sou · GMB377 · 1999-01-01 00:00:00 — Företag som möter drastiskt förändrade villkor, t.ex. genom tekniksprång eller bortfall av marknader, måste snabbt kunna anpassa produktionen och marknadsföra sig i ny kapacitet, annars är de undergångsdömda. Företag behöver kunna utveckla sin kompetens i takt med vad kunderna kräver – utveckla intern kompetens och kanske komplettera den med ett nätverk av samarbetspartners. Ett litet företag har fördelar jämfört med ett större genom att ha korta kommunikationsvägar, snabb reaktionsförmåga och god överblick. Det är personligare och kan komma närmare kunden. Företagens förmåga att ta till sig ny kunskap och kompetensutveckla sina anställda blir i en föränderlig omvärld avgörande för deras kon- kurrenskraft och utveckling. Situationen är delvis densamma, delvis olika i företagen, beroende på vad som karaktäriserar företagen. Olika kompetenssituationer som småföretagare ställs inför, kan generellt exemplifieras med följande punkter. ·Nyföretagaren som frågar sig: Vad innebär det att driva ett företag, att prioritera och organisera sin tid och sina resurser och, inte minst, vad innebär det att sälja? ·Företagare vars företag växer och som ställs inför nya krav på olika stadier: Vad innebär ansvaret för anställda, när behövs fler chefsnivåer etc.? ·Småföretagare som underkastas nya villkor, beroende på om- världsförändringar: Vad kräver och vilka möjligheter ger t.ex. IT och Europakonkurrensen? ·Hur kan företaget planera för kompetensutveckling hos anställda genom t.ex. rekrytering, vidareutbildning? ·Hur kan företaget utnyttja informations-/kunskapsmedier (inklusive programvara, expertsystem m.m.)? Hur kan formella och informella kunskapskällor överblickas? ·Vad innebär nya hjälpmedel, ny teknik mer generellt än IT för företaget? En ny maskin kan skapa nya fördelar eller tryggad överlevnad, men först behövs kompetens för att välja den, sedan för att nyttja den rätt. 1.4Varför offentliga insatser för småföretagens kompetensutveckling? Offentliga organ ger stöd till olika slag av kompetenstjänster i företag. Varje offentligt stöd är förenat med stora välfärdsförluster. Det beror bl.a. på administrativa kostnader i flera led, snedvridande effekter och ofullständig kunskap. Det krävs därför starka motiv för att försvara något som helst skattefinansierat stöd. Motiv för stöd kan vara bristande marknad eller marknads- imperfektioner, t.ex. svagt utvecklade kommunikationskanaler eller bristfällig information, betydande osäkerheter eller risknivåer. De offentliga stödgivarna kanske ser ett antal osäkra eller riskfyllda projekt eller situationer som komponenter i en portfölj och bedömer att offentligt stöd till någon del kan göra hela portföljen lönsam. Detta argument gäller också för en allmän nyttighet som forskning, där nyttan är generell och anonym. Småföretagare i allmänhet efterfrågar kompetenshöjande tjänster i mycket liten utsträckning. I synnerhet gäller detta strategiska tjänster som rådgivning eller utbildning. Det finns flera orsaker till att det förhåller sig så. Marknaderna har länge varit fragmenterade, in- formationen ofullständig och kommunikationskanalerna otydliga eller svagt upparbetade. Det lilla företaget har inte råd att "köpa grisen i säcken", utan vill veta att den kostnad som utbildningen för med sig - och där den egna tiden och uppmärksamheten kan vara en större belastning än själva utbildningsavgiften – verkligen är motiverad och Vidare är företagaren ofta en svag kund genom att han eller hon sällan "köper" kompetensutveckling och därför har svårt att specificera sitt behov och välja rätt i ett utbud som kan vara ofullständigt beskrivet. Utbildningsföretag har ofta svårt att "räkna hem" projekt riktade till mindre företag. Småföretagen har inte lika stor betalningsförmåga som stora företag, eftersom de måste fördela kostnaderna för en nästan lika omfattande konsultinsats på en mindre verksamhetsvolym. Konsulten måste i allmänhet arbeta lika mycket med ett litet företag