sou · GMB325d2 · 1999-01-01 00:00:00 — INTEGRA är ett annat initiativ inom Europeiska socialfonden, som syftar till att finansiera åtgär der i socialt eftersatta stadsdelar genom att för ena ett lokalt tillvägagångssätt för för nyelse av områ- det med sysselsättningsåtgär der. Många av de erfarenheter vi har funnit av förändr ings- och för nyel- searbete i utsatta stadsdelar i finner vi också i flera europe- iska länder. Problemens dignitet är dock avsevärt stör re i dessa län- der än i . Insatserna påverkar inte segregationen nämnvärt, 136 Internationella erfarenheter SOU 1998:25 men de upplevs positivt av invånarna i de utsatta stadsdelarna och medverkar till vissa förbättr ingar av deras levnadsvillkor. En tydligt trend i är att allt fler länder öv erger de tillfälli- ga, projektinriktade arbetsmetoderna till för mån för långsiktig a, kontinuerliga och tvärsektoriella program för stor stadsutveckling. Flera av dessa program tillämpar partnerskapsmodeller för a tt över- vinna hinder för en lokal ekonomisk utveckling genom att få exter- na och interna aktör er att samarbeta. Detta är en policyinriktning som har nära släktskap med EU:s pla- nerade politik för urban utveckling, som slutgiltigt ska presenteras vid konferensen . Arbetsmarknadsinsatser och fysisk upprustning tillsammans med ett aktivt boendedeltagande intar en central plats inom programmen. Av särskilt intresse är de upphandlingsregler som tillämpas i vid bostadsupprustning, som för eskriver att en viss andel av arbetskraften ska utgör as av bostadsområdets arbetslösa invånare. Härigenom åstadkoms en sysselsättningsökning som de arbetslösa får arbetsli vserfarenhet och kompetensutveckling. De internationella erfarenheterna pekar också på vikten av att åstadkomma en allsidig hushållssammansättning , minska andelen bidragsberoende och stör ande hushåll samt involvera polisen och utbildningsväsendet i åtgär dsprogrammen i de utsatta stadsdelarna. Arbetsmarknads- och utbildningspolitik 137 I detta kapitel ska vi belysa vilka insatser som gör s inom arbets- marknads- och utbildningsområdet, både på na tionell och lokal nivå. Vi ska särskilt analysera vilka möjligheter dessa insa tser har för a tt åstadkomma en positiv förändr ing av invånarnas levnadsvillkor i de utsatta stadsdelarna. Den svenska arbetsmarknads- och arbetslivspolitiken är integrerade delar av den ekonomiska politiken. Arbetsmarknadspolitikens upp- gift är i för sta hand att främja en väl fung erade matchning mellan lediga platser och arbetssökande samt a tt speciellt stödja per soner med särskilda svårigheter att skaffa och behålla ett arbete. På så sätt undviks inflationsdrivande flaskhalsar å ena sidan och långtidsar- betslöshet oc h utslagning från arbetsmarknaden å andra sidan. Därmed blir det möjligt a tt kombinera en ökad tillväxt oc h syssel- sättning med låg inf lation och minskad arbetslöshet. Regeringen understryker höstbudget att de arbetsmark- nadspolitiska medlen måste användas mer strategiskt för a tt priorite- ra bekämpningen av långtidsarbetslösheten. De arbetsmar knadspoli- tiska resurserna måste i för sta hand riktas till personer med en svag ställning på arbetsmar knaden såsom ungdomar, arbetshandikappade och invandrare som i stör re utsträckning än andra arbetssökande r is- kerar att bli långtidsarbetslösa. Sär skilda satsningar gör s på utbild- ning inom IT-området och mot ungdomsarbetslöshet. Regeringens ambition är att ha en stark inriktning mot aktivitet framför passivitet. Arbets- och kompetenslinjen ska vara grundläggande. I många västerländska länder har arbetsmar knadspolitiken av tra- dition varit en del av socialpolitiken. Arbetsmarknadspolitiken har därför huvudsaklig en handlat om att garantera de arbetslösa en för - sörjning via någ on form av kontantstödssystem. Denna politik går ofta under benämningen kontantlinjen. har kon- tantlinjens dominans inom EU-länderna successivt minskat till för - mån för arbetslinjen. Vi återkommer till detta längre fram. 138 