidare att det är ytterst få stadsdelar som har bytt ekonomisk status . Hela 75 pro- cent av samtliga 433 bostadsområden i storstadsregionerna har haft samma status . I de fall förändr ingar har skett så har det generellt inneburit en för sämring av områdenas ekonomiska status. I nedanstående figur framgår att det är avsevärt fler invånare i de utsatta stadsdelarna som har upplevt en för sämring än en för - bättring av den ekonomiska statusen . Segregationen fördjupas i de utsatta stadsdelarna 15 Diagram 1 Förändr ingen av kvoten (andelen låginkomsttagare/ande- len höginkomsttagare) i olika områdestyper 1985–1993. Mot mer påtaglig segregation Källa: och Delade städer (SOU 1997:118). Mer än fyra gånger fler invånare bodde i områden som sänkte sin ekonomiska status från låg inkomst till mycket låg, än de som gjor- de det motsatta. var det mer än åtta gång er fler invånare som bodde i områden som sänkte sin ekonomiska status från myck- et låg inkomst till extremt låg inkomst jämför t med antalet invånare som bodde i områden med extremt låg inkomst som höjde sta tusen till mycket låg inkomst. Källa: och Delade städer (SOU 1997:118). I rapporten konstateras att andelen utlandsföd da invånare har för vis- so öka t generellt i storstäderna, men att ökning en har varit stör st i de utsatta stadsdelarna. En annan befolkningsmässig aspekt kunde också noteras, nämligen att de utsatta stadsdelarna hade den lägsta andelen ålderspensionärer men den högsta andelen bar n och ungdo- mar. Mot bakgrund av dessa förändr ingar och att socialbidragsbero- endet har öka t i dessa stadsdelar, i synnerhet för inföd da invånare – 16 Segregationen fördjupas i de utsatta stadsdelarna SOU 1998:25 svenskar – drar Batljan slutsatsen att segregationens fyra dimen- sioner, ekonomisk, social, etnisk och demografisk, har för stärkts på ett allvarligt sätt i vår a tre storstäder. Hur har dessa förändr ingar påverkat levnadsvillkoren för män - niskorna i de utsatta stadsdelarna? Vi ska ingående granska dessa frågor i del 1. I del 2 ska vi studera vad den för da politiken mot segregation har givit för r esultat samt studera arbetsmarknads-, utbildnings- och folkhälsopolitiken, vilka har en avgör ande betydel- se för a tt åstadkomma rättvisa och jämlika livschanser mellan olika befolkningsgrupper och kön. I del 3 pr esenterar vi ett för slag till en storstadspolitik för hela landet. Hur mång a bor i de utsatta stadsdelarna? 3.Hur många bor i de utsatta stadsdelarna och vad sysslar de med? I vårt delbetänkande Att växa bland betong och kojor (SOU 1997:61) visade vi att av invånarna i de berör da storstadskommunerna bodde i områden med låg a, mycket låga eller extremt låga inkomster. Vi nämnde tidigare att vi i detta slutbetänkande har valt att endast inkludera områden med mycket låga och extremt låga inkomster under beteckningen utsatta områ- den. Sammanlagt bodde det 290 000 invånare i dessa sju kommuner , vilket motsvarar av de berör da stor- stadskommunernas totala befolkning. De utsatta stadsdelarna är mycket barnrika. av samtliga barn och ungdomar i åldern 0–i de berör da storstads- kommunerna bodde i utsatta stadsdelar . uppg ick andelen barn och ungdomar till dr ygt av befolkningen i dessa stadsdelar. I några få stadsdelar med extremt låga inkomster uppgick denna andel till . Pensionärerna utgör omkr ing av befolkningen, vilket är ett par procent- enheter lägre än genomsnittet i storstäderna. De utsatta stadsdelarna är även mycket invandrarrika. Den genomsnittliga andelen utlandsföd da var . I stadsdelar med mycket låga inkomster var andelen utlandsföd da och i stadsdelar med extremt låga inkomster . Andelen utlandsföd da har generellt öka t i samtliga storstadsstadsde- lar, men allra mest i de utsatta stadsdelarna. Den genomsnittliga andelen utlandsföd da i storstäderna var . Andelen barn och ungdomar (0–) med utländsk bakg rund, dvs. har någon för - älder som är utlandsföd d, i de utsatta stadsdelarna var drygt 60 pro- cent . I stadsdelar med extremt låga inkomster var motsva- rande andel . Den genomsnittliga andelen barn och ung- domar med utländsk bakgrund i storstäderna var . visar i sin studie Sociala värden i olika sociala världar att av Malmös bef olkning har utländsk bakgrund. av dessa bor i två stadsdelar, () och Fosie (). visar vidare att i inte bara är invandrarrikast, utan också att stadsdelens invandrare 18 Hur mång a bor i de utsatta stadsdelarna? inte har bott särskilt länge i . Minst hälften av alla invandra- re har bott mindre än i . I andra stadsdelar av , såsom Husie, Limhamn-Brunkeflo och har mer än hälften av alla personer med utländsk bakgrund bott i Sverige.1 De utsatta stadsdelarna befolkas framför allt av arbetare. Av den del av befolkningen som för värvsarbetar i de utsatta stadsdelarna kan betecknas som arbetare. Motsvarande andel i övr iga storstadsstadsdelar är . Andelen tjänstemän på läg re och mellannivå uppgår till 28 pr ocent, tjänstemän på hög re nivå till och för etagare till . Det är avsevärt fler i de utsat- ta stadsdelarna som ägnar sig åt studier oc h hemarbete än i de övr i- ga stadsdelarna. Andelen för tidspensionärer är hög re i dessa stadsdelar än i de övr iga stadsdelarna. Tabell 1 Socioekonomisk fördelning och sysselsättning 1994/95 i procent. Övr iga storstads stadsdelar 16–, 1994/95. Tjänstemän, lägre/mellan Tjänstemän, hög re Värnpliktiga och övr iga Källa: SCB, 1 Stigendal, , Sociala värden i olika sociala världar, 1997, (arbetsunderlag). Arbete och utbildning 19 Hög arbetslöshet oc h låg sysselsättning kommun i noterade en öppen arbetslöshet på av befolkningen i arbetsför ålder . 2 Detta är på intet sätt unikt i landets nor ra delar. Den genomsnittliga arbetslöshetsnivån i var .