sou · GMB3136d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Ett kreditmarknadsföretag som med stöd av 2 kap. 4 § andra stycket fått Finansinspek- tionens medgivande att när verk- samheten påbörjades ha ett lägre bundet eget kapital än mot- svarande fem miljoner ecu, skall om nettovärdet av tillgångarna i företagets verksamhet därefter överstiger eller, om kreditmark- nadsföretaget har sin redovis- ning i euro, ha en kapitalbas som motsvarar minst fem miljoner ecu, beräknat efter den kurs som gällde för beslut om tillstånd enligt 2 kap. 1 §, eller, om kreditmarknadsföretaget tidiga- re har haft sin redovisning i euro, beräknat efter den kurs som gällde vid ingången av det första räkenskapsåret med redo- visning i kronor. Denna lag träder i kraft och tillämpas på räkenskapsår som inleds eller . Lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse Härmed föreskrivs att 5 kap. 1 § samt 6 kap. 7 och 9 §§ lagen (1991:981) om värdepappersrörelse skall ha följande lydelse. Bestämmelser om kapitaltäckning och stora exponeringar finns i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag. talbas får inte understiga det talbas får inte understiga det be- belopp som enligt 2 kap. 5 § lopp som enligt 2 kap. 5 § kräv- krävdes när rörelsen påbörjades. des när rörelsen påbörjades eller, om värdepappersbolaget har sin redovisning i euro, det belopp som enligt 6 § lagen (1999:000) om redovisning i euro för finansiella företag krävdes i eget kapital vid ingången av det redovisning i euro. Om ett svenskt värde- pappersinstitut har fattat beslut som strider mot denna lag eller någon annan författning som reg- lerar dess verksamhet, mot före- skrift som meddelats med stöd av denna lag eller mot bolags- ordningen, får Finansinspek- tionen förbjuda verkställighet av 1Senaste lydelse 1994:2015. 2Senaste lydelse 1994:2015. Om ett svenskt värde- pappersinstitut har fattat beslut som strider mot denna lag eller någon annan författning som reg- lerar dess verksamhet, mot före- skrift som meddelats med stöd av sådan författning eller mot bolagsordningen, får Finans- inspektionen förbjuda verkställig- Har beslutet redan verk- ställts får inspektionen förelägga institutet att göra rättelse, om det är möjligt. het av beslutet. Har beslutet redan verkställts får inspektionen förelägga institutet att göra rättelse, om det är möjligt. Tillstånd som enligt denna lag har lämnats ett svenskt värdepappersinstitut skall återkallas av om: 1.institutet inte från beviljande av tillstånd har börjat driva sådan rörelse som tillståndet avser, eller om institutet förklarat sig avstå från tillståndet, 2.institutet av inte har drivit sådan rörelse som tillståndet avser, eller 3. institutet genom att över- 3. institutet genom att över- träda denna lag eller föreskrift träda en bestämmelse som avses som meddelats med stöd av i 7 § eller på annat sätt visat sig lagen eller på annat sätt visat sig olämpligt att utöva sådan rörelse olämpligt att utöva sådan rörelse som tillståndet avser. som tillståndet avser. Ett värdepappersbolags tillstånd enligt 3 kap. 4 § första stycket 4 och 5 skall återkallas av inspektionen om bolaget inte fullgjort sina skyldigheter enligt lagen (1995:1571) om insättningsgaranti, och inte vidtagit rättelse efter det att inspektionen har förelagt värdepappersbolaget att fullgöra sina skyldigheter med förklaring att värdepappersbolagets tillstånd annars kan komma att återkallas. Ett värdepappersbolags tillstånd skall dessutom återkallas om: 1.bolagets kapitalbas understiger det minsta belopp som föreskrivs i 5 kap. 1 § andra stycket eller och bristen inte har täckts efter det att den blev känd för bolaget, eller 2.någon som ingår i bolagets styrelse eller är verkställande direktör eller dennes ställföreträdare inte uppfyller de krav som anges i 2 kap. 1 § första stycket 4. I fall som avses i tredje stycket 2 får tillstånd återkallas bara om först beslutat att anmärka på att personen ingår i styrelsen eller är verkställande