sou · GMB351d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Till en mindre del finansieras skolorna av och som genom avtal med staten ställer lokaler till förfogande. (SOU 1993:23) Under /96 läste 12 350 personer vid SSV. Av dem var det 200 som läste grundläggande vuxenutbildning och 450 som studerade på påbyggnadsnivå. Övriga 11 700 personer bedrev vux- enstudier på gymnasial nivå (, 1997a). Antalet gymnasie- poäng (se kapitel 6) som genererades under /96 vid de båda skolorna uppgick till 732 300. Av dessa var 36 200 gymna- siepoäng finansierade med särskilda bidrag för utbildningar för ar- betslösa. (Statens skola för vuxna i , 1997; , 1997) Vuxenutbildning för utvecklingsstörda, särvux, vänder sig till psy- kiskt utvecklingsstörda vuxna som vill komplettera sin utbildning. Utbildningen i särvux syftar till att ge vuxna kunskaper motsvarande dem som ges i den obligatoriska särskolan och gymnasieskolans yr- kesutbildning. Kommunerna är huvudmän för särvux och skolfor- men följer samma läroplan som gymnasieskolan och den kommuna- la vuxenutbildningen, men har egna kurs- och timplaner. Timplaner- na anger endast riktvärden, eftersom eleverna i särvux behöver varierande tid på sig för att fullfölja kurserna. Särvux kan delas upp i följande tre nivåer: /96 hade särvux sammanlagt 3 620 elever. Av dessa gick på träningskolenivå, på grundsärskolenivå, och på gymnasiesärskolenivå. (, 1996b) 5.2.4Kommunal vuxenutbildning, SSV och kurser för arbetslösa Som tidigare nämnts avlöser en större särskild ut- bildningssatsning för arbetslösa finansierad med statsstöd. I sats- ningen, som pågick till och med , var folkbildningen, den kommunala vuxenutbildningen och statens sko- Utbildningsanordnare i utgångsläget 91 lor för vuxna engagerade och tillsammans erbjöd man ett mycket stort antal arbetslösa utbildning. Under /96 skapades cirka 31 300 extra helårsplatser för de statliga stöden inom den kommunala vuxenutbildningen. Näs- tan alla kommuner tog del av stöden och de gav antingen utbildning- arna för arbetslösa i egen regi eller anlitade annan kommun eller an- ordnare för detta. Det totala antalet kursdeltagare var 280 000 och av dessa var kvinnor och hade in- vandrarbakgrund. Den övervägande delen av alla helårsplatserna fanns inom gym- nasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning, medan en mindre del utgjordes av tekniskt basår och ett tredje gymnasieår för ungdo- mar . Kommunerna utnyttjade sammanlagt cirka 70 pro- cent av det tillgängliga statsbidraget för kurser för arbetslösa inom vuxenutbildning under det aktuella läsåret. Även i extrasatsningen inom vuxenutbildning skulle invandrartäta områden prioriteras. Detta gjorde att vid sin fördelning av medlen till kommunerna tog särskild hänsyn till behoven i de fyra invandrartäta kommunerna . Regering och riksdag prioriterade ämnena svenska, främmande språk, naturvetenskap och teknik och 45 pro- cent av den totala kursvolymen fanns också inom dessa ämnesområ- den under /96. Under hade statens skolor för vuxna sammanlagt 240 kursdeltagare inom den särskilda satsningen för arbetslösa och stu- dierna motsvarade cirka 55 helårsplatser. (, 1996f) omfattar en betydligt större volym än kurser för arbetslösa gjorde och detta innebär att den sammanlagda kommuna- la vuxenutbildningen ökar till följd av totalt sett. Förutom förändringen i antalet platser innebär mycket nytt i förhållande till kurserna för arbetslösa, bland annat uppmuntras nu kommunerna att upphandla utbildning i konkurrens och att introducera ny pedagogik. De kurser som gavs med hjälp av det tidigare stödet användes i princip endast för att utöka den kom- munala vuxenutbildningen som den var. Skolformen svenska för invandrare, sfi, har som syfte att ge invand- rare kunskaper i svenska språket och kunskaper om det svenska sam- hället och arbetslivet. Dessa kunskaper ska leda till att invandrarna kan ta vara på sina rättigheter, påverka sin situation och fullgöra sina krav och skyldigheter i det dagliga livet. I många