Arbetsmarknads- och utbildningspolitik SOU 1998:25 I har ett kontantstöd i huvudsak setts som en kortsiktig lösning under en omställningsper iod, i avvaktan på att få delta i akti- va åtgär der. Denna inriktning, som kallas för arbetslinjen har b livit kännetecknande för den svenska arbetsmarknadspolitiken. Det svenska synsättet innebär att arbetsmarknadspolitiken har fått en nära koppling till bland annat regional-, närings- och utbildnings- politiken. Staten har huvudansvaret, både ekonomiskt och verksam- hetsmässigt, för de arbetsmar knadspolitiska åtgär derna. Nittiotalets stora ökning av arbetslösheten har medför t att arbets- marknadspolitiken blivit ytterst ansträngd. () har aldrig varit dimensionerat för a tt ta hand om effekterna av massarbetslöshet oc h ställs det dessutom sparkrav på organisationen. Kvaliteten i åtgär derna har fått komma i andra hand till för mån för mer uttalade kv antitetskrav. Kommunernas roll i arbetsmarknadspolitiken har fått en ökad betydelse. Särskild stor betydelse har kommunerna haft vad gäller genomför andet av arbetsmarknadspolitiska program för olika g rup- per, såsom arbetshandikappade i skyddat offentligt arbete (OSA) och program för arbetssökande f lyktingar. Från har kommunerna också ett samlat ansvar för arbetslösa ungdomar fr am till det år de fyller 20. Kommunerna har också fått möjlighet a tt påverka arbetsmark- nadsutvecklingen genom länsarbetsnämnder nas arbetsför medlings- nämnder. En sådan nämnd utgör ett or gan för samarbete i lokala arbetsmarknadsfrågor i syfte att utforma den arbetsmarknadspolitis- ka verksamheten utifrån lokala för utsättningar och behov. Nämnderna ska även samverka med för säkringskassan. Härigenom ska dels en bättre kvalitet i åtgär derna åstadkommas, dels en för - bättrad resursanvändning. Nämnderna har också möjlighet a tt initiera lokala arbetscentra där kommersiell verksamhet för tillfällig a arbeten varvas med olika arbetsmarknadspolitiska program. Ordför anden samt en majoritet av ledamöter na i nämnden ska utses av kommunen. I nämnden ska även finnas representanter från det lokala när ingslivet och arbetstagaror- ganisationer. Ett antal arbetsför medlingsnämnder ingår i en för söksverksamhet som skulle pågå till , men verksamheten har fått s för längning. har presenterat en utvärdering av för söksverksamheten som visar på en hög re effek- tivitet i för söket än i de ordinarie arbetsmarknadsåtgär derna. I för sö - ket har insatserna i hög re utsträckning lett till arbete. Åtgär derna har också varit billigare jämför t med ordinarie åtgär der. Arbetsmarknads- och utbildningspolitik 139 till det bättre resultatet är sannolikt att åtgär derna i hög re grad inne- hållit moment av arbete och även insatser som underlättar en mer direkt övergång till arbete. Det som framför allt skilde åtgär derna inom för söksverksamheten från de traditionella åtgär derna var kom- binationen av åtgär der samt tiden som individerna deltar, eller pla- neras delta, i olika insatser. För söksverksamheten ger möjlighet a tt anvisa åtgär d med längre varaktighet än vad som i regel är möjligt inom ramen för r eguljära åtgär der, enligt RRV. Det bör påpekas a tt RRV:s utvärdering är gjort på ett tidigt stadium, vilket gör det svår t att säga något bestämt om för söksverksamheten. RRV visar vidare att den friare resursanvändningen som arbets- för medlingsnämnderna fått tillämpa har inne burit att verksamheten har kunnat anpassas efter individuella behov och lokala för utsätt- ningar. Utvärderingen visar vidare att hindren för effektiva åtgär der inte ligger i enskilda regler, utan i den sammantagna komplexiteten i det arbetsmarknadspolitiska regelverket. Exempel på lokal samverkan pågår ett antal så kallade SOCSAM-pr ojekt, som syf- tar till en finansiell samverkan mellan socialtjänst, hälso- och sjuk- vård och socialför säkring, men som också har betydelse för arbets - marknadspolitiken. I bland annat kommun och borgs stad finns det sådana. I den för sta lägesrapporten över projekt