som med ett stort för att sätta sig in i och analysera verksamheten. Det blir därför ofta olönsamt att marknadsföra sig hos småföretagen. Riktade insatser riskerar att snedvrida företagarens intresse och därmed motverka sitt syfte. Ingrepp av subventionskaraktär riskerar att störa konkurrensbilden och försämra marknadsfunktionerna ännu mer. Generella insatser kan upplevas som alltför utspädda och ineffektiva i förhållande till vad man vill åstadkomma. Men allt beror på vilket slags insatser det då handlar om. De mindre företagens kompetensbehov är ofta starkt situations- beroende. Intresset för kompetensutveckling fokuseras när företagaren möter ett konkret problem. Det ställer i sin tur krav på en speciell pedagogik. En generell insats till nytta för småföretagen skulle kunna vara stöd till pedagogisk utveckling med dessa förtecken. Man vet t.ex. att företagare främst lär av varandra och att det gäller att utnyttja de kanaler dessa redan använder, inte att skapa nya och specialiserade kanaler, som lätt är förvirrande och svåra att hitta fram till. En annan generell insats kunde vara att samla in och ta vara på erfarenheter och utbildningsmaterial internationellt, exempelvis genom ett stående uppdrag t ill svenska tekniska attachéer och handels- representationer som täcker även mindre länder som t.ex. och . Erfarenhetsmaterialet skulle sedan kunna ställas till den svenska utbildningsmarknadens förfogande och därmed sänka kostnader och informationsbarriärer. Idealet vore att företagaren kunde prova konkreta erbjudanden om kompetensutveckling, få dem "på öppet köp". Ett sätt att garantera företagaren avkastning på utbildningsinsatsen är att denna skulle betalas genom del i den vinst som den skapar - om någon sådan uppstår. Denna idé är lika praktiskt omöjlig som den är teoretiskt elegant. En mindre ambitiös men mer framkomlig väg är att skapa en erfarenhetsbank där företagare kan rapportera till varandra och recensera kompetensprojekt som de har varit med om. I de flesta delstater i och även i finns en företagssammanslutning, , som erbjuder ett embryo till detta. 1.5Dagens utbud av offentliga insatser Offentliga aktörer försöker genom olika insatser korrigera s.k. mark- nadsimperfektioner liknande dem som nämnts ovan. Det sker bl.a. genom olika organisationer som erbjuder kompetenshöjande tjänster för att avhjälpa de brister som finns i det privata utbudet på marknaden. Exempel är ALMI:s och rådgivnings- och konsult- verksamheter. Ett annat sätt är att stimulera efterfrågan genom att subventionera småföretagens upphandling av privata tjänster. Detta sker genom bl.a. distribution av kompetenscheckar inom ramen för EU- programmet Mål 4 samt av konsultcheckar genom länsstyrelserna. Insatserna syftar till att få marknaden att fungera mer effektivt. Kompetensutveckling inom ramen för EU:s Mål 4 har mött positiva reaktioner bland företagarna även om projektbedömningarna och utbetal- ningarna av projektstödet kritiseras för att ske långsamt och byrå- kratiskt. Den svenska ansatsen inom programmet är unik inom EU så tillvida att satsat på ett mycket stort antal projekt – ett par tusen. Eftersom inget företag är det andra likt, erbjuder dessa tusentals projekt en stor mångfald och variationsbredd. Det innebär att man kan få tillgång till en stor erfarenhetsmassa, förutsatt att man analyserar och kopplar samman erfarenheterna av de olika projekten. Den samlade ledningen av programmet har dock inte alls resurser eller organisation för detta. Det bör vara en starkt prioriterad uppgift att förstärka arbetet med programmet så att potentialen att lära, sprida erfarenheter och förbättra programverksamheten utnyttjas. Nedan nämns några av de större aktörer, genom vilka staten förmedlar kompetenshöjande tjänster till småföretag. De flesta av dem har till huvuduppgift att arbeta med stöd t ill företag. Genomgången är inte uttömmande. () är centrala näringspolitiska myndighet med uppgift att stimulera näringslivets utveckling i hela landet. Delar