sou · GMB392 · 1999-01-01 00:00:00 — Europapartnerskap har till syfte att utveckla de regioner inom unionen som omfattas av strukturfonderna i mål 1, 2, 5b och 6. 8 Lag (1994:1927) om europeiska ekonomiska intressegrupperingar. 24 Småföretagande och samverkan i EU är att stimulera transnationellt samarbete mellan små och medelstora företag. Interprise har som mål att få till stånd fler lokala, regionala och nationella initiativ. Det som skall främjas är transnationellt samarbete genom samtal mellan företagsledare för små och medelstora företag. För att underlätta framväxten av en verklig europeisk marknad har kommissionen utvecklat en politik som går ut på att internationalisera den europeiska underentreprenad- verksamheten och göra den konkurrenskraftig i ett globalt perspektiv. Europeiska kompanjonskap: JEV ()9 är ett program för att ge stöd till grundandet av transnationella kompanjonskap mellan små och medelstora företag inom gemenskapen. Det stöd som ges är i form av bidrag för att täcka vissa utgifter vid grundandet av ett gemensamt företag. Euroinfocentra (EIC) utgör ett nätverk som har kontakter med offentliga organ, privata organisationer för företagare, handelskammare, kontor för lokal utveckling och banker. De är helt inriktade på service åt de små och medelstora företagen och erbjuder en allmän kompetens i gemenskapsfrågor. De skall tjäna som första inkörsport till information om gemenskapen (First Stop Shop). Det finns sammanlagt 227 EIC och 21 filialer inom unionen. Nio EIC finns i . Tanken är att de små och medelstora företagen skall ha en enda kontaktpunkt i fråga om allt som rör företagandet och gemenskapen. I de fall EIC inte själv kan hantera frågan skall de genom sitt kontaktnät förmedla den vidare till lämplig organisation eller företag. EIC erbjuder information om t.ex. miljönormer. Man ger inledande råd och hjälp om exempelvis finansiering, , forsk- ningsprogram, kvalitet, standardisering och miljöpolitik. Man förmedlar också information, remissyttranden och annan opinionsbildning från och till företagen. 5.2Exemplet – Den Emilianska modellen har fyra miljoner invånare och ett dynamiskt näringsliv där småföretag i olika företagsformer utgör en strategi. Regionen är välmående med hög per capitaproduktion. Sysselsättningsnivån är högre än i andra regioner, särskilt hög är den kvinnliga sysselsättningen. Småföretagande och samverkan i EU 25 Regionen är inte bara en av de rikaste regionerna i utan i hela (1992). Regionen har haft en enastående utveckling . är ett land av små och medelstora företag. Dessa har i genomsnitt 5,5 anställda och består till stor del av hantverksföretag och kooperativa företag. Regionen är välkänd som ett laboratorium för nya sociala och ekonomiska lösningar. Kärnan i den ekonomiska framgången är småföretagen. Bara ett tiotal företag har mer än 1 000 anställda. Näringslivet är starkt differentierat. Den industriella tyngdpunkten ligger i verkstadstill- verkning, särskilt investeringsvaror, men även livsmedel, kakel, keramik och konfektion är viktiga emilianska produkter. Välkända produkter är och Ferraribilar. 50 000 av 68 000 industriföretag har färre än 9 anställda. Småföre- tagens andel av sysselsättningen ökar . Det tredje särart är de s.k. industriella distrikten. Ett distrikt omfattar ett par orter och har en starkt specialiserad produktion. Det består av hundratals småföretag knutna till varandra genom hela produktionskedjan. Det finns ett 20-tal distrikt. I distrikten är nätverket mellan företagen starkt och relationerna mellan företag och anställda har en särskild karaktär. Distriktets kon- kurrenskraft beror inte på det enskilda företaget utan på hela produk- tionssystemet, ja på det enskilda företagens styrka och placering i kedjan. Ett distrikt kan liknas vid ett storföretag som kan producera i längre serier, som kan anpassa sig snabbt och som har en vilja att utnyttja tekniska innovationer. undgår man storföretagens organisato- riska nackdelar i form av hierarki, längre beslutsvägar och mindre flexibilitet. Distrikten präglas av en stark rörlighet. Nya företag föds, andra dör. Arbetare blir företagare är en vanlig karriär. Arbetskraftens rörlighet innebär att man kan stanna i regionen och att anställningsförhållandena varierar i tiden. Så kan också konjunktursvängningar mötas. 