sou · GMB3165 · 1999-01-01 00:00:00 — För de till styrelsen föreslagna organisationerna respektive yrkesnämnderna gäller att de antingen har den arbetsmarknadsanknytning och/eller direkta branschkunskap som är nödvändig för verksamheten. Det är viktigt att verksamheten samverkar med internationella nät- verk, t.ex. får information om CEDEFOP:s verksamhet (avsnitt 5.2.2). Samverkan kan också avse bransch- eller yrkesnämndernas motsvarande organisationer i andra länder. I det regionala arbetet torde samverkan underlättas genom att berörda parter i regel ingår i det regionala kompetensrådet. Det är viktigt att det regionala valideringsorganet samverkar med utbildningsanordnarna i regionen så att den examinand, som önskar genomgå kompletterande studier, smidigt kan erbjudas kontakt med studievägledning. Bakgrunden till mitt uppdrag är att det inte finns någon instans eller organ som på ett systematiskt och erkänt sätt värderar utländsk yr- keskompetens och att därvid svenska arbetsgivare, särskilt små företag, känner en viss osäkerhet inför att anställa invandrare. Det innebär ofta att invandrarens inträde på den svenska arbetsmarknaden fördröjs med onödiga kostnader för samhället och passivisering av den enskilde in- vandraren som följd. I invandrarpolitiska kommitténs delbetänkande (SOU 1995:76) Ar- bete till Invandrare tar man upp de ekonomiska konsekvenserna av att invandrares kunskaper och erfarenheter inte och kanske inte alls tas tillvara i det svenska arbetslivet. Beräkningarna där visar på ökade lång- siktiga åtaganden på miljardbelopp för den offentliga sektorn – med då- varande flyktingsmottagande och bidragsnivåer. Mina förslag till system och organ för värdering av utländsk yrkes- kompetens syftar, som framgår av tidigare avsnitt, till att bättre ta tillva- ra invandrarnas yrkeskunskaper och arbetslivserfarenheter så att de snabbare kan etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. De förslag jag lägger skall således leda till att de arbetsmarknadsåt- gärder som invandrare genomgår förkortas i omfattning och tid. Hur många invandrare som genom en systematiserad validering kan för- korta sin tid i arbetsmarknadsåtgärder innan de får fotfäste på arbets- marknaden och vilken omfattning en sådan förkortning kan få, är inte möjlig att ange exakt . För att ändå få en uppfattning om storleken på de kostnadsminsk- ningar det här kan bli fråga om för att finansiera den föreslagna valide- ringsorganisationen, gör jag i det följande beräkningar utifrån vissa be- dömningar och antaganden. – Centralt organ med 4–5 tjänster, administra- tion, information (bibliotek, datasystem m.m.) köpta tjänster – Regionala organ 0,3–0,5 tjänster per län, administration, köpta tjänster – Prov i samband med validering Besparingar i samband med validering -Antag att 3 000 invandrare (av de ca 30 000 som invandrar ) är i åtgärder (utbildning, praktik, a-kassa m.m.) för i genom- snitt per individ. Det innebär en årskostnad på i dagens läge. -Antag att de sammanlagda kostnaderna genom en systematiserad va- lidering kan reduceras . Det innebär en besparing på /år. En tio-procentig reduktion av arbetsmarknadsåtgärder enligt givna anta- ganden är således tillräcklig för finansiering av ett valideringssystem för invandrare enligt mitt förslag. Dessa torde kunna ökas ytterligare av två skäl. 1.Effektivare organisation på regional nivå Jag har som framgår ovan, föreslagit att det regionala valideringsor- ganet, RV, skall höra till de regionala kompetensråden som är under uppbyggnad. Enligt regeringens inentioner är en av deras huvudupp- gifter att inventera regionens kompetensbehov på både kort och lång sikt. Eftersom de regionala kompetensråden kommer att besitta den främsta kompetensen i länet beträffande översikt och bedömning av vilka de framtida kompetensbehoven är inom olika yrkesgrupper i lä- net, blir också träffsäkerheten större för de arbetsmarknadsåtgärder som genomförs, jämfört med dagens läge. Då dessutom RV enligt mitt förslag ingår i de regionala