sou · GMB384 · 1999-01-01 00:00:00 — Det skall fungera som en vägledning i arbetet med att integrera IT i En annan viktig roll för Skoldatanätet är att vara en mötesplats för svenska och utländska skolor som arbetar med internet och IT. I kalendariet finns alla aktuella evenemang och aktiviteter som rör undervisning och IT. I diskussionsgrupper och via anslagstavlan kan man kommunicera med kollegor och andra i skolans värld. På nätet finns adresslistor över många av de skolor i världen som befinner sig på och arbetar med internet. Man kan även diskutera i realtid med kol- legor och andra via någon av de web-chats som erbjuds. Skoldatanätet driver ett antal tjänster avsedda för elever och lärare i den svenska ungdomsskolan. är en tjänst som ger möjlighet att via datorn bläddra i lexikon av god kvalitet, f.n. ett svensk/engelskt och ett svensk/finskt. Länskskafferiet är ett antal länkar inom olika ämnesområden som är kvalitetsbedömda och som kontinuerligt gås igenom av lärare och bib- liotekarier. För att informera om allt nytt som händer på internet ger Skoldatanätet ut en tidning som finns i en nätversion. Material från ett antal dagstidningar och facktidskrifter kan också hämtas från nätet. Vidare finns ett antal projekt för lärare och elever på Skoldatanätet, bl.a. ett konst- och ett musikprojekt. Man kan välja själv om man vill delta eller bara följa aktiviteterna. Det europeiska skoldatanätet, European Schoolnet, tillkom på svenskt initiativ . Syftet är att etablera en multimediaplattform och en ram för ·samarbete mellan skolor i , ·europeiska informationstjänster med pedagogiskt innehåll av god kvalitet, ·samarbete på europeisk nivå mellan nationella skolmyndigheter, universitet och högskolor och företag för att utveckla IT och kom- munikationstjänster i skolorna pedagogiskt, innehållsmässigt och tekniskt, ·fort- och vidareutbildning av lärarna, särskilt i fråga om IT i utbild- ningen. ASKen är universitetens och högskolornas gemensamma system för studieinformation. Där finns alla kurser och utbildningsprogram som erbjuds, med beskrivningar och behörighetskrav, uppgift om utbild- ningen ges på distans eller som sommarkurs m.m. Där finns också pre- sentationer av respektive universitet och högskola, information om stu- dentkårer, studentbostäder och möjligheter till utlandsstudier. Systemet innehåller även information om utbildningsansvariga och studievägledare med adresser och telefonnummer m.m. och högskola ansvarar för att den egna studi- einformationen är tillförlitlig och korrekt. har ett sam- ordnande ansvar för produktionen och tillhandahållandet av databasen. , KunskapsNätet för UTbildning, är en virtuell mötesplats för alla som är intresserade av lärande med IT. Ansvarig för är och Kompetensutveckling () me- dan tekniken är utvecklad av CITU vid . Tanken är att skall vara en inspirationskälla som ständigt skall presentera ny- heter och skapa nya kontakter. I Knutpunkten finns interaktiva mötesplatser där man kan vädra sina åsikter och byta erfarenheter och idéer. I Fråga kan man ställa frågor till pedagoger som försöker ge svar . Även tek- niska frågor skall besvaras . Forskarforum är en interaktiv mötesplats kring forskning om nya former för lärande med IT. Utvecklingsprojekten i skolsatsning redovisas på med aktuell information, pedagogiska erfarenheter, resultat, tips, idéer och adressuppgifter. Där och under övriga rubriker finns ex- empel på metoder och strategier för att utveckla nya former för lärande. Även DUKOM-projektens slutrapporter redovisas på . innehåller också information om konferenser i och i andra delar av världen, riktade till alla stadier i utbildningsväsendet, samt kurser on-line, en sammanställning av litteratur kring IT och lä- rande, uppgifter om svenska och internationella pedagogiska centra m.m. Folkbildningsnätet var från början ett DUKOM-projekt med delfinan- siering från . Det syftar till att dels erbjuda en teknisk plattform för öppet och flexibelt lärande, dels stödja den