kommuner anord- 92 Utbildningsanordnare i utgångsläget nas sfi i anslutning till komvuxenheter och i en del kommuner anlitas studieförbund och folkhögskolor för sfi-undervisningen. Kommu- nerna är huvudmän för sfi, och de har enligt skollagen ansvar för att söka upp dem som har bristande kunskaper i svenska språket och motivera dem att delta i sfi-utbildning. Regelrätt uppsökande verk- samhet från kommunernas sida har dock förekommit mycket spar- samt. Under /96 deltog 51 500 personer i sfi-undervisning. Knappt 32 000 av dem hade utbildning eller mer i bagaget medan cirka 8 500 gått i skola eller mindre i hemlandet. Elever- na hade många olika modersmål varav de vanligaste finns angivna i tabell 5.3. Tabell 5.3 De vanligaste modersmålen för elever inom sfi under /96. Andelen elever med respektive modersmål av det totala anta- let elever. Bosniska/kroatiska/serbiska Källa: , 1997, Skolan i siffror 1997:De 1. Betyg och utbildningsresultat, rapport nr 128, . En tredjedel av eleverna hade bosniska/kroatiska/serbiska som mo- dersmål och talade albanska och det är tydligt att flyktingvågen från kriget i det gav många sfi-stu- derande. En annan stor grupp var de som hade arabiska som moders- mål. Dessa utgjorde av eleverna. Av de drygt 51 000 personerna som fick sfi-undervisning 1995/96 uppnådde den så kallade sfi-nivån och hade därmed avslutat sina sfi-studier. Det var av eleverna som avslutade sin utbildning av någon annan orsak eller tog studieuppe- håll och fortsatte sfi-utbildningen under läsåret 96/97. Det sammanlagda antalet elevtimmar under läsåret var 13 189 000 1. (1997a, 1997b) Utbildningsanordnare i utgångsläget 93 Utbildningsradion, UR, sänder kursprogram och folkbildande pro- gram i radio och TV. Enligt Utbildningsradions avtal med staten ska verksamheten rikta sig mot utbildningsområdena förskola, ung- domsskola, högskola och vuxenutbildning. ska UR ta sär- skild hänsyn till olika grupper av funktionshindrade och till språkli- ga och etniska minoriteter. sände UR TV och radio. Av dessa var TV och radio så kallade 1:a-sändningar, resterande timmar var repriser. Förutom det som sänds på radio och TV finns cirka 7 000 program att låna på bibliotek. Till de program som sänds finns särskilda studiematerial som är framtagna av Utbildningsradion. ger UR förlag ut cirka 50 titlar med kompletterande kurslitteratur och annat faktamaterial. Dessutom finns en del information, övningar till kurser och annat på Utbildningsradions text-TV. har den moderna infor- mationstekniken också börjat att användas. Så gott som samtliga program har sidor på Internet och i många kurser används interaktiv undervisning med hjälp av IT. Utbildningsradions verksamhet för vuxna är anpassad till allt från grundläggande nivå till högskolenivå. Viktiga ämnen är ekonomi, miljö, historia, främmande språk, kultur, samhällsfrågor och kompe- tensutveckling för förskollärare och lärare. fördelades av Utbildningsradions resurser på kategorin högskola och på kategorin vuxenutbildning. UR-programmen inom vuxenutbildningen hade på vardagsförmiddagar en genomsnittlig publik på cirka 40 000 personer. Utbildningsradions kurser går både att följa enskilt och i grupp. Det är vanligt att kurserna används i studiecirklar hos studieförbund och utbildningsföretag, och som en del av personalutbildningen på myndigheter och privata företag. Kurserna på högskolenivå är enbart utformade som distanskurser. Det betyder att den studerande följer kursen hemma och får studierådgivning från en handledare på uni- versitet eller högskola. Den som vill kan sedan tentera vid ett univer- sitet eller en högskola och kan därmed erhålla högskolepoäng för sina studier. (Utbildningsradion, 1994, 1997) överlämnade förslag till regeringen om en omfattande förändring när det gäller Ut- bildningsradion. Förslaget innebar i korthet att UR skulle delas i två företag. Ett företag skulle överta UR:s rätt att sända utbildningspro- 1Summa undervisningstimmar under vilka eleverna varit närvarande under läsåret. 