av myndighetens verksamhet berör små företags kompetensutveckling. har en verksamhetsgren för företagsutveckling, där ett antal projekt bedrivs för att främja etablering och verksamhet i små och medelstora företag. Ett sådant projekt är Startlinjen, en kostnadsfri telefonservice som driver. Målet är att ge snabb, korrekt och lättförståelig information till den som funderar på att starta eget. Ett antal jurister, ekonomer, informatörer och administratörer svarar på frågor om regler och rutiner, företagsformer, skatter, bokföring osv. Det är även möjligt att genom Startlinjen få hjälp att hitta lokala och regionala nyföretagaraktörer som arbetar med rådgivning. Regeringen har gett i uppgift att upprätta ett system som ger små och medelstora företag förbättrade möjligheter att utnyttja teknik i sin affärsutveckling. Som en del i detta arbete har bl.a. startat 100 lokala företagsgrupper med totalt över 1 000 småföretag över hela . Företagsgrupperna har tilldelats vardera med kravet att bygga upp en plattform för efterfrågan av tekniktjänster från universitet, högskola och industri- forskningsinstitut. Företagen tillåts förfoga ganska fritt över tillskjutna medel. Tanken är att plattformen ska byggas och resurserna användas utifrån företagens egna villkor. slöts avtal om 28 . är en ny form för forskningssamarbete mellan högskola och såväl små som stora företag. Grundtanken är att utveckla högskolan i dess roll som forskningsresurs för näringslivet genom att skapa forskningsmiljöer där företag deltar aktivt i forskningsverk- samheten. Verksamheten utvecklas och finansieras genom avtal mellan högskolan, och ett antal företag. ägs av staten och näringslivet tillsammans och är den centrala serviceorganisationen för exportfrämjande åtgärder. Verksam- heten finansieras genom statligt anslag samt av konsultarvoden. Genom "Exportservice" erbjuder kostnadsfri information och rådgivning i exportfrågor. Ett fyrtiotal experter besvarar t.ex. frågor som rör utländska marknader, affärsförfrågningar från utländska importörer, avsättningsmöjligheter för svenska produkter, samverkans- möjligheter med utländska företag, juridik och handelsteknik. Export- rådet erbjuder som en del av Exportservice också informationsinsamling samt utvärdering och analys av marknadspotentialer. Både blivande exportörer och etablerade exportföretag kan vända sig till Exportservice. bedriver konsultverksamhet, "Exportutveckling", som i princip motsvarar de flesta tjänster inom exportmarknadsföring. De tjänster som erbjuds är förutsättningsanalyser, marknadsplaner, export- strategier, marknadsval, marknadsundersökningar, konkurrentanalyser, produktanpassningar, besöksprogram, seminarier och konkreta etable- ringstjänster av olika slag. arrangerar också ett antal kurser i centrala exporttekniska ämnen som t.ex. exportdokument, leverans- villkor, utlandsbetalningar och exportjuridik. tillför också exportkompetens genom förmedling av personell resursförstärkning under lite till företagen. Det är t.ex. möjligt att "hyra" exportchefer av . Ett annat exempel är projektet som bedriver i samarbete med kommuner, , och i vissa fall . Syftet är att stimulera små och medelstora företags export med hjälp av unga, språk- kunniga akademiker samt att få arbetslösa akademiker att ta anställning utanför storstadsregionerna. bildades efter ett riksdagsbeslut om en ny organisation för att främja utvecklingen av mindre företag. De tidigare länsvisa utvecklingsfonderna ombildades från stiftelser till aktiebolag och blev regionala utvecklingsbolag i en koncern med ett av staten helägt moderbolag. De 22 dotterbolagen ägs med ett par undantag till av moderbolaget och i resterande del av landsting och vissa kommuner. ALMI:s verksamhet riktar sig både till nya företagare och redan befintliga små och medelstora företag samt till innovatörer. erbjuder utöver finansieringsmöjligheter rådgivning, information och nätverk. Tanken är att ska komplettera det utbud som redan finns på marknaden. har ett