från och Riksför säkrings- verket framgår att projektet bygger på en ny politisk beslutsordning. Genom ett beställarförb und och ett samarbetsråd samt en styrelse som består av de tre huvudmännen har för söksverksamheten drivits. I rapporten skriver man vidare: .. ett omfattande och djupgående utvecklingsarbete har åstadkommits inom ramen för för söksverksamheten. Betydande insatser har vidtagits för upptäc kt och kart- läggning av brister i samverkan och andra problem som berör effektiviteten i offent- liga tjänster. För sök et kan i sig redovisa sannolika effekter hos utvalda målgrupper. och dess lokala representanter för efaller vara en strategisk aktör i samverkan, särskilt i rehabiliteringsarbetet. Det för eligger dock svårigheter med att särskilja specifika för sökseffekter från generella utvecklingstendenser. i borg är för lagt till . Projektets målgrupper är personer i riskzonen för lång a sjukskrivningar eller för tidspensionering. Syftet är att minska kostnaderna för sjukskr iv- ning, arbetslöshet oc h socialbidrag, för korta behandlingsprocesserna och ta bort flaskhalsar. Ytterligare syften är att minska långtidsar- betslösheten för a tt svaga grupper ska kunna komma in på arbets- 140 Arbetsmarknads- och utbildningspolitik marknaden eller i övr igt få meningsfulla arbetsuppgifter. I och med att projektet samarbetar med i borg är det möjligt a tt tillvarata hela den arbetsmarknadspolitiska arsenalen i projektet. Eftersom denna verksamhet inte har pågått under någ on är det naturligtvis svårt att få fram några slutsatser. Regeringen betonar i vårpropositionen 1996/97:150 att lokala lös - ningar baserade på nationella mål ska prioriteras framför centr al- styrning. Dessvärre har det så kallade volymkravet kommit att mot- verka detta. Kravet som ställts på att uppnå vissa volymer i arbetsmarknadspolitiska åtgär der har begränsat möj - ligheterna i valet av åtgär der och därmed möjligheter na till lokala lösning ar. Kvaliteten i åtgär derna har fått komma i andra hand till för mån för mer uttalade kv antitetskrav. () uppmärksammar denna motsättning i sin utvär dering av för söks - verksamheten med arbetsför medlingsnämnder. Arbetsför medlings- nämnderna ansåg att de hög a volymkraven leder till billiga, men ineffektiva insatser som enbart leder till rundgång, men sällan till reguljära jobb. Volymkravet uppmärksammades också vid de seminarium som genomför de med lokala representanter från de kommuner och statliga myndigheter som deltar i för söksverksamhe- ten kring arbetsför medlingsnämnder. Man underströk ofta behovet av en förändr ing av verksamhetsinriktningen, som tar sin ut- gångspunkt i de lokala aktör ernas önskemål. Det bör till e xempel vara möjligt a tt från lokalt håll få sa tsa på en bra arbetsmarknadsut- bildning som man vet leder till arbete, även om den är dyr. Vem och hur många är i arbetsmarknadsåtgär d? Arbetsmarknadspolitiska åtgär der är till för alla människ or som är arbetslösa. Detta gäller oa vsett om man är ansluten till arbetslös - hetsför säkringssystemet, kontanta arbetsmarknadsstödet eller oför - säkrad och får socialbidrag som för sörjningser sättning. I genomsnitt deltog 191 000 arbetslösa i någ on form av arbetsmarknadsåtgär d . Motsvarande antal i de berör - da storstadskommunerna var 32 954. De utomnordiska medborgarna är en prioriterad grupp inom ar- betsmarknadspolitiken. Detta innebär bl.a. att andelen utomnordiska Arbetsmarknads- och utbildningspolitik 141 medborgare i arbetsmarknadsåtgär der ska vara fler än andelen ar- betslösa inom g ruppen. –97 har andelen i arbetsmarknadsåtgär der varierat mellan 12–medan ande- len arbetslösa uppgått till 10–11 pr ocent.26 Arbetsmarknadsutbild- ning är den åtgär d som har den högsta andel utomnor diska medbor- gare, där de utgjorde av deltagarna. av de som deltog i arbetslivsutveckling (ALU) var utomnor- diska medborgare. Deras andel av arbetsplatsintroduktion (API) var . Äv en när det gäller r ekryteringsstöd nåd de ande- len utomnordiska