94 Utbildningsanordnare i utgångsläget gram i radio och TV och skulle för det ändamålet få egna digitala ka- naler. Ett annat självständigt företag skulle ta över UR:s program- produktion och utveckla den till att omfatta alla typer av multimedi- ala läromedel. Det företag som skulle sända programmen skulle inte bara sända program från det företag som skulle ta över UR:s pro- gramproduktion, utan också sända program som producerats av uni- versitet, högskolor, folkhögskolor, studieförbund, kommunala sko- lor och andra utbildningsanordnare (, 1997). Regeringen har ännu inte tagit ställning till utredarens för- slag. Sedan höstterminen 1996 pågår en försöksverksamhet med kvalifi- cerad yrkesutbildning på eftergymnasial nivå, allmänt kallad KY. Försöksverksamheten KY har en mycket stark arbetslivsanknytning. Företrädare från arbetslivet utgör en majoritet i ledningsgruppen för varje utbildning för att säkerställa att utbildningarna är anpassade till arbetsmarknadens behov. Utbildningarna är tydligt yrkesinriktade och ska förena en praktisk inriktning med fördjupade teoretiska kun- skaper. En tredjedel av utbildningstiden ägnas åt lärande i arbete och då befinner sig de studerande på en arbetsplats och har tillgång till handledning. Utbildningarna är mellan långa och de flesta av dem är långa. och startade utbildningar om 1 700 heltidsplatser och av dessa utnyttjades 1 695 stycken1. Försöksverksamheten med kvalificerad yrkesutbildning leds av yrkesutbildning. Högskolor, kommuner, gymnasieskolor, komvuxenheter, folkhögskolor och utbildningsfö- retag har inbjudits att utforma kvalificerade yrkesutbildningar och söka medel för dessa hos kommittén. har utbildningar med många olika inriktningar beviljats. Turism, telekommunikation, vård, miljö, ekonomi och teknik är några exempel på de områden som finns representerade. Meningen är att den kvalificerade yrkes- utbildningen ska prioritera områden där det riskerar att uppstå flask- halsar som den ska försöka bryta de traditionella könsrol- lerna på arbetsmarknaden. I tabell 5.4 visas hur sökande och stude- 1Detta är det antal studerande som fanns kvar i utbildning efter att utbildningen startat. Utbildningsanordnare i utgångsläget 95 rande fördelade sig på olika branscher under /97. Dessutom kan man utläsa andelen kvinnor. Ansökningar till och studerande i kvalificerad yrkesutbild- ning branschvis /97. Även andel kvinnor bland de stu- derande. Ekonomi inkl. försäkring, handel, ledning IT inkl. multimedia, grafisk industri Jord, skog, trädgård Övriga branscher t ex radio, TV, hantverk Anmärkning: Antalet studerande är det antal studerande som fanns kvar i utbildning efter utbildningens start. Källa: yrkesutbildning. Försöket med kvalificerad yrkesutbildning upphör när ut- bildningen avslutats för de studerande som togs in vid sista antag- ningen . (Kvalificerad yrkesutbildning, 1997a, 1997b) En arbetsgrupp har tillsatts inom med uppdrag att lämna förslag om hur KY-liknande utbildningar kan inordnas i utbildningssystemet . Arbetsgruppen, som har företrädare från utbildnings-, arbetsmarknads-, närings- och finansdepartemen- ten, kommer att lämna sina förslag till regeringen . Under /96 fanns i 13 universitet och högsko- lor med fasta forskningsresurser, 23 mindre och medelstora högsko- lor, 9 konstnärliga högskolor och 22 vårdhögskolor. Högskolesek- torn bestod således av totalt 67 universitet och högskolor med statlig, eller enskild huvudman. 