kompetens- råden, bör den samlade bedömningen av dels rätt yrkesområde och dels rätt kompetens hos dem som genomgår validering, innebära för- utsättningar för en effektivisering av arbetsmarknadsåtgärderna med det dubbla, dvs. en reducering av kostnaderna . De beräkningar jag ovan gjort har utgått från de kostnader och kost- nadsbesparingar som den föreslagna utbildningsorganisationen får i samband med validering av invandrares yrkeskompetens. har jag framfört att valideringsorganisationen behöver vara generellt an- vändbar för alla, oberoende av kompetensbakgrund, för att motsvara den svenska integrations- och arbetsmarknadspolitiken. Räknar man in alla vuxna som har behov av att få sin yrkeskompetens validerad (en åtgärd som efterlyses av arbetsmarknadens parter), bör det kunna ske i samma system med marginell förstärkning av valideringsorganisationen. Det innebär ytterligare en effektivisering av de arbetsmarknadsåtgärder som behövs för att förse det svenska arbetslivet med rätt kompetens. Även om de antaganden och bedömningar jag gjort i ovanstående be- räkning är uppskattade, är det min uppfattning att det föreslagna valide- ringssystemet kommer att innebära kostnadsbesparingar för staten. Hur stor besparingen kan bli får beräknas i särskild ordning. Med AMS som värdmyndighet för valideringsorganisationen innebär mitt förslag att organisationen kan finansieras av AMS inom den bud- getram som AMS har för aktuella arbetsmarknadsåtgärder. I direktiven till mitt uppdrag framhålls följande: Om de yrkeskunskaper och arbetslivserfarenheter som många invandrare bär med sig när de kommer till utnyttjas bättre, ökar förutsättningarna för att svenskt näringsliv tillförs nödvändig kompetens. Detta gäller särskilt inom yrkesområden där det råder brist på personer med lämpliga kun- skaper. Det sista har särskilt aktualiserats . Trots en hög nivå på arbetslösheten har svenska företag svårt att rekrytera rätt utbildad personal. I en enkätundersökning som , , gjort bland ca 1 500 företag, har sju av tio företag, som sökt nya medarbetare, haft problem med att få tag på rätt personal. Följden har blivit att företag fått tacka nej till order och dra ner på produktion och service. Dessa rekryteringsproblem för svenska företag ökar dessutom. I för- hållande till motsvarande enkätundersökning har företag med rekryteringssvårigheter ökat . Det är som synes inte bara dem svenska staten som åsamkas extra kostnader för att inte invandrares yrkeskompetens utnyttjas bättre. Som framgår ovan förlorar dessutom svenska företag intäkter på att de inte kunnat rekrytera personal med rätt kompetens i tillräcklig omfattning. Ett effektivt valideringssystem, som kortar invandrarnas period från arbetstillstånd till inträdet på den svenska arbetsmarknaden bidrar såle- des positivt ekonomiskt både för staten och näringslivet och naturligtvis inte minst till den enskilde invandrarens tillfredsställelse och självkänsla. 8Konsekvensprövning enligt de generella kommittédirektiven Direktiv (1994:23) om prövning av offentliga åtaganden De offentliga åtagandena blir oförändrade i de förslag som här läggs i och med att kostnaderna för den föreslagna valideringsorganisationen redan ligger inom ramen för AMS anslag. Direktiv (1996:49) om konsekvenser för brottsligheten och det brotts- förebyggande arbetet Några konsekvenser för brottslighet och det brottsförebyggande arbetet torde förslagen i utredningen inte ha. I den mån brottsligheten påverkas borde den i så fall ske i positiv riktning då invandrarnas inträde på den svenska arbetsmarknaden enligt förslagen skall ske snabbare och mer systematiskt. Direktiv (1992:50) om att redovisa regionalpolitiska konsekvenser De förslag som läggs här, syftar till att stärka invandrarens ställning på den svenska arbetsmarknaden och att därigenom öka vederbörandes möjligheter att finna arbete. Den mer systematiska introduktionen av invandrare på svensk arbetsmarknad, som enligt förslagen skall ske via de kommande regionala kompetensråden, bör innebära positiva