flertal egna utvecklingsprogram som är avsedda att höja kompetensen hos företagare. Som en del i dessa utvecklingsprogram erbjuder konsulttjänster. Dessa berör exempelvis nyföretagande, internationalisering och produktförnyelse. Regionala exportcentrum erbjuder företagen samlad information, rådgivning och service i exportfrågor. Organisationen är resultatet av ett samarbete mellan bl.a. , och och har tillkommit för att undvika d ubbelarbete. lokaliseras ofta med någon av dessa organisationer som tillsammans också står för finansieringen. () är ett nätverk av cirka 240 informations kontor runt om i som är knutna till Europeiska kommissionen. EIC lämnar kostnadsfri information till företag om EU och europamarknaden och bevakar olika områden där medlemskapet i den Europeiska unionen medfört förändringar för svenska företag. EIC erbjuder information och rådgivning rörande de regler, krav och nya möjligheter som EU- medlemskapet innebär. finns Info Centre-kontor runt om i . svarar som statens regionala myndighet för planeringen av näringslivsutveckling inom respektive län och administrerar de regionalpolitiska stöden. Arbetet med företagsstöd utgör endast en liten del av verksamheten. På kompetensutvecklingsområdet erbjuder inte länsstyrelserna några egna tjänster till företag, men samarbetar med kommunala näringslivsorgan, regionala aktörer, utbildningsanordnare m.fl. Länsstyrelserna distribuerar också s.k. konsultcheckar som täcker av företagets utgifter för en extern konsultinsats, maximalt . Industriella Utvecklingscentrum (IUC) Regeringen beslutade att satsa (1997-99) för att utveckla Industriella Utvecklingscentrum (IUC) på nio orter i . IUC syftar till att utveckla företag, produkter, processer och system inom teknisk industriell sektor. Företagen kan vid IUC få tillgång till utrustning och kompetens som de inte själva har samt få hjälp med utbildning och konsultstöd. IUC bedriver uppsökande verksamhet. Det finns 17 industriforskningsinstitut som åtar sig utvecklingsuppdrag och erbjuder teknisk konsultation till både små och stora företag inom olika branscher. Av 1 200 medlemmar är 900 småföretag. Volymmässigt står småföretagen för cirka en fjärdedel av uppdragen. Staten kommer genom att skjuta t ill till speciella utvecklingsprogram inom 15 av instituten. Motsvarande insats var 11 m iljoner kronor. Medlen är avsedda att användas till uppsökande verksamhet riktad t ill småföretag och till att subventionera inledningen av olika uppdrag. Länsvisa produktråd runt om i landet bedömer tekniska idéer, upp- finningar och innovationer. Utöver ekonomiskt stöd i tidiga faser av ett företags utvecklingsarbete erbjuder produktråden också rådgivning. Produktrådens verksamhet administreras av . samtliga universitet och högskolor har, vid sidan av om uppgifterna att utbilda och forska, en tredje uppgift, att samverka med omgivningen. De aktiviteter som företas på detta område ska finansieras inom ramen för ordinarie anslag. Mängder av aktiviteter förekommer också i anslutning till universitet och högskolor med syftet att öka utbytet med näringslivet och däribland småföretag. Exempel som kan nämnas är speciella utbildningsprogram anpassade till näringslivet, trainee- och fadderföretagsverksamhet samt förmedling av examensarbeten. De flesta kommuner har en näringslivssekreterare med syfte att främja företagandet inom kommunen. Kommunerna får enligt kommunallagen inte ge direkt finansiellt stöd till enskilda företag. Indirekt stöd i form av genomförande av olika åtgärder för att allmänt främja näringslivet i kommunen får dock ges. I takt med att kommunerna kommit att bli alltmer beroende av ett väl fungerande lokalt näringsliv har deras näringspolitiska engagemang ökat. Utbildning och kompetensutveckling är områden där kommunerna spelar en allt större roll. Vissa kommuner bedriver t.ex. informations- och rådgivningsverksamhet till företag. Även utbildning av anställda i företag förekommer. Lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU) Lokala