pedagogiska utvecklingen av öppet och flexibelt lärande inom folkbildningen. Folk- bildningsnätet erbjuder också en mötesplats för alla folkbildare, oavsett organisation, att diskutera gemensamma frågor. Där kan alla studieförbund och folkhögskolor erbjuda cirklar och kurser för deltagare som inte vill eller kan delta i traditionell verksam- het. På nätet skall man kunna följa en kurs oberoende av tid och rum. och folkhögskolor kan utnyttja platser och tjänster på folkbildningsnätet utan kostnad. Projektet administreras av . –1998 handläggs en rad lokala försöksverksamheter inom ramen för folkbild- ningsnätet. Dessa projekt finansieras av . 2.10Distansutbildning och IT-utveckling i vårens propositioner I propositionen (1997/98:62) om Regional tillväxt – för arbete och väl- färd finns bl.a. ett antal förslag om insatser för att förbättra möjlighe- terna till distansutbildning. I propositionen framhåller man att behovet av distansutbildning är stort och informerar om att regeringen har uppdragit åt samtliga univer- sitet och högskolor att prioritera och utöka utbudet av distansutbild- ning, samt att en nationell IT-satsning pågår inom högskoleområdet och biblioteksväsendet med hjälp av universitetsnätet SUNET. När det gäller distansstudier inom folkbildningen framhåller man att olika studerande har olika preferenser och behov kring lärmiljöer och att folkbildningsstudier därför bör kunna bedrivas från hemmet, arbetet, lokala och regionala studiecentra, tillfälliga lärmiljöer för gruppstudier på lokalt initiativ etc. Ett aktivt mäklingssystem för att över hela lan- det göra det möjligt att sammanföra å ena sidan önskemål om aktivite- ter och å andra sidan erbjudanden från olika anordnare bör enligt pro- positionen kunna prövas. Vidare framhålls att folkbildningen har en särskild roll i regeringens ambition att göra ett nationell kulturutbud tillgängligt för alla och att en modell för lokala IT-kulturcentra bör utvecklas. När det gäller vuxenstudier på gymnasienivå vill regeringen förstär- ka och bredda insatserna som görs inom och framför allt pröva om obalansen i möjligheter till utbildning beroende på regio- nala och lokala förutsättningar kan utjämnas ytterligare. Målet bör en- ligt propositionen vara att ge de vuxna som inom har behov av distansutbildning en möjlighet att oberoende av bostadsort få studera på samma villkor som andra. För att det målet skall kunna upp- nås måste de viktigaste delarna av gymnasieskolans utbildningar göras tillgängliga via IT. För att förbättra utbildningsmöjligheterna utanför högskoleorter fö- reslår regeringen att den decentraliserade utbildningen och distansut- bildningen skall byggas ut med minst 1 500 högskoleplatser, 2 000, i första hand inom stödområde 1. Omfattningen av den fortsatta utbyggnaden av distansutbildning inom högskolornas utbildningsut bud, liksom dess inriktning, avser regeringen att återkomma till senare i samband med behandlingen av DUKOMs förslag. I propositionen framhålls också att det då även kan bli aktuellt att ta ställning till frågor som rör formerna för och genomförandet av distansutbildning, bl.a. om modifieringar behöver göras i resurstilldelningssystemet för grundläg- gande högskoleutbildning med hänsyn till målet att främja distansut- bildning. I propositionen framhålls vidare att det finns stor IT-kunskap inom alla delar av utbildningsväsendet, men att den är mycket ojämnt fördelad. Gemensamt för olika utbildningsnivåer är behovet av fortsatt utveckling av IT-baserad pedagogik, teknik och läromedel. Sådan ut- veckling är dock resurskrävande. För att stödja utvecklingen av di- stansutbildning baserad på modern informationsteknik föreslås därför att ett särskilt utvecklingscentrum etableras i . Centrumet skall kunna bedriva sitt utvecklingsarbete både med centrala resurser och med resurser som samverkar nätverksbaserat. Ledningen för centrumet skall enligt förslaget uppdras åt en delega- tion i vilken företrädare för i första hand högskolan och