konsek- venser för regionernas framtida kompetensförsörjning och därmed förut- sättningar till ökad tillväxt. Direktiv (1994:124) om att redovisa jämställdhetspolitiska konsekven- ser De förslag som läggs är av den karaktären att det är svårt att bedöma huruvida de får några konsekvenser från jämställdhetssynpunkt. Det blir framför allt genom den informationsverksamhet som den föreslagna va- lideringsorganisationen skall bedriva, som jämställdhetsfrågan kan upp- märksammas och få en från jämställdhetspolitisk synpunkt positiv ut- veckling. Organ för värdering av utländsk yrkesutbilding på gymnasial nivå Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppgift att lägga fram förslag till ett organ som skall ha till uppgift att värdera hur utländsk yrkesutbildning på gymnasial nivå och utländska arbetslivserfarenheter förhåller sig till motsvarande svensk utbildning. Utredaren skall föreslå hur detta organ kan inrymmas i eller knytas till någon statlig myndighet. Invandrarnas utländska yrkesutbildning och arbetslivserfarenheter måste tas till vara för att målen för den svenska integrations- och arbets- marknadspolitiken skall kunna uppnås. Om de yrkeskunskaper och arbetslivserfarenheter som många invandrare bär med sig när de kommer till utnyttjas bättre, ökar förutsättningarna för att svenskt arbetsliv tillförs nödvändig kompetens. Detta gäller särskilt inom yrkesområden där det råder brist på personer med lämpliga kunskaper. Om dessa yrkeskunskaper inte tas till vara skapas det både onödiga kostnader för samhället och frustration hos de människor som inget hellre vill än att få använda sina kunskaper. Ett hinder för invandrare att komma in på svensk arbetsmarknad är avsaknad av kontakter och nätverk. Ett annat hinder är dåliga språk- kunskaper. De olikheter som finns mellan svensk yrkesutbildning på gymnasial nivå och motsvarande utbildningar i andra länder utgör också ett hinder för invandrare att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Ett ytterligare hinder är att många svenska arbetsgivare, inte minst småföretagare, har begränsade förutsättningar att kunna bedöma ut- ländska arbetslivserfarenheter, betyg och andra bevis om utbildningar som har fullföljts i andra länder. För att öka invandrares integration i det svenska samhället och för att öka deras möjlighet att komma in på den svenska arbetsmarknaden räcker det inte med att erbjuda dem t.ex. utbildning i svenska för invandrare eller andra utbildningar. I stället behövs det nu ett organ som kan bedöma vilka svenska utbildningar som motsvarar deras egna utbildningar och hur deras arbetslivserfarenhet skall värderas. Inom , på den internationella avdelningen, finns det redan en sådan funktion för högskoleområdets yrkesutbildningar. Verket har till uppgift att värdera utländsk högre utbildning och att ge informa- tion om utländska utbildningar. värderar endast utbild- ningar som leder till yrken som inte är reglerade i . För reglerade yrken ansvarar respektive sektorsmyndighet, t.ex. Social-styrelsen och . ger även information om de generella EG-direktiven, informerar till utlandet om svensk utbildning och främjar erkännandet av svensk utbildning utomlands. I anges att ett ömsesidigt erkännande av utbildningsbevis och meriter är avgörande för den fria rörligheten. I nationella svarsrapport till kommissionen tillbaka- visar dock alla försök att utforma ett certifieringssystem på europeisk nivå. betonar i stället att de nödvändiga åtgärderna för ett vidgat ömsesidigt erkännande av kvalifikationer bör vidtas på nationell nivå. Det nya organets syfte och uppgifter Syftet med det nya organet är att jämföra utländska yrkesutbildningar på gymnasial eller angränsande nivå och utländska arbetslivs-erfarenheter med svenska och värdera dem. Till personer med utländsk yrkesutbild- ning, som har betyg, bevis etc. som dokumenterar en viss yrkesutbild- ning, skall organet kunna ge ett utlåtande som anger att de har en viss yrkeskompetens. Ett sådant utlåtande skall så långt det låter sig göras utformas