96 Utbildningsanordnare i utgångsläget Verksamheten inom universitet och högskolor kan delas upp i grundutbildning, forskarutbildning och forskning. Grundutbildning är de inledande studierna i ett ämne upp till kandidat- och/eller ma- gisternivå. Utbildningskapaciteten inom grundutbildningen ökade med /96 och öka- de antalet aktiva doktorander . Högskolesektorn upp- levde således en kraftig expansion . Den största ök- ningen skedde som en medveten politisk satsning bland annat till följd av den höga arbetslösheten. och högskolor gav dessutom plats åt betydligt fler studenter än de fick ersättning för, med stora undervisningsgrupper och överbelast- ning på lärare och lokaler som följd. (, 1997) Som ett led i regeringens strävan att halvera den öppna arbetslös- heten sker nu en ny expansion av det antal platser som staten betalar för. ska 63 000 permanenta nya platser med statlig finansiering ha skapats (Prop. 1997/98:1). Under /96 var det 66 300 personer som påbörjade hög- skolestudier . Det totala antalet studerande inom grundutbildningen uppgick till 286 600 och av dessa var kvinnor. Under det aktuella läsåret var antalet examina på grundnivå 31 600 och av dessa var examina från utbildningar som var eller längre. Det är lätt att tänka på högskolans verksamhet som heltidskurser under hösttermin och vårtermin för relativt unga männis- kor, men det är inte hela sanningen. Det förekommer både hel- och deltidsstudier, distansundervisning och sommarkurser. Under läsår- et 1995/96 utgjorde andelen kurser med långsammare studietakt , andelen distanskurser och andelen sommarkurser av det totala kursutbudet. Dessutom är de studerande inte alltid så unga. För ett stort antal människor är högskolestudier en del av en vidareutbildning eller omskolning mitt i livet. Under /96 var av studenterna eller äldre, som var . var mer än 42 000 studenter eller äldre. Mer än hälften av dessa hade på- börjat högskolestudier och en stor del hade tidigare avlagt en examen på högskolenivå. Den som bedriver studier i normal studietakt erhåller 40 högsko- lepoäng , något som vanligen kräver heltidsstudier . SOU 1998:51 Utbildningsanordnare i utgångsläget 97 Det totala antalet helårsstudenter 1 inom grundutbildningen var 233 100 under /96. Dessa fördelade sig på olika ut- bildningsområden som procentsatserna i tabell 5.5 anger. Andelen helårsstudenter i grundutbildning som befann sig inom olika utbildningsområden under /96. Källa: , 1997, Årsrapport för universitet och högskolor 1995/96 , Det största utbildningsområdet var det samhällsvetenskapliga. studerade inom det tekniska utbildningsområdet och inom det naturvetenskapliga. För att öka rekryte- ringen till de tekniska och naturvetenskapliga programmen och kur- serna har man bland annat infört ett tekniskt/naturve- tenskapligt basår och så kallade med särskilt vuxenstu- diestöd. (, 1997) Av de examinerade i högskolans grundutbildning under femårsperi- oden /88–1991/92 hade övergått till forskarutbild- ning till och med /96. Övergångfrekvensen hade därmed ökat med någon tiondels procent . Det var 3 100 personer som antogs till forskarutbildning /96 och av dessa an- togs närmare hälften till den tekniska eller den medicinska fakulte- ten. Av de nyantagna var eller äldre och andelen kvinnor var av det totala antalet nyantagna. Både medi- anåldern och andelen kvinnor bland de nyantagna har stadigt ökat 1Med helårsstudent avses antalet studenter som har påbörjat studier på en kurs multiplicerat med kursens poäng dividerat med 40. 98 Utbildningsanordnare i utgångsläget SOU 1998:51 under en lång följd av år. De aktiva forskarstuderande var knappt 15 600 under hösttermi- nen 1995 och hur de fördelade sig mellan fakulteter kan utläsas i ta- bellen nedan1. Antal aktiva forskarstuderande vid olika fakulteter Källa: , 1997, Årsrapport för universitet och högskolor 1995/96 , Flest forskarstuderande hade de tekniska, medicinska och samhälls- vetenskapliga fakulteterna, tätt följda av den humanistiska. Under /96 avlades cirka 2 400 forskarexamina och av dessa var 1 600 doktorsexamina och 800 licentiatexamina. Det var av de disputerade som var kvinnor. (, 1997) 5.6.3 Tekniskt/naturvetenskapligt basår fick universitet och högskolor i uppdrag att ge en ettårig utbildning som ger särskild behörighet för högskolestudier inom na- turvetenskap och teknik, det så kallade basåret. Basåret riktar sig till dem som läst något annat på gymnasienivå än gymnasieskolans na- turvetenskapliga linje, tekniska linje eller naturvetenskapsprogram. Syftet med utbildningen är som sagt att få fler