direktör eller dennes ställföreträdare och 1 Senaste lydelse 1997:117. han eller hon, sedan en av inspektionen bestämd tid av högst gått, fortfarande finns kvar i styrelsen eller är verkställande direktör eller dennes ställföreträdare. Denna lag träder i kraft och tillämpas på räkenskapsår som inleds eller . Lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värde- pappersbolag Härmed föreskrivs att 2 kap. 6 och 4 kap. 8 § lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar skall ha följande lydelse. Kapitalbasen utgörs av summan av primärt och supplementärt kapital efter avräkning enligt 7 § och 5 kap. 4 § tredje stycket 2. Det primära kapitalet skall utgöra minst hälften av kapitalbasen. Med primärt kapital avses: A.I bankaktiebolag, kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag eget kapital med undantag för kumulativa preferensaktier, i sparbanker reservfonder, i medlemsbanker och kreditmarknadsföreningar eget kapital med undantag för förlagsinsatser samt i Svenska skepps- hypotekskassan kassans reservfond. Från eget kapital skall undantas uppskrivningsfonder. B.I banker, kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag kapital- andelen av skatteutjämningsreserv och periodiseringsfond. C.I banker och kreditmarknadsföretag kapitalandelen av det belopp som svarar mot bankens eller företagets reserver till följd av avskrivning på egendom som upplåtits till nyttjande. Med supplementärt kapital avses värdet av förlagsandels- lån, förlagslån och andra skuld- förbindelser med en ursprunglig löptid och med rätt till betalning först efter institutets övriga borgenärer, dock sammanlagt högst till ett belopp som motsvarar hälften av det primära kapitalet. Förlags- andelslån, förlagslån och andra skuldförbindelser vilkas åter- Med supplementärt kapital avses värdet av förlagslån och andra skuldförbindelser med en ursprunglig löptid och med rätt till betalning först efter institutets övriga borgenärer, dock sammanlagt högst till ett belopp som mot- svarar hälften av det primära kapitalet. Förlagsandelslån, för- lagslån och andra skuldför- bindelser vilkas återstående löp- 1 Senaste lydelse 1997:463. stående löptid understiger får tas upp till ett belopp som motsvarar högst av det nominella värdet för varje helt år som återstår till förfallodagen. Som primärt eller supple- mentärt kapital får dessutom, efter medgivande av Finans- inspektionen, räknas andra kapi- taltillskott och reserver än som sägs i andra och tredje styckena. tid understiger får tas upp till ett belopp som motsvarar högst av det nominella vär- det för varje helt år som återstår till förfallodagen. Som primärt eller supple- mentärt kapital får dessutom, efter medgivande av Finans- inspektionen, räknas värdet av förlagsandelslån samt andra kapitaltillskott och reserver än som sägs i andra och tredje styckena. nettoposition i annan valuta än för hela verksamheten överstiger av kapitalbasen enligt 2 kap. 6–8 §§ skall kapitalkravet mot- kapitalbasen enligt 2 kap. 6–8 §§ svara av det överskjutande av det överskjutande beloppet. nettoposition i annan valuta än avses den högsta summan av ett högsta summan av ett instituts eller långa nettopositioner i olika nettopositioner i olika valutor. För balanserade positioner i nära korrelerade valutor får tillämpas ett kapitalkrav motsvarande av värdet av den balanserade positionen. Vidare får ett lägre kapitalkrav tillämpas för valutor som omfattas av mellanstatliga bindande överenskommelser om valutakurssamarbete. Efter medgivande av får en simuleringsmetod användas vid beräkning av kapitalkravet enligt denna paragraf. Denna lag träder i kraft och tillämpas på räkenskapsår som inleds eller . lag om ändring i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet Härigenom föreskriv att det i ikraftträdande- och övergångs- bestämmelserna till lagen om (1992:1610) om finansieringsverksamhet skall införas en ny punkt 5 a av följande lydelse. Ett företag som bedriver verksamhet med stöd av punkterna 