så att arbetsgivare direkt kan se att en arbetssökande har den utbildning som de frågar efter. I samband med att man på organet värderar t.ex. ett betyg skall man i förekommande fall även kunna ge förslag till kompletterande yrkes- utbildning. Det nya organet skall i viss utsträckning också kunna bedöma utländska arbetslivserfarenheter eller andra livserfarenheter som är av betydelse för det aktuella yrkesområdet. Detta ställer dock krav på ett nära samarbete med berörda arbetsmarknadsmyndigheter. I många fall kan det även vara nödvändigt med någon form av yrkesprövning. Organet skall också kunna ge information på området. Med hjälp av Internet kan informationen enkelt göras tillgänglig för alla. SOU 1998:165 Bilaga 1 61 har tillgång till egna datorer kan exempelvis utnyttja bibliotekens service. För att kunna samla kompetens inom området och ge den service som är tänkt bör organet exempelvis knytas till en myndighet med uppgifter som redan nu har anknytning till organets uppdrag. Organet behöver dock inte vara bundet till endast en ort. Det kan vara en fördel att det inom olika regioner finns en institution som invandrare kan vända sig till i kompetensvärderingsfrågor. Dessa regionala institutioner bör antingen tillhöra organets värdmyndighet eller samverka med en annan passande myndighet på orten. Utredarens uppgift skall vara att -kartlägga vilka myndigheter som har snarlika uppgifter och snarlik service, -kartlägga hur yrkesprövning för invandrare (YPI) har bedrivits, -kartlägga hur andra länder inom EU hanterar denna typ av frågor, -lämna förslag till ett organ för bedömning och värdering av utländska yrkesutbildningar på gymnasial eller angränsande nivå och av dokumenterade arbetslivserfarenheter erhållna i ett annat land, -lämna förslag till hur organet kan inrymmas inom ramen för en befintlig statlig myndighet och hur denna myndighet skall samverka med andra myndigheter och organ, -bedöma i vilken omfattning det behövs regionala institutioner knutna till organet, -bedöma hur organet kan samverka med utbildningsinstitutioner för att ge råd om kompletterande utbildning. Utredaren skall samråda med arbetsmarknadens parter för att försöka få stöd för sina förslag. De förslag som utredaren lägger fram får inte leda till utgiftsökningar eller inkomstminskningar för den offentliga sektorn. Förslag som medför ökade utgifter skall finansieras genom omprioriteringar inom berörda områden. Utredaren får dock inte i sina förslag till finansiering omfördela medel anvisade av konjunkturskäl till ordinarie verksamhet inom området. Utredaren skall beakta regeringens direktiv (dir. 1994:23) till samt- liga kommittéer och särskilda utredare att pröva offentliga åtaganden. Utredaren skall även följa regeringens direktiv till kommittéer och särskilda utredare om regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), om att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49) och om att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124). Utredaren skall komma in med en budgetplan över beräknade kostnader för utredningens arbete. Uppdraget i dess helhet skall vara slutfört . Översikt prov/yrkesexamen VVS Yrkesbevis för städyrket utfärdas till deltagare som genomgått utbild- ning i gymnasieskola, Komvux eller i utbildningsföretag samt till an- ställd som genomgått företagsförlagd utbildning. Utbildningen ska ha genomförts med godkänt resultat. Utbildningen ska genomföras med SRYs utbildningsmaterial: Ett Miljöjobb att vara stolt över. Andra utbildningsmaterial kan dock god- kännas av SRY under förutsättning att de har motsvarande innehåll och utbildningsnivå. Utbildningen ska genomföras av SRY godkända handledare. Deltagaren ska genomgå ett teoretiskt och ett praktiskt kunskapstest. Utbildningskraven redovisas längre fram i dokumentet. Följande ämnen ska ingå i godkänd utbildning: -arbetsteknik, metodik -städmetoder, dagliga -städmetoder, periodiska bl.a. maskinkörning -ergonomi, teori/praktik -service / kvalitet -städorganisation, gruppsamverkan