kooperativa utvecklingscentrum (LKU) har till sin uppgift att främja en kooperativ utveckling. LKU erbjuder kostnadsfri information, utbildning och rådgivning om kooperativa företagsformer och har verksamhet i de flesta län. Det finns ett sjuttiotal aktiva runt om i landet och fler är under uppb yggnad. Lokalt näringsliv är huvudkraften bakom drift och finansiering. De erhåller dock även årliga offentliga bidrag. Verksamheten är förlagd till lokala kontor där i allmänhet en eller ett par personer erbjuder kostnadsfri information och rådgivning till per- soner som vill starta företag vid besök eller per telefon. Råd- givarnätverket med experter och etablerade företagare är den viktigaste resursen. Samarbete sker med organisationer, lokala och centrala myn- digheter och organ. Till det ovan presenterade offentliga utbudet kan läggas det kommersiella utbud av olika tjänster som erbjuds av privata konsult- och utbildningsföretag, ideella föreningar, banker, revisionsbyråer m.fl. Till det offentliga stödet till näringslivet brukar räknas kompetens- höjande insatser. Det är svårt att få en renodlad bild av kostnaderna för detta "mjuka stöd", i form av t.ex. informations- och rådgivningsverk- samhet eller utbildningsverksamhet. eller gör någon särredovisning av det. 2 Olika aktiviteter är sammanflätade med varandra, ofta erbjuds t.ex. konsultrådgivning i kombination med finansiell rådgivning. I dessa fall görs sällan någon särredovisning av kostnaderna för det "mjuka stödet", varför det blir svårt att få en bild av dessa. Vi vill dock med ett par exempel visa vad det mjuka stödet kan kosta. Inom arbetar omkring 250-270 anställda med informations-, rådgivnings- och utbildningsverksamhet. Kostnaderna för löner och sociala avgifter för dessa anställda uppgick t ill . Kostnader för administration samt ersättningar till ALMI:s ledning ingår inte i detta belopp. Beloppet kan ställas mot de intäkter som härrör från deras arbete. Från kundföretag debiterades under . ALMI:s övriga intäkter kommer bl.a. från uppdrag från länsstyrelser, kommuner och landsting, driftsanslag från stat och landsting, och små- företagsinitiativet. ALMI:s kostnader för koncernövergripande utvecklingsprojekt, som t.ex. framtagande av olika utbildningsverktyg, uppgick till 18 miljoner kronor.3 erhåller för statsanslag med över 127 m iljoner kronor. Motsvarande belopp var . Anslagen går i huvudsak till "Exportservice", dvs. till den kostnadsfria service som erbjuder företag. Övriga tjänster i verksamheten är självfinansierande. Kostnaderna för företagsrådgivning Startlinjen, EIC, Ecufinder och miljöstyrningsprojekt uppgick t ill . I beloppet ingår projektbidrag till externa miljö- styrningsprojekt om . Noteras bör också att beloppet speglar kostnaderna för personalintensiva tjänster. Förvaltningskost- naderna däremot är förhållandevis låga. Alla dessa tjänster erbjuds kostnadsfritt till företagen.4 2 Kompetens och kapital - om statligt stöd till företag , SOU 1996:69 samt Företagsstödet - vad kostar det egentligen ?, Ds 1995:14. 3Belopp enligt uppgift från . 4Belopp enligt uppgift från . 2Småföretagares syn på kompetensförsörjning Kompetensutveckling kräver deltagande och engagemang från de människor som utgör det lilla företaget, kanske främst från företagarens sida. Företagaren måste vilja och finna praktisk möjlighet att delta. En förutsättning för att kompetensinsatser som riktas till landets småföretag ska vara meningsfulla, är därför att de sker på företagarnas villkor. Småföretagsdelegationen har genomfört en studie som syftar till att kvalitativt belysa behovet av kunskap i företagets vardagsarbete och dagens insatser för att gynna kompetensutveckling i småföretag ur företagarens eget perspektiv. Genom studien vill vi dels visa hur små- företagare resonerar kring kompetensutveckling, dels belysa erfarenheter och attityder till en del statliga insatser och de aktörer som står bakom dessa. Informationsinsamlingen har skett genom djupare