3-5 får inte byta redovisningsvaluta. Denna lag träder i kraft och tillämpas på räkenskapsår som inleds eller . Om balansomslutningen i den planerade verksamheten kan be- räknas uppgå till högst eller, om med- lemsbanken avser att ha sin redovisning i euro, , får regeringen medge att banken har lägre bundet eget kapital än det som anges i första stycket, dock lägst motsvarande en miljon ecu. Lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker Härmed föreskrivs att 1 kap. 4 §, 2 kap. 4 § och 7 kap. 14 § lagen (1995:1570) om medlemsbanker skall ha följande lydelse Varje medlem skall betala insats i medlemsbanken i enlighet med vad som föreskrivs i stadgarna. Betalningen skall alltid fullgöras i pengar. En medlemsbank skall när bankens rörelse påbörjas ha ett bundet eget kapital som för beslut om oktroj motsvarar minst fem miljoner ecu. I 5 kap. 4 § 5 lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag finns bestämmelser om vad som utgör bundet eget kapital. Om balansomslutningen i den planerade verksamheten kan be- räknas uppgå till högst , får regeringen medge att bolaget har lägre bun- det eget kapital än det som anges i första stycket, dock lägst mot- svarande en miljon ecu. 2.den ort i där styrelsen skall ha sitt säte, 3.de rörelsegrenar som banken avser att driva, 4.villkoren för medlemskap i banken, 5.den insats med vilken varje medlem skall delta i banken och i vilken utsträckning medlemmarna får delta i banken med insats utöver vad de är skyldiga att delta med, 1 Senaste lydelse 1997:915. 6.antalet eller lägsta och högsta antalet styrelseledamöter och revisorer samt eventuella suppleanter, som skall utses av stämman, samt tiden för deras uppdrag, 7.för det fall att fullmäktige enligt 7 kap. 12 § skall finnas, deras befogenhet, hur de skall utses och tiden för deras uppdrag, 8.inom vilken tid och hur föreningsstämman skall sammankallas samt hur andra meddelanden skall komma till medlemmarnas eller fullmäktiges kännedom, 9.vilka ärenden som skall förekomma på ordinarie stämma, 10.vad som skall ske med bankens behållna tillgångar när den upp- löses, samt 11.för det fall att förlagsinsatser som avses i 5 kap. eller insats- emission som avses i 8 kap. 2 a § skall förekomma, vad som skall gälla för dessa. Om medlemsbanken skall ha sin bokföring i euro skall detta anges i stadgarna. I så fall skall medlemsinsatserna anges i denna valuta. Beslut att ändra stadgarna fattas av föreningsstämman. Beslutet är giltigt om samtliga röstberättigade har förenat sig om det. Beslutet är även giltigt, om det har fattats på två på varandra följande förenings- stämmor och på den senare stämman biträtts av minst två tredjedelar av de röstande eller den större majoritet som krävs enligt 15 §. Beslut om införande eller ändring av en sådan bestämmel- se i stadgarna som avses i 2 kap. 4 § andra stycket får verkan vid ingången av det räkenskapsår som följer närmast efter beslutet. Denna lag träder i kraft och tillämpas på räkenskapsår som inleds eller . Lag om ändring i sparbankslagen (1987:619) Härmed föreskrivs att 2 kap. 5 § och 4 kap. 15 § sparbankslagen (1987:619) skall ha följande lydelse. 3.den ort i där styrelsen skall ha sitt säte, 4.de rörelsegrenar som avser att driva, 5.grundfondens belopp samt huruvida hela grundfonden eller del av denna skall betalas tillbaka med eller utan ränta, 7.den kommunala valkorporation som skall förrätta val av huvud- män och, där sådant val skall förrättas av flera korporationer, fördel- ningen av antalet mandat dem emellan, samt ordningen för att åstad- komma en successiv förnyelse av huvudmannakåren och det närmare förfarandet i övrigt vid huvudmannavalen, 8.antalet eller lägsta och högsta antalet styrelseledamöter och revisorer samt eventuella ersättare, som skall utses av sparbanks- stämman, samt tiden för deras uppdrag, 9.sättet att sammankalla sparbanksstämman, samt 10.vilka ärenden som skall förekomma på den ordinarie stämman. Om skall ha sin bokföring i euro skall detta anges i reglementet. I så fall skall grundfonden anges i denna valuta. Beslut att ändra reglementet fattas av sparbanksstämman. Beslutet är giltigt om det har biträtts av minst två tredjedelar av de på stämman närvarande huvudmännen. 