till högskolans tek- niska och naturvetenskapliga utbildningar, och de elever som blivit 1Som aktiva studerande räknas dem som har en aktivitetsgrad om . Ingen uppgift om helårsprestationer finns. Utbildningsanordnare i utgångsläget 99 antagna till basåret på en högskola eller ett universitet får därför en garantiplats på en efterföljande högskoleutbildning. Basåret har vi- sat sig framgångsrikt när det gäller övergångsfrekvens till de avsed- da högskolestudierna. Mellan av alla som /95 var registrerade på basåret läste någon naturvetenskaplig el- ler teknisk utbildning i högskolan året därpå. /96 inrättades basår också inom vuxenut- bildning för att öka den regionala spridningen. De som läste basåret i vuxenutbildning fick till skillnad från dem som läste på en högskola inte någon garanterad högskoleplats efter studierna. De fick i stället ett stipendium när de blev klara med sina studier. Den kommunala vuxenutbildningen hade 1 500 basårsplatser /96 och högskolan hade 2 800 platser. Drygt hälften av de studerande var kvinnor. (, 1997) Sedan startat ger inte längre staten särskilt stöd till basår inom den kommunala vuxenutbildningen. Kommunerna har dock rätt att arrangera bland annat basår för statsstödet de får inom . 5.6.4NT-platser med Särskilt vuxensstudiestöd (NT-SVUX) NT-SVUX är en annan satsning för att öka antalet studerande med teknisk och naturvetenskaplig inriktning. Satsningen vänder sig till personer som är och som har ar- betslivserfarenhet. NT-SVUX ger ett begränsat antal personer möj- lighet att studera på ett naturvetenskapligt eller tekniskt program och finansiera sina studier med studiestödet Särskilt vuxenstu- diestöd (SVUX). Detta studiestöd innehåller en större bidragsandel än studiestödet Studiemedel som vanligen används för högskolestu- dier. De som behöver inleda sina studier med ett basår får dock under basåret ansöka om Studiemedel. Sedan när den efterföljande utbild- ningen är avklarad halveras studieskulden för basåret. startade 2 200 personer på någon utbildning inom NT-SVUX och av dessa gick 350 personer basåret. Av de 2 200 personerna var 1 600 kvar i utbildning . (Högsko- leverket, 1997) 5.6.5Yrkesteknisk högskola (YTH) De yrkestekniska högskolorna, YTH, startade sin verksamhet 1975 och de bildades bland annat för att tillgodose industrins behov av kvalificerade yrkesmänniskor. Organisatoriskt tillhör de yrkestek- 100 Utbildningsanordnare i utgångsläget niska högskolorna ett universitet eller en högskola. YTH-utbildning- arna förutsätter att de som påbörjar studier redan har både yrkeskun- skaper och erfarenhet inom sitt yrkesområde och utbildningarna, om 60 högskolepoäng, har en tydlig prägel av vidareutbildning. För be- hörighet till utbildningarna vid YTH krävs yrkesutbildning och yrkesverksamhet inom det aktuella området, eller yrkes- verksamhet inom det aktuella området. Behörighetskraven före- skrivs av . Utbildningar som tillhör YTH finns bland annat inom områdena träteknik, verkstadsteknik, fordonsteknik, textil- och konfektions- produktion samt företagsekonomi och handel. Arbetsmarknadsutbildning är en på arbetsmarknadspolitiska grun- der prioriterad vuxenutbildning som riktar sig till arbetslösa. Det är vidare en omställningsutbildning för dem som behöver förnya sina kunskaper för att fortsätta arbeta inom sina yrkesområden eller dem som behöver ny yrkesutbildning för att byta yrkesinriktning. Beslut om arbetsmarknadsutbildning fattas av arbetsförmedlingen. Arbetsmarknadsutbildningen består av den särskilt upphandlade arbetsmarknadsutbildningen och av arbetsmarknadsutbildning inom det reguljära utbildningsväsendet. en person deltar i ar- betsmarknadsutbildning erhåller han eller hon Utbildningsbidrag (se avsnitt 8.3). Under /96 deltog 217 400 personer i nå- gon form av arbetsmarknadsutbildning. Av dessa deltog ca 87 pro- cent i den särskilt upphandlade utbildningen. Arbetsmarknadsutbildningen ska främst vara yrkesinriktad och syfta till att deltagaren får arbete, men den kan också vara