folkbildningen ingår. Delegationen och centrumet skall tillsammans utgöra en statlig myndighet. Kompetens och resurser inom centrumet bör också kunna utnyttjas för den satsning på gymnasiestudier på distans som sker bl.a. inom ramen för . Därför bör även företrädare för vux- enutbildningen ingå i delegationen. Enligt propositionen har regeringen erfarit att skaps- och kompetensutveckling är beredd att stödja den del av cent- rumet, som kommer att vara inriktad mot IT-utveckling för folkbild- ningens behov, med . Regeringen avser att avsätta i första hand för högskolans behov. Dele- gationen bör enligt förslaget inrättas möjligt och centrumet nå- got efter förslag av delegationen. Delegationen får i uppdrag att lämna förslag till inriktning och fortsatt finansiering av verksamheten. Delegationen föreslås även få i uppgift att förfoga över de särskilda högskoleplatser som nämnts ovan. Enligt propositionen om Folkbildning (prop. 1997/98:115) bör folk- bildningen ta på sig viktiga uppgifter på IT-området till nytta för sam- hället och för folkbildningens egen verksamhet. Folkbildningen bör kunna bidra både genom att erbjuda utbildning kring IT och genom att utnyttja IT som redskap i utvecklingen av den egna verksamheten. geringen avser därför att ta initiativ för att påskynda IT-användningen i folkbildningen. I propositionen framhåller man att folkbildningen, med sin stora er- farenhet av att skapa kreativa möten mellan människor, har såväl en möjlighet som en uppgift att utveckla verksamhetsformer som stöds av IT, men som fortfarande baserar sig på samspel mellan människor. I folkbildningsaktiviteten skapas möjligheter att bearbeta informationen så att den kan omvandlas till kunskap. Folkbildningen har också en viktig uppgift i att förbättra möjligheterna till kritisk granskning av de informationsmängder som görs tillgängliga med hjälp av den nya tek- niken. En ökad användning av kommunikationstekniken ger också möjlighet att bredda de diskussioner som folkbildningen grundar sig på och att använda ämnesexpertis som inte finns att tillgå lokalt. För att öka möjligheten att ge en allmän IT-kompetens till hela be- folkningen vill regeringen ge folkbildningen stöd för att ta fram en IT- grundkurs. Vidare vill regeringen ge folkbildningen ökad tillgång till den informations- och kunskapsmängd som förmedlas via IT, genom att möjliggöra även för folkbildningen att ansluta sig till internet med god kapacitet och på förmånliga villkor i stort sett i enlighet med den mo- dell som gällt för folkbibliotekens anslutning till SUNET. Den delega- tion som nämnts ovan bör få i uppdrag att lämna förslag till hur staten kan stödja folkbildningens tillgång till internet på detta sätt. Regeringen vill påskynda det utvecklingsarbete som påbörjats inom ramen för det av regeringen stödda projektet . Detta utvecklingsarbete bör enligt förslaget breddas i avsikt att skapa gemen- samma IT-baserade funktioner för folkbildningen, som kan användas av cirkelledare och lärare vid folkhögskolor för att utforma egna IT- baserade pedagogiska material samt andra gemensamma IT-funktioner. Det utvecklingscentrum som föreslagits får en central ställning i detta arbete. Slutligen understryker man i propositionen att folkbildningen har en särskild roll i arbetet att via IT göra det nationella kulturutbudet till- gängligt i hela landet. I vårbudgeten (prop. 1997/98:150) framhåller man att informationstek- niken betyder mycket för konkurrenskraft och att regeringen har ansvar för att IT och kunskap om IT skall komma så många männi- skor som möjligt till del. IT-politiken skall bl.a. leda till att öka kvin- nors användning av IT. I propositionen pekar man på att regeringen har satsat ca 1,3 miljar- der kronor –1999 på ett nationellt program för IT- Programmet är ett resultat av en överenskommelse mellan regeringen, och företrädare för IT-företagen. Utbild- ningen drivs i projektform inom ramen för arbetsmarknadsutbildningen och beräknas omfatta 10 000 personer som