medborgare en relativt hög nivå. har för sökt a tt få de berör da storstadskom- munerna att redovisa deras andel arbetslösa som endast har socialbi - drag som för sörjningskälla samt hur mång a av dessa som är i någ on form av åtgär d. Detta har tyvärr visat sig omöjligt av en rad skäl. Länsarbetsnämnder na () i storstadsregionerna har däremot vissa uppgifter som kan ligga till grund för en r imlig uppskattning. Arbetsför medlingen registerar de arbetslösa i tr e kategorier: arbets- lösa med a-kassa, arbetslösa med KAS , arbetslösa utan för säkring eller utför säkrade. Den sistnämnda kategorin består huvudsakligen av personer som för sörjer sig g enom socialbidrag. Av nedanstående tabell framgår att andelen arbetslösa oavsett kategori som är i åtgär d, är i genomsnitt . Det framgår också att andelen åtgär der är proportionellt för delade efter varje kategori, dvs. gruppen arbetslöshetsför säkrade utgör dr ygt 60 pro- cent av de samtliga inskrivna och tar också av åtgär derna i anspråk. Tabell 1: Andel av samtliga inskrivna hos arbetsförmedlingen, respektive i åtgär d. Arbetslösa som är oför säkrade 1997/98:1 utgiftsområde 14, s. 25. 142 Arbetsmarknads- och utbildningspolitik En rik flora av arbetsmarknadsåtgär der Det finns en rik flora av arbetsmarknadsåtgär der som har skapats . Med tanke på att omkring 200 000 människor del- tog i genomsnitt i någ on form av åtgär d , så är det för ståeligt att verksamheten kostar. blev kostnaden för . Vi ska i detta sammanhang beskriva några av dessa åtgär der som är vanliga i storstäderna och i dess utsatta stadsdelar. Gemensamt för flertalet åtgär der är att de i regel inte ges längre än . Arbetsmarknadsutbildning är främst en omställningsutbildning för arbetslösa som behöv er för nya sina kunskaper för a tt kunna fortsät- ta arbeta inom sina yrkesområden eller dem som behöv er en ny yrkesutbildning för a tt kunna byta yrkesinriktning. Utbildningen ska ha en klar yrkesinriktning. hade arbete efter avslutad utbildning. Motsvarande andel under /96 var . Andel i arbete efter åtgär d var 1997. Arbetslivsutveckling (ALU), som inrättades , är den i sär - klass vanligaste åtgär den. Dess syfte är ge de arbetslösa möjlighet a tt bibehålla sin kompetens och sina kontakter med arbetslivet. Åtgär - den används inom alla sektorer, men en viss restriktivitet ska gälla gentemot det privata näringslivet för a tt undvika undanträngningsef- fekter. ALU har varit begränsat med möjlighet till för längning, men i och med /98 ska tidsbegräns- ningen upphör a. Det var ytterst få, , som efter denna åtgär d hade ett arbete. En utvärdering som genomför de visar att ALU har mycket goda psykosociala effekter på deltagarna.27 av deltagarna mådde bättre under ALU jämför t med när de var öppet arbetslösa. Utvär deringen visade dessvärre att ALU medför a tt arbetssökandet b land deltagarna minskade betydligt. Hälften av del- tagarna sökte inte arbete öv erhuvud taget. Äv en undanträngnings- effekten av ALU var relativt stor, enligt utvärderingen. 27 Utvärdering av den arbetsmarknadspolitiska åtgär den Arbetslivserfarenhet, ALU, rapport från , 1996. Arbetsmarknads- och utbildningspolitik 143 för allt inom den offentliga sektorn som man missbrukade möjlighe - ten att tillsätta ALU för a tt minska arbetsbelastningen för or dinarie personal. Arbetsplatsintroduktion (API) syftar i likhet med ALU att ge de arbetslösa kontakter med arbetslivet och öka der as kompetens. API inför des och ersatte tidigare praktikformer såsom invandrar- praktik, akademikerpraktik, m.fl. Trots sina likheter med ALU så var det nästan fler som hade ett arbete efter åtgär den , dvs. Individuellt anställningsstöd , som ersätter beredskapsarbete, utbildningsvikariat och rekryteringsstöd , är en sär skild satsning för a tt underlätta för långtidsarbetslösa a tt komma in på arbetsmarknaden. Stödet lämnas för tillsvidar eanställ- ning, provanställning och andra tidsbegränsade anställningar. Av dem som erhållit ett arbete med rekryteringsstöd hade dr ygt 