5.2.1Föreningsförmedlade tjänster och krediter CNA är den största småföretagsorganisationen i . Drygt hälften av 150 000 företag med högst 22 anställda är medlemmar. CNA erbjuder medlemmarna ett stort urval av tjänster och företräder dem mot myndigheter, banker och andra. I hela regionen har CNA 226 kontor med 2 200 anställda. De genom- för företagsanalyser, bokföring, skatterådgivning, utbildning samt ger 26 Småföretagande och samverkan i EU konsulthjälp beträffande produktionsteknik, marknadsföring, energi- besparing m.m. CNA är den drivande kraften i regionens servicecentrum för småföretag. CNA har också en viktig roll i småföretagens kapitalförsörjning. Medlemsföretagen har bildat ett borgenärskooperativ som förmedlar krediter åt medlemsföretagen. Regionregeringen har också bidragit till egenkapitalet i kreditkooperativet. CNA förhandlar med bankerna på medlemsföretagens vägnar. 5.3Exemplet – Kooperativt nät- verksföretagande mellan privata småföretag , Agrupación de Laborales de Euskadi, kan stå som det Goda Exemplet på småföretagssamverkan i , . Detta nätverk, eller grupp av småföretag, bedriver verksamhet på tre orter. beskriver sig själv som en demokratisk organisation av socioekonomisk natur inom ramen för den Sociala Ekonomin med ändamål att använda sina tjänster för att försvara, konsolidera, stödja och utveckla medarbetarägda företag. har 7.125 anställda/medarbetare i 249 självständiga privata småföretag. Dessa är verksamma inom industriell tillverkning, tjänster och byggnadsverksamhet. Exporten uppgår t ill av omsätt- ningen som är c:a . ASLE:s mål är att stimulera, utbilda och ge råd till anslutna företag i (). 6Samverkan i framtidens företag – motiv och exempel 6.1Samverkan genom ekonomisk förening Det är svårt att ge en heltäckande bild av småföretagssamverkan i . Det finns dock många empiriska exempel som stödjer uppfattningen om ett fenomen i snabb utveckling och tillväxt. Den bilden kan vi bekräfta med hjälp av statistik över ekonomiska föreningar som bildats av grupper av företag för deras gemensamma verksamhet. Av drygt 200 sådana e konomiska föreningar utanför lantbrukskooperationen, detaljhandeln och transportbranschen har runt hälften startats . Av de samverkansföretag som bildats finns det många i olika kunskapsbranscher. Det handlar om konsulter inom IT, organisation och ekonomi, tjänster inom reklam och marknadsföring, juridik, kultur och media. pågår en nyutveckling av småföretags- samverkan inom nya media, speciellt gränslandet ny teknik och kultur/underhållning. Inom näringsgrenen Andra företagstjänster har antalet ekonomiska föreningar mer än fördubblats (et al. Detta inkluderar bl.a. sektorerna Reklambyråverksamhet och annonsförsäljning samt övrig marknadsföringsverksamhet som har haft en mycket stark utveckling. En rimlig bedömning är att ökningen av antalet samverkansföretag i aktiebolagsform i denna bransch också är stor. Ett annat stort område vad gäller nybildningen av partnerägda kunskapsföretag utgörs av konsultverksamhet. 