får en hö gkvalitativ utbild- ning. Därmed beräknas risken för flaskhalsar i den snabbt växande ekonomin minska. Därutöver föreslår regeringen att avsätts –2001 för insatser i skolan. Regeringen avser att förelägga ett program för IT i skolan, där utgångspunkten är att alla elever skall ges kunskaper och möjligheter att använda datorer som ett modernt informationsverktyg. Som nämnts ovan skall ytterligare uppgradering av överföringska- paciteten göras inom universitetsdatanätet SUNET. En särskild kom- petensutveckling rörande IT för anställda inom offentlig sektor ser re- geringen som en viktig uppgift . Vidare före- slås en satsning på IT inom kulturområdet. 2.11Några exempel från andra länder Här ges en kort översikt över olika institutioner inom distansutbild- ningsområdet i . En utförligare beskrivning finns i : På Distans – Utbildning, undervisning och lärande som har publi- cerats i delbetänkandet SOU 1998:00. Norsk Forbund for Fjernundervisning (NFF) är en sammanslutning av organisationer, som bland sina 22 medlemmar har ett brett spektrum av institutioner som helt eller delvis ägnar sig åt att bedriva distansutbild- ning. Det innebär att såväl privata distansutbildningsinstitut som skolor för branschutbildning och universitet är medlemmar. NFF har ett sek- retariat och ett kansli i och uppträder som ett samlat organ för medlemmarna gentemot myndigheterna. Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet (KUF) använder NFF som ett samarbets- och kontaktorgan. Departementet har bl.a. uppdragit åt NFF att utreda kvalitetsfrågor kopplade till distansutbild- ning. Det har resulterat i att NFF har utarbetat kriterier och riktlinjer för så kallad kvalitetssäkring för institutioner som bedriver distansut- bildning. NFF är också den norska organisation som granskar om di- stansutbildningsinstitutioner kan vara berättigade till statsbidrag för sin verksamhet. NFF är representerat i nationella kommittéer för EUs olika program. Organisationen är medlem i flera av de internationella organisationerna på området. NFF håller vidare årliga konferenser och ger ut rapporter från dessa liksom från de projekt som organisationen bedriver. Sentralorganet för fjernundervisning på universitets- og högskole- nivå (SOFF) har som övergripande uppgift att stimulera utvecklingen av distansundervisning och flexibla undervisningsformer vid de norska högskolorna. SOFF blev ett permanent organ först , men verksamheten hade satt igång . Idén om att tillskapa ett för högskolorna koordinerande organ på distansutbildningsområdet väcktes , då man i liksom tidigare i hade avfärdat tanken att starta ett . bedrevs SOFF som ett projekt under utprövning och betecknades som ett natio- nellt kunskapsnät. Efter prövotiden blev SOFF en fast struktur i den norska högskoleut- bildningen. Uppdraget fick ett tydligare innehåll. SOFF skall enligt en strategiplan bl.a. ·ge vägledning till studenter och institutioner om distansutbildning, bl.a. om ämnesmässiga metodfrågor, ·koordinera verksamhet som pågår eller planeras inom norsk di- stansutbildning på högskolenivå och knyta ihop de olika ämnesin- stitutionerna i ett nationellt samarbete, ·föreslå utvecklingsprojekt och stimulera till vidareutveckling av de verksamheter som pågår, ·hjälpa och uppmuntra institutioner, som har kompetens inom prio- riterade områden, att utveckla och genomföra distansundervisning på dessa områden, ·ge råd till departementet om hur man skall fördela medel till ett be- gränsat antal utvecklingsprojekt, ·ansvara för utvärdering av projekt och verksamheter inom di- stansutbildning på universitet och högskolor. SOFF tillämpar i sitt arbete en vid definition av begreppet distansut- bildning och menar att det centrala är att tillskapa undervisningssitua- tioner som karaktäriseras av flexibilitet. SOFF har blivit en länk mellan departementets enhet för högskole- utbildning och enskilda högskolor eller flera högskolor i samverkan. SOFF:s uppgift är att prioritera mellan och bereda