1 Senaste lydelse 1991:1681. Ett beslut om ändring av reglementet skall, sedan ändringen har stadfästs, genast anmälas för registrering. Beslutet får inte verkställas förrän registrering har skett. Beslut om införande eller ändring av en sådan bestäm- melse i reglementet som avses i 2 kap. 5 § andra stycket får verkan vid ingången av det räkenskapsår som följer närmast efter beslutet. Denna lag träder i kraft och tillämpas på räkenskapsår som inleds eller . Lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) Härmed föreskrivs att 2 kap. 5 § och 9 kap. 14 § försäkringsrörelse- lagen (1982:713) skall ha följande lydelse. Bolagsordningen skall ange för samtliga försäkringsbolag 2.den ort i där bolagets styrelse skall ha sitt säte, 3.föremålet för bolagets verksamhet, varvid det särskilt skall anges om verksamheten skall avse såväl direkt försäkring som mottagen återförsäkring, 4.om bolaget skall driva försäkringsrörelse utanför Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), 5.antalet eller lägsta och högsta antalet av de styrelseledamöter, revi- sorer och eventuella styrelsesuppleanter, som får utses av bolagsstäm- man, samt tiden för styrelseledamöternas och revisorernas uppdrag, 6.sättet att sammankalla bolagsstämman, 7.vilka ärenden som skall förekomma på den ordinarie stämman, 8.de regler enligt vilka bolagsstämman får förfoga över bolagets 9.i vilken utsträckning bolaget är skyldig att teckna återförsäkring, för försäkringsaktiebolag 10.aktiekapitalet eller, om detta utan ändring av bolagsordningen skall kunna bestämmas till lägre eller högre belopp, minimikapitalet och maximikapitalet, varvid minimikapitalet inte får vara mindre än en fjärdedel av maximikapitalet, 11.aktiernas nominella belopp, 13.regler för hur rösträtten skall utövas och hur beslut skall fattas på bolagsstämman, varvid särskilt skall anges om och i vilken utsträckning delägarnas rösträtt skall utövas genom utsedda delegerade samt i vilken utsträckning rösträtt skall tillkomma garanterna, 1 Senaste lydelse 1995:779. 14.intill vilket belopp och i vilken ordning delägarna är personligen ansvariga för bolagets förpliktelser, om inte uteslutande bolagets till- gångar svarar för bolagets förpliktelser, 15.antal och sammanlagt belopp av de försäkringar som skall vara tecknade innan bolaget kan anses bildat, 16.vilken begränsning som skall gälla för mottagen återförsäkring i förhållande till den direkta försäkringen, om verksamheten avser såväl direkt försäkring som mottagen återförsäkring, 17.i vilken ordning garanterna skall betala in det tecknade garanti- kapitalet samt 18.om och i vilken ordning ränta skall betalas på garantikapitalet och vinst delas ut till garanterna och i vilken ordning garantikapitalet skall återbetalas. I fråga om publika försäkringsaktiebolag, vars firma inte innehåller ordet publikt, skall i bolagsordningen anges beteckningen (publ) efter firman. Om bolaget skall ha sin bok- föring i euro så skall detta anges i bolagsordningen. I så fall skall i förekommande fall aktie- kapitalet anges i samma valuta. Beslut att ändra bolagsordningen fattas av bolagsstämman utom i de fall som avses i 4 kap. 15 § andra stycket. I fråga om försäkringsaktie- bolag är beslutet giltigt om det har biträtts av aktieägare med två tredjedelar av såväl de avgivna rösterna som de vid stämman företrädda aktierna, om inte något annat följer av 16 §. I fråga om ömsesidiga försäkringsbolag är beslutet giltigt om det har biträtts av två tredjedelar av samtliga röstande. Beslut om införande eller ändring av en sådan bestäm- melse i bolagsordningen som av- ses i 2 kap. 5 § tredje stycket får verkan vid ingången av det räkenskapsår som följer närmast efter beslutet. Denna lag träder i kraft och tillämpas på