besöksintervjuer och diskussioner med företagare från olika delar av landet. Intervjuer har genomförts med totalt 25 företagare från , /, och . Enskilda intervjuer har varvats med gr upp- diskussioner. För att styra diskussionerna och placera in områden avsedda att beröras i ett sammanhang har vi låtit internationalisering och export tjäna som exempel och ändamål för kompetensutveckling. Valet grundar sig på att området från tillväxtsynpunkt tillhör de mest intressanta. Studien har alltså uppehå llit sig vid kompetensbehov och utbud för konkreta verksamheter i företagen, inte vid frågor om företagarnas och de anställdas grund- och yrkesutbildning. Använt diskussionsunderlag återfinns i bilaga 1. Vi har i urvalet strävat efter att få med företag med varierande ålder och storlek. Med ett undantag har dock företagen haft mindre än 50 anställda. Företagarens utbildning och tidigare erfarenheter, företagets branschtillhörighet och erfarenhet av export varierar också. Merparten av de utvalda företagen är varutillverkande företag. strategi har tillämpats för att välja ut småföretag som kan betraktas som tillväxtföretag. Nästan samtliga är exporterande företag som verkar utanför en lokal marknad. För att belysa perspektivskillnader har vi kompletterat företags- intervjuerna med samtal och diskussioner med företrädare för olika stödjande organisationer. Dessa har bidragit med en bakgrund mot vilken företagarnas syn kunnat ställas. Därutöver har bl.a. representanter för företagarnas organisationer och olika småföretagsexperter, t.ex. privata konsulter och småföretagsforskare, fått komma med synpunkter. Noteras bör att redovisningen bygger på resultaten från en kvalitativ studie. De synpunkter och attityder som kommit fram härrör från ett mindre antal företag som inte har valts ut slumpmässigt. De kan därför inte genera- liseras till att gälla landets alla småföretag. Personer i myndigheter och organisationer som deltagit i intervjuer och diskussioner, återfinns i bilaga 1. 2.2Resultat av en serie intervjuer Företagarna i studien har sammantaget fört fram en påfallande kritisk bild av dagens kunskaps- och kompetenshöjande insatser riktade till småföretag. Vi har mött ett stort behov hos företagarna av att få ventilera frågorna och många har påtalat att det är första gången som någon faktiskt lyssnar på Den förhållandevis stora andelen negativa synpunkter som före- tagarna har haft att framföra kan troligen delvis förklaras med att det är lättare att påtala problem, fel och brister än att bidra med förslag om nya konkreta lösningar. Företagarna har inte bara gett uttryck för sina egna upplevelser, utan även i många fall för sina företagarkollegers. Andra företagares er- farenheter och attityder till olika organisationer och insatser är alltså betydelsefulla. Detta är en iakttagelse som i sig är värd att notera. Företagarna lyssnar på och påverkas mycket i sitt eget handlande av andra företagare i sitt nätverk. Diskussionerna har i hög grad kommit att beröra ALMI:s och tjänsteutbud, även om också andra aktörer har omnämnts i olika sammanhang. Vem saknar kompetens? Företagarna säger att det är inom organisationer som och som det råder "kompetensbrist". Organisationerna saknar förståelse för företagande, anser man. Problemet ligger i att konsulterna lever i en annan verklighet än företagarna. De som ska hjälpa dem kommer aldrig i kontakt med de problem som företagarna själva möter. De har inte en tillräckligt god insikt i vad det i praktiken innebär att driva ett litet företag. Olika lösningar utgår inte alltid från företagarens önskemål och de problem som han eller hon faktiskt står inför. "De har inte tillräckligt god kunskap om småföretag, om hur de praktiskt fungerar." Den kompetensbrist som företagarna talar om, betyder inte att de anser att konsulterna inom stödorganisationerna har en formellt sett låg kunskapsnivå, utan handlar mer om perspektivskillnader. En företagare uttalar sig så här: "Kunskapsnivån hos stödfolket är redan för hög.