67 pro- cent ett arbete efter åtgär den . Datortek inför des och vänder sig till arbetslösa ungdomar och syftar till att erbjuda kunskaper i informations- och datahante- ring. Deltagarna medverkar parallellt i olika yrkesväglednings- och jobbsökar aktiviteter. Det när någ ot fler som efter avslutat datortek- program som hade ett arbete i jämför else med de som deltog i ALU, . börjar ungdomar na studera istället. Kommunerna ska ha möjlighet a tt erbjuda arbetssökande ungdomar mellan 20–en så kallad utvecklingsgaranti. Har den arbetsökande inte inom 100 da gar skaffat sig en meningsfull syssel- sättning öv ergår ansvaret för aktivering till kommunen. Aktiviteter- na ska syfta till att utveckla den enskildes möjligheter a tt för sörja sig själv . Aktiviteten ska utformas med skälig hänsyn till den enskildes individuella önskemål och för utsättningar. 144 Arbetsmarknads- och utbildningspolitik lingsinsatserna bör nor malt inte omfatta mer än . Därefter ska individen pröva sina möjligheter a tt själv skaffa sig ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden med den ersättning hon eller han hade för e den kommunalt anordnade utveck- lingsinsatsen. Ungdomarnas ersättningar vid deltagande i insatserna kommer att variera beroende på om de är arbetslöshetsför säkrade eller socialbidragsberättigade. Ungdomar som varken är för säkrade eller socialbidragsberättigade får endast ett skattefritt bidrag om , vilket motsvarar ett beskattat utbildnings- bidrag. För socialbidr agsberättigade lämnas i stället en er sättning som motsvarar vad som skulle lämnas i socialbidrag. Ungdomar som har rätt till ersättning från arbetslöshetskassa får utbildningsbidr ag som motsvarar arbetslöshetser sättningen. Utvecklingsgarantin kvalifice- rar inte för er sättning från arbetslöshetskassa, men tiden i åtgär d ska räknas som öv erhoppningsbar tid i arbetslöshetsför säkringen. Ersätt- ningen är inte heller sjukpenning- eller pensionsgrundande. De som är för säkrade ska inte räkna in sin ersättning i ersättningsperioden. De socialbidragsberättigade som vägrar att delta i lämplig åtgär d kommer att för lora rätten till socialbidrag.28 AMS har ett anslag för otr aditionella arbetsmarknadsinsatser som inte ryms inom ramen för or dinarie regelverk. Anslaget uppgick till . Vid användningen av detta anslag ska speciellt invandrares och ungdomars behov uppmärksammas. Anslaget har också använts till insatser i för söksverk- samheten med arbetsför medlingsnämnder, nyför etagarprojekt för ungdomar, kvinnor och invandrare samt nationell medfinansiering av Mål 3-projekt. Antalet arbetslösa som fått star ta-eget bidrag har tiodubblats i jämför else med antalet som fick det i slutet av 1980- talet. Starta-eget bidraget kan ges . Utomnordiska med- borgare utgör en r elativ liten del av de som får detta bidrag. Under /96 uppgick andelen till , vilket klart understiger deras andel av de arbetssökande . 1997/98:1 utgiftsområde 14. Arbetsmarknads- och utbildningspolitik 145 som har granskat starta-eget bidraget menar att anledningen till att de utomnordiska medborgarna är underrepresenterade kan vara att bidragets utformning ofta passar denna grupp sämre. För a tt öka invandrarnas möjlighet till nyför etagande inför s i och med /98 en möjlighet a tt för länga starta-eget bidraget till 12 måna- der för denna g rupp. Denna möjlighet för för längning finns även för kvinnor. Regeringen avser också att uppdra åt AMS att i ökad utsträckning erbjuda invandrare individuell handledning och utbild- ning i nyför etagande. Erfarenheterna är att de för etag med personer som fått starta-eget bidrag har haft en något lägre överlev- nadsgrad jämför t med andra nystartade för etag. En annan erfarenhet är att många invandrare har för låg er sättning från a-kassan, vilket för svårar deras möjligheter a tt leva på starta-eget-bidraget. Vissa kommuner ger dock möjligheter för dessa människ or att komplette- ra starta-eget-bidraget med socialbidrag. – ytterligare en resurs En annan aktör