finansieringen av utvecklingsinsatserna, att samordna dem samt att följa upp dem. KUF fördelar utvecklingsmedel efter förslag från SOFF, som således kan se till att en arbetsfördelning kommer till stånd mellan olika högskole- miljöer och att i vissa fall samarbetsorganisationer skapas. Initiativ till utvecklingsinsatser kan komma från såväl SOFF som högskolorna. KUF hade att fördela till olika ut- vecklingsprojekt. SOFF har genom det Nationale fjernundervisningsnettet skapat en samarbetsorganisation och en marknadsföringsstruktur, där de stude- rande på en web-plats kan överblicka all högskoleutbildning i som går att följa på distans. På den kanalen finns 33 offentliga och pri- vata institutioner för högre utbildning och fyra universitet. SOFF har vidare givit ut en serie rapporter. Av särskilt intresse är Rapport 2/97:Utvecklingen av fjernundervisningstilbudet i norsk högre utdan- ning fram mot 2005. Norsk fjernundervisning (NFU) är en organisation som utvecklar läro- medel för distansutbildning. Den bedriver ingen utbildning i egen regi. Vanligen är det studieförbunden som använder NFU:s material, men även privata kursarrangörer och skolor använder läromedlen. En del av NFU:s produktioner sänds i norsk tv/radio. På många sätt liknar verk- samheten vid NFU den svenska Utbildningsradions arbete. Man arbetar med såväl planering och produktion av tv-program, ljudband och text- böcker som att skapa organisationsformer och kringmaterial för att göra dessa mediepaket till kompletta läromedel. Målgrupperna för läromedlen är vuxna. Det gäller studiematerial för grund- och gymnasieskolenivå samt läromedel och upplysningsprogram inom olika fackområden. NFU har ett särskilt uppdrag att utveckla di- stansläromedel för sådana ämnesområden som inte täcks in av de ordi- narie skolsystemen. Man har också tilldelats ansvar för vissa grupper, t.ex. personer med funktionshinder eller med andra modersmål än norska. Nasjonalt läremiddelsenter (NLS) har ett övergripande nationellt ansvar för läromedel på alla nivåer i det norska utbildningssystemet. NLS skall ge stöd till läromedelsutveckling och initiera materialut- veckling på områden som är dåligt försedda med läromedel. En för distansutbildningen viktig funktion är att NLS byggt upp och anvarar för Norsk database for fjernundervisning. Basen utgör en del av Skolenettet. Den har utvecklats i samarbete mellan NLS, SOFF och NFF. Databasen förtecknar utbildningsutbud från de fristående di- stansutbildningsorganisationer som godkänts av KUF, universitetens och högskolornas distanskurser samt NFU:s läromedelsutbud. Många av distansutbildningsinstitutionerna har en bakgrund som kor- respondensskolor och har därefter utvecklats till institutioner med bre- dare ansats och metodik. Detta gäller även de privata högskolorna, me- dan de offentliga högskolorna först börjat arbeta med distansutbildning. Denna bakgrund i korrespondensmetodiken är en tillgång för norsk distansutbildning. Det finns en bas av kunskaper om de särskilda villkor som distansundervisning och distansstudier ställer och man har kunnat vidareutveckla utbildningssystemen från den grun- den. FB Fjernundervisning har vuxit fram ur Folkets brevskole. Många av kurserna vänder sig till fackförbundens folk och till kommunalt an- ställda, men bredden i kursutbudet är stor. Ett speciellt drag i verksam- heten på FB är att man satsat på en omfattande studieadministrativ ser- vice. Undervisningssekreterare är FB:s första ansikte ut mot de stude- rande, de informerar om kurser och arbetsformer samt löser praktiska problem kring studierna. För direkta handledningsuppgifter engagerar FB ca 250 personer utanför organisationen. NKI Norsk Kunskaps Institutt är en stiftelse som utan vinstintresse har som mål att täcka in utbildningsbehov hos människor oavsett deras bostadsort och deras utgångspunkt för studierna. NKI bedriver omfat- tande utvecklingsarbete och viss forskning inom distansutbildningsom- rådet. Verksamheten bedrivs i fyra