yrkesför- beredande. Den utbildning som erbjuds spänner över ett brett fält av yrkesområden och anpassas ständigt utifrån arbetsmarknadens be- hov. I tabell 5.7 visas den totala – det vill säga både den upphandlade och den reguljära – arbetsmarknadsutbildningen uppdelad på olika utbildningsinriktningar. Den förberedande utbildningen utgjorde av all arbetsmarknadsutbildning under /96, vilket var en ökning från . mins- kade de två andra stora kategorierna, Administration/ADB och Till- verkning, sina andelar till . Utbildningsanordnare i utgångsläget 101 Nya deltagare i upphandlad och reguljär arbetsmarknads- utbildning /96, uppdelade på utbildningsinriktningar. Övrigt (jord, gruv och Källa: , 1997, Konjunkturberoende åtgärder. Årsrapport /96, APra 1997:2, AMS Arbetsmarknadsprogram, . När man ska studera olika utbildningsanordnares andel av arbets- marknadsutbildningen är det lämpligt att endast se på den upphand- lade utbildningen. Privata utbildningsanordnare organiserade bud- /96 utbildning för av deltagarna inom den upphandlade utbildningen. AmuGruppen hade av deltagarna och därefter följde folkbildningen , komvuxenheter samt och gym- nasieskolan vardera. Arbetsmarknadsutbildningen utökades kraftigt i början på 1990- talet för att fånga upp de allt fler arbetslösa. Omfattningen nådde sin kulmen 1992 när det genomsnittliga antalet deltagare var 86 300. tillskapades andra arbetsmarknadspolitiska åtgär- der för de arbetslösa och antalet deltagare i arbetsmarknadsutbild- ning minskade. Till 1995 hade det genomsnittliga antalet deltagare sjunkit till 54 600 personer och 1996 var antalet 45 600. Månadsgenomsnittet personer i arbetsmarknadsutbildning ger ingen bild av antalet personer som kommit i kontakt med arbetsmarknadsutbildning. Eftersom kurserna oftast är kortare än och verksamheten pågår i princip är antalet personer som deltagit i arbetsmarknadsutbildning betydligt fler än det genomsnittliga antalet . Under det 18 månader långa /96 var den genomsnittliga utbildningstiden för dem som lämnade upphandlad och reguljär arbets- marknadsutbildning och det totala antalet deltagare var som nämnts 217 400. Detta motsvarar cirka 145 000 personer grovt omräknat från 18 . (, 1997a, 1997b) 102 Utbildningsanordnare i utgångsläget Den reguljära utbildningen inom arbetsmarknadsutbildningen vänder sig endast till arbetshandikappade per- soner och utomnordiska medborgare som varit arbetssökande vid den offentliga förmedlingen . Behörighetsgivan- de utbildning ska fortsättningsvis i högre utsträckning ske inom det reguljära utbildningssystemet utanför arbetsmarknadsutbildningens ramar och arbetsmarknadsutbildningen ska därmed mer handla om yrkesutbildningar (/98:1). satsas kraftigt på yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning. Den yrkesinriktade arbets- marknadsutbildningen ska öka med 20 000 platser samti- digt som volymkravet inom de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna sänks. (, 1997a) 5.7.1Mål 3-projekt inom kompetensutveckling för arbetslösa är en del av de aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärderna delfinansierade med medel från Europeiska socialfonden inom så kallade Mål 3-projekt. ansvarar för Mål 3-projekten i och gemensamt för dem är att de följer reglerna för de aktiva åtgärder som finns att tillgå. Målet med EU:s Mål 3 är att bekämpa långtidsarbetslöshet och att underlätta för ungdomar och personer som riskerar utslagning att komma in på arbetsmarknaden. Inom Mål 3 finns åtgärderna Kom- petensutveckling, Vägledning och rådgivning, Starta eget och Vä- gar till sysselsättning (datortekens aktivitetsdel). (Arbetsmarknads- styrelsen, 1997b) Det går inte att översätta åtgärden Kompetensutveckling inom Mål 3 till åtgärden arbetsmarknadsutbildning utan förbehåll. Inom åtgärden Kompetensutveckling har ungefär hälften av delta- garna registrerats som deltagare i arbetsmarknadsutbild- ning, medan andra har registrerats som deltagare i arbetslivsutveck- ling, arbetsplatsintroduktion eller datortek.