som har stor betydelse för arbetssökande som står långt ifrån arbetslivet är Arbetsmarknadsinstituten (). erbjuder yrkesinriktad rehabilitering och för djupad vägledning för i för sta hand arbetshandikappade, men tar även hand om arbetssökan - den som upplever osäkerhet i yrkesvalet, som har begränsad arbets- för måga eller har särskilda svårigheter på arbetsmarknaden. Verksamheten vid innefattar insatser som arbetsvägledning, information, utredning och funktionsbedömning , arbetsprövning , arbetsplatsintroduktion, arbetsplatsanpassningar i olika former och anställningsförber edande aktiviteter. Lokala arbetsmarknadsåtgär der i regi Storstadskommunerna, har vid sidan om de ordinarie arbetsmark- nadspolitiska verksamheterna, inlett för söksverksamheter för a tt skapa lokal sysselsättning. Man ger personer som riskerar att hamna i långtidsarbetslöshet sysselsättning inom olika pr ojektverksamhe- ter. Syftet med dessa aktiviteter är att minska risken för arbetslösa a tt komma vid sidan av det sociala liv och den gemenskap som ett arbe- te normalt innebär. I de sju storstadskommunerna har det skett en stark ökning av de kommunala arbetsmarknadsåtgär derna. Ökning en är till april . Antalet var cirka 9 500 146 Arbetsmarknads- och utbildningspolitik 1996 och 12 811 . I vår a sju s.k. jämför elsekommuner, har ökning en enbart varit . Generellt i hela landet har kommunernas insatser mot den öppna arbetslösheten öka t mellan perioden april till april år 1997.31 Storstadskommunernas andel av åtgär derna (exklusi- ve arbetsmarknadsutbildning) uppgick till . En utför lig beskrivning av storstadskommunernas arbetsmarknads- insatser ges i bilagan. Mål 3 och Employment i och i utsatta stadsdelar32 EU:s strukturpolitiska insatser kanaliseras huvudsakligen via stöd till sex s.k. mål. Ett av dessa målområden är det så kallade mål 3, som syftar till att minska arbetslösheten g enom kompetensutveck- ling och ökade kunska per hos följande g rupper: långtidsarbetslösa, ungdomar mellan , arbetshandikappade och invandrare i , borg och . Ansvaret för mål 3 i Sv erige lig- ger på () och den praktiska hanteringen av de enskilda projekten är decentraliserat till länsarbetsnämnder - na.33 Gemenskapsinitiativet Employment syftar till att genom utveck- lingsprojekt öka jämställdheten på arbetsmar knaden samt förbättr a möjligheter na till arbete för arbetshandika ppade, utsatta grupper och ungdomar. Programmet är transnationellt, vilket innebär att projek- ten genomför s i partnerskap mellan liknande projekt i minst tre andra medlemsstater. Employment är uppdelat i fyra underprogram: Horizon, som syftar till att öka möjligheter na till sysselsättning för handikappade. Youthstart, för a tt underlätta inträdet i arbetslivet för ungdomar utan yrkesutbildning eller med bristande grundkun- skaper. Now, som syftar till att genom utbildning öka jämställdheten på arbetsmarknaden och öka kvinnor s möjligheter till sysselsättning . Intergra, som syftar till att underlätta för utsa tta grupper, främst flyktingar och invandrare, att få sysselsättning . 31Kommunernas ekonomiska läge, , . 32Redogör elsen över Mål 3 och Employment baseras på ett arbetsmaterial som har gjort på uppdrag. 33För Mål 3 pr ojekt i fram till programperiodens utgång är a vsatt 347 MECU från . Till detta kommer den nationella medfinansieringen från svensk sida, vilket totalt sett ger ett utrymme för insa tser upp till en ram av 771 MECU för per ioden –1999. SOU 1998:25 Arbetsmarknads- och utbildningspolitik 147 , som på uppdrag av svenska övervakningskommitten för mål 3 oc h Employment har utvärderat mål 3 och Employment, anser bland annat att den övergripande inriktningen på mål 3 har varit relevant eftersom långtidsarbetslösa, ungdomar, handikappade och invandrare har stora problem på den svenska arbetsmarknaden. Beträffande Employment konstateras bl.a. att projekturvalet varit relativt jämt för delat mellan storstad, mindre orter och glesbygd och att av projekten genomför s i mål 6-områden.