6.1.1PC/Fax Gruppen Som exempel på ett fungerande nätverk kan PC/Fax Gruppen nämnas (1996). Gruppen är en IT-baserad pool för bildandet av virtuella 28 Samverkan i framtidens företag – motiv och exempel Totalt har ett tjugotal virtuella företag bildats och avvecklats i PC/Fax Gruppen. Avgörande för hur ett virtuellt företag sammansätts är anpassningen till den unika kundsituationen. Utnyttjandet av IT är en förutsättning och utgör nervsystemet i poolbildningen. Drivkraften bakom gruppens fortlevnad är bland annat: ·Gruppen är informellt uppbyggd och i ständig förändring. ·Gränsen mellan gruppen och omvärlden kan upplevas som oklar. Nätverket är inget och statiskt. ·Nätverket är självorganiserande. Ingen rangordning mellan företagen och inget utrymme finns för central styrning. ·Alla i gruppen ingående företag har dels en egen verksamhet och dels en poolgemensam. Strävan är dock att utöka den gemensamma verk- samheten. ·Varje medlem kan ta kontakter med de aktörer de önskar i och utan- för nätverket. ·Det finns en dynamisk kraft inbyggd, som manar till ständig utveckling. Företagen formulerar egna mål men anpassar sitt upp- trädande till pågående nätverksprocesser. ·Poolbildningen ställer höga krav på deltagarnas förmåga till sekretess. Förmågan att dela på såväl kvalificerade teknik- som marknadsresurser är inbyggd i gr uppens pågående processer. Detta innebär även att företagen utvecklar ett ömsesidigt beroende av varandra. Man kan redan nu konstatera att flera medlemsföretag specialiserats och på så sätt blivit allt mindre kompletta företag. Vi redogör i detta avsnitt för de tongivade teoretiska förklaringarna till uppkomsten av småföretagssamverkan. Detta förhållande har ingående analyserats i SOU 1996:31. Även diskussionen i det följande baserar sig i väsentliga stycken på denna utredning. 6.2.1Småföretagssamverkan motverkar andra aktörers marknadsövertag Samverkan är naturlig för svaga aktörer på en marknad. Genom att samverka kan de svagare aktörerna gemensamt stärka sin ställning gent- Samverkan i framtidens företag – motiv och exempel 29 emot motparter som blivit så starka på marknaden att den kommit att fungera dåligt. I situationer med bara en säljare kan denne utnyttja sin särställning till att skaffa sig fördelar på bekostnad av köparna. Liknande effekter kan uppstå då det finns ett par eller några få säljare, dvs. när det råder s.k. duopol eller oligopol. De branscher som utmärks av småskalefördelar som stordriftsfördelar förekommer i tidigare led riskerar således att utsättas för marknadsmisslyckanden. Detta gäller speciellt om det föreligger svårigheter att genomföra in- respektive utträden ur branschen. I sådana marknadssituationer kan en småföretagare utsättas för beroende- förhållanden gentemot en större affärsmotpart. Motparten skulle kunna utnyttja denna situation via oskäliga priser, undermålig service osv. Det är här en fördel om småföretagaren kan påverka det större företaget även i sin funktion som ägare. Detta möjliggörs inom ramen för småföre- tagssamverkan. Historiskt har dåligt fungerande marknader utgjort en viktig för- till samverkan mellan mindre och medelstora företag. Små- företagares inköpssamverkan är positiv för såväl de berörda mindre företagen som deras kunder. Genom att skapa större slagkraft i sitt inköpsagerande kan dessa företag stärka sina förhandlingspositioner gentemot stora motparter. På motsvarande sätt är det även möjligt för svaga säljare på mark- naden att använda samverkansformen för att motverka köparmonopol eller köparoligopol. Småföretag kan sälja produkter och tjänster såväl till större som mindre köpare. I de fall ett stort antal mindre säljare är beroende av ett fåtal tillgängliga köpare föreligger asymmetriska förhållanden på marknaden. Empiriskt kan konstateras att småföretagssamverkan i i många fall skapats där småskalefördelar föreligger i ett led medan stor- skalefördelar är påtagliga i tidigare eller senare led. (Detta gäller exempelvis