Planera eget städområde vad beträffar daglig städning och periodiskt underhåll. Välja metod /maskinell, utrusta en städvagn, priorite- ra, tyda en städinstruktion, kunna fackuttryck för olika metoder samt vilka kostnader som kan uppstå vid felaktig städning. Ha kunskap om de vanligaste förekommande redskapen, fackuttryck, funktion, arbetsområde samt vård. Ha kunskap om de vanligaste förekommande städmaskinerna; fackut- tryck, funktion och användningsområde. Ha kunskap om tillbehör, vård, hantering, skydds- och säkerhetsbestämmelser, samt batteriladdning. Särskild uppmärksamhet riktas mot elsäkerheten. Ha kunskap om arbetsätt, inställning av redskap, arbetsteknik och lyft- teknik. Inneha allmänna kunskaper om förebyggande åtgärder vilka kroppsdelar som är mest utsatta, skillnaden mellan statisk och dynamisk belastning samt fysisk och psykisk belastning. Ha kunskap om piktogram, pH-skalan, innehåll och funktion för pro- dukten, indelning i huvudgrupper, val av produkt, användningsområde, varuinformation, skyddsföreskrifter, skyddsutrustning, hantering dose- ring, miljöaspekter och allergier. Kunna identifiera de vanligaste golv- och inredningsmaterialen såsom natursten, keramik, linoleum, plast, trä, laminat och textilia samt dessas egenskaper och skötsel. I tillämpliga delar kunna redovisa vad som är skadligt för de olika materialen. Ha kunskaper om behandling med po- lish, vax och olja. Städmetoder dagliga/periodiska Kunna bedöma vilka städmetoder som erfordras och kombinera dessa. Motivera användningen av torrare metoder, flermoppssystemet och ma- skiner samt redovisa skillnaden i effektivitet, slitage och ekonomi mellan de olika metoderna. Ange och motivera insatser för att underhålla golv och andra ytor och vilka kemisk-tekniska produkter och tekniker som behövs för detta Kunna definiera begreppen service/kvalitet och ange vad begrepp som kunskap, hänsyn, servicevilja, inlevelseförmåga, ansvar etc. innebär och också kunna ge konkreta exempel på dessa. Kunna definiera och ange vad kvalitet är och innebär med utgångspunkt från teknisk kvalitet och funktionell kvalitet. Kunna redovisa vilka faktorer som påverkar kvali- tetsnivån i ett arbete. Känna till huvuddragen i arbetsmiljölagstiftningen vad avser arbetsgiva- res/arbetstagares rättigheter och skyldigheter gällande arbetsmiljön. För- stå innebörden av begreppen rent, trivsel, hygien och säkerhet. Kunna ange i vilka utrymmen de hygieniska kraven är större och vilka åtgärder som då krävs för att uppfylla dessa. Kunna redogöra för skötsel och rengöring av målade ytor, kakel och klinkers, möbler och textilier. Kunna redovisa huvuddrgen i det aktuella kollektivavtalet samt tillämp- liga delar i lagen om anställningsskydd, arbetstidslagen. semesterlagen samt arbetsmarknadsförsäkringarna. Ha kunskap om arbetets organisation inom olika städföretag/orga- nisationer och betydelsen av gruppsamverkan mellan medarbetarna. Kunna redovisa det egna företagets organisation och verksamhet samt övrig information som företaget bestämmer. Deltagaren ska själv välja kemisk-teknisk produkt och utrusta en städ- vagn efter en arbetsinstruktion som ska innehålla: korridor, möblerat rum med white-board tavla, toalettutrymme och trappa. Deltagaren ska efter avslutat test återställa städvagnen till städrummet och göra erfor- derlig eftervård. Ha kunskap om torra och fuktiga metoder, skjutmetoden, svirvelmeto- den, flermoppssystemet samt arbetsplanering och ergonomiskt utförande. Ha kunskap om ergonomiskt utförande samt dosering. Ha kunskap om arbetsplanering, val av kemisk-teknisk produkt och in- neha hygienmedvetande. Ha kunskap om användning av microfiberduk. Deltagaren skall iordningställa maskinen, fylla på vatten, dosera och bearbeta en yta så att en bedömning kan göras och sedan återställa ma- skinen. Med återställning avses rengöring och eftervård av maskinen. rondeller, sladdupphängning samt laddning av batterier. Ha kunskap om planering, dosering, ergonomiskt användande och efter- vård för: -liten och stor kombimaskin