räkenskapsår som inleds eller . Med anledning av det förestående europeiska valutasamarbetet till- kallade regeringen genom beslut en särskild utredare (dir. 1997:76) med uppdrag att undersöka vilket behov svenska aktie- bolag, bankaktiebolag och försäkringsaktiebolag har av att kunna ange aktiekapital och akties nominella belopp i annat än svensk valuta. Utredaren skulle vidare undersöka vilket behov svenska företag har av att kunna upprätta sin finansiella redovisning i euro. Sakkunniga och experter samt sekreterare för- ordnades . Vid sammanträde antog utredningen namnet Utredningen om aktiekapital och redovisning i utländsk valuta. Utredningsarbetet skulle göras i två etapper. I enlighet med direktiven redovisades resultatet av arbetet under den första etappen i delbetänkandet Redovisning och aktiekapital i euro och annan utländsk valuta (SOU 1997:181). Utredarens överväganden innebar sammanfattningsvis följande. Svenska företag bör ges möjlighet att upprätta sin redovisning i euro, men inte i annan utländsk valuta. Detta bör dock inte gälla finansiella företag som inte bedrivs i aktiebolagsform, främst ömsesidiga försäkringsbolag och sparbanker. Svenska aktiebolag, bankaktiebolag och försäkringsaktiebolag bör, om de har sin redovisning i euro, också vara skyldiga att ha sitt aktiekapital i euro. Aktiebolagslagens regler om att varje aktie skall ha ett nominellt belopp bör ersättas av regler om s.k. kvotaktier. Sedan delbetänkandet remissbehandlats har utredaren genom tilläggsdirektiv (dir. 1998:28) fått i uppdrag att ytterligare analysera det företagsekonomiska behovet av en lagstiftning som gör det möjligt för svenska företag och för utländska filialer i att ha sin redovisning och sin bokföring i euro i stället för i svenska kronor. Utredaren skall vidare analysera de makroekonomiska konsekvenserna som en eventuell övergång till aktiekapital och redovisning i euro kan medföra. Utredaren skall parallellt med de företagsekonomiska och makroekonomiska analyserna fullfölja sitt uppdrag, såvitt gäller redo- visning och aktiekapital i euro, och lägga fram förslag till lagändringar som gör det möjligt för svenska företag och utländska filialer i att ha sin bokföring och upprätta sin offentliga redovisning i euro samt för svenska aktiebolag, bankaktiebolag och försäkringsaktiebolag att därvid ha sitt aktiekapital i euro. Utredaren skall vidare överväga de särskilda problem som kan vara förknippade med redovisning i euro i vissa finansiella företag, ta ställning till om alla finansiella företag bör ges möjlighet att redovisa i euro och, om så bedöms vara fallet, utarbeta förslag till nödvändiga lagändringar avseende dessa företag. Utredaren skall dessutom utarbeta förslag till de lagändringar som bedöms vara nödvändiga för sådana föreningar som väljer att upprätta sin redovisning i euro. Utredaren skall slutligen lämna förslag till de regler om omräkning från euro till kronor som behövs för beskattnings- och statistikändamål. Tilläggsdirektiven har tillsammans med de ursprungliga direktiven upptagits som Bilaga 1 till detta betänkande. 2 Den europeiska valutaunionen I enlighet med det övergångsscenario som fastställdes av vid inleddes den första fasen i övergången till den gemensamma valutan, euron, , då EU:s stats- och regeringschefer beslutade om att 11 länder skall delta i valutaunionen. deltar inte i valutaunionen. inleds den andra fasen. Då blir euron en självständig valuta och om- räkningskurserna mellan euron och de deltagande länderna låses oåterkalleligen. Den , , startar då sin operativa verksamhet och en gemensam penningpolitik införs. Euro- sedlarna och euromynten introduceras i den tredje fasen, vilken skall starta . Under denna fas, som skall begränsas , kan euron och de nationella valutorna användas parallellt. Efter denna fas blir euron det enda legala betalningsmedlet i medlemsstaterna. De nationella sedlarna och mynten dras in. (Ds 1997:59 s. Regeringen har i prop. 1997/98:25 föreslagit att inte