delorganisationer, NKI- fjernundervisning, Den Polytekniske Högskolen, NäringsAkademiet och NKI Forlaget. NKI-fjernundervisning är en av största distansutbildnings- organisationer. Kursutbudet omfattar såväl enstaka ämneskurser som hela yrkesutbildningar och högskolekurser. Man arbetar både med tra- ditionella korrespondensstudier och med elektroniskt stöd. Detta kan kombineras med klassrumsstudier på mer än 100 orter. Utbudet omfattar 70 olika längre studieprogram och 300 enstaka kurser. Det innebär att man kommer att ha ca 11 000 aktiva studerande . Att följa en kurs studietakt kostar ca 30 000 Nkr. Även på NKI-fjernundervisning har man satsat på att ha en hög nivå på studerandeservice. NKI:s kompetens på IT-området har lett till att man skapat Net Skolen, som uteslutande använder en web- baserad miljö för sina kurser. NKS är den äldsta av distansutbildningsorganisationer. Den är omvandlad till en stiftelse med sex åtskilda verksamheter varav NKS fjernundervisning är en. NKS-gruppen har bl.a. ett eget förlag och en högskola som främst är inriktad på ekonomiska och administrativa ämnesområden. NKS Fjernundervisning, som har kursutbud på alla studienivåer från grundskola till högskola, med en ämnesmässig koncentration på upp- växt och familj, socialt liv och hälsa, är största utbildare på gymnasial nivå. Undervisningen är här speciellt tillrättalagd för vuxna med skriftligt material samt ljud- och videokassetter. NKS-gruppens hela omslutning är ca 200 miljoner Nkr. Flaggskep- pet NKS fjernundervisning svarar för ungefär hälften av detta. Kursut- budet omfattar ca 200 kurser och antalet studerande är ca 30 000 årli- gen. Merkantile Höyskole etablerades 1996 genom att NKS Höy- skole och gick samman. Högskolans verksamhet är främst inriktad på ekonomiskt administrativa ämnesområden. Studi- erna kan genomföras antingen i en av tre fysiska miljöer, i , eller Bergen, eller på distans eller som kombinationer av detta. Distansundervisningen administreras av NKS fjernundervisning men högskolan svarar för innehållet i kurserna. NKS fjernundervisning samarbetar på samma sätt med flera andra högskolor. En kommitté under KUF lade fram betänkandet Ny kom- petanse, Grunnlaget for en enhetlig etter- og videreutdanningspolitikk (NOU 1997:25). Betänkandet innehöll inom ramen för en nationell handlingsplan ett stort antal förslag om hur utbildningsmöjligheterna för vuxna på alla nivåer skall utökas och organiseras. Genomgående i förslagen var att utbildningsutbuden skall tillgodose behov av flexibilitet, tillgänglighet, öppenhet, hög kvalitet och arbetslivsorientering. Huvudstrategin i den föreslagna efter- och vidareutbildningsreformen var att kompetensut- vecklingen skall kombineras med arbete. Utbildningen skall kunna ge- nomföras i eller i anknytning till bostaden eller på arbetsplatsen och på tider som passar den enskilde studeranden. Som en del av den nationella handlingsplanen föreslogs ett utveck- lingsprogram för bruket av nätbaserade och interaktiva medier i vux- enutbildningen, uppbyggnad av kompetens i mediapedagogik och vux- enpedagogik samt utveckling av utbildningserbjudanden som baseras på de nya möjligheter som informations- och kommunikationsteknolo- gin ger. Några av kommittéledamöterna, däribland ordföranden, såg att en särskild institution, ett , organiserad i samarbete mellan myndigheter och näringslivet/arbetslivet, borde utredas. I så fall skulle en del av de miljöer som redan finns etablerade för flexibelt lä- rande ingå i denna satsning. Andra kommittéledamöter föreslog att man etablerar ett öppet uni- versitetsnätverk med utgångspunkt i de utbildningsmiljöer som redan finns och att SOFF vidareutvecklas till att bli koordinator och pådrivare i vad man kallar Norgesnettuniversitetet. Huvudmän för nätverksuni- versitet skulle vara de högskolor som vill delta i arbetet med flexibel utbildning. Dessa ledamöter ansåg att det även på gymnasienivå är nödvändigt med en ökad insats inom distansutbildning och flexibelt lärande.