bör införa euron som betalningsmedel här i landet, då den tredje etappen av EMU inleds. bör emellertid hålla dörren öppen för ett senare svenskt deltagande i valutaunionen. Om regeringen finner att bör delta i skall frågan underställas svenska folket för prövning. Europeiska Kommissionen har i samråd med kontaktkommittén för redovisningsfrågor undersökt hur den befintliga europeiska redovisnings- lagstiftningen kan användas vid införandet av euron. Kommissionen har publicerat resultatet av sina undersökningar i en skrift med titeln visning för införandet av euron. Av skriften framgår bl.a. följande. Övergången till den gemensamma valutan kommer att ske i tre faser, för vilka bestämda datum har fastställts. – Den ekonomiska och monetära unionen inleds kommer att upprättas så snart det är känt vilka länder som kommer att delta i den tredje etappen av EMU. Villkoren för hur den gemensamma penning- och valutapolitiken skall bedrivas kommer att fastställas och tillverkningen av sedlar och mynt i 74 Den europeiska valutaunionen euro kan börja. Förberedelserna i de deltagande medlemsstaterna kommer att intensifieras under denna fas, särskilt i offentliga förvalt- ningar, banker och finansiella institut. Ekonomin i stort kommer att fort- satta att fungera som förut, dvs. på grundval av de nationella valutorna. – Faktisk början för den ekonomiska och monetära unionen Denna fas slutar och börjar då omräkningskurserna mellan euron och de deltagande nationella valutorna oåterkalleligen låses och euron blir en egen valuta. Valutorna för de deltagande medlemsstaterna kommer att ersättas av euron som kommer att uttryckas både i sin egen enhet (), i sina underenheter () och i de nationella valutaenheterna, dvs. de tidigare nationella valutorna för de deltagande medlemsstaterna. De ekonomiska aktörerna kan också börja använda enheten euro. De företag som har mest verksamhet inom internationell eller europeisk handel är de som troligen tidigast kommer att gå över till euron för hela eller del av sin verksamhet. De nationella förvaltningarna kommer också att fortsätta att aktivt förbereda sin egen övergång om de inte redan genomfört den. De kommer att förse ekonomiska aktörer och konsumenter med den nödvändiga informationen om införandet av den gemensamma valutan. – Definitiv övergång till euron 1.Efter kommer belopp som fortfarande var uttryckta i de deltagande medledlemsstaternas nationella valutaenheter att betraktas som uttryckta i enheten euro, omräknat enligt de officiella kurserna. 2.Senast och (som fastställs av varje medlemsstat, dock högst ) kommer de nya eurosedlarna och euromynten att sättas i omlopp som ersättning för sedlarna och mynten i de gamla nationella valutaenheterna. Denna fas bör inte vara längre än vad som är strikt nödvändigt för att eliminera de komplikationer för valutanvändarna som kan bli följden om nationella valutaenheter fortsätter att vara i omlopp jämsides med den gemen- samma valutaenheten . Operationen kommer att vara avslutad (senast) då eurosedlar och euromynt kommer att vara de enda sedlar och mynt som är lagligt betalningsmedel i de deltagande medlemsstaterna. Den europeiska valutaunionen 75 Kommissionen drar följande tre slutsatser av sin undersökning. 1.Införandet av euron kan hanteras inom ramen för den befintliga europeiska redovisningslagstiftningen. 2.Införandet av euron gör det inte nödvändigt att införa ytterligare gemenskapslagstiftning, varken för att ändra befintliga direktiv eller för att ytterligare harmonisera normer. 3.Medlemsstaterna kan använda den befintliga redovisningspraxis som är tillåten enligt redovisningsdirektiven för övergången till euron. 76 Den europeiska valutaunionen 3Sammanfattning av utredarens tidigare slutsatser Utredaren föreslog i sitt delbetänkande Redovisning och aktiekapital i euro och annan utländsk valuta (SOU 1997:181) att möjlighet öppnas för de företag som så vill att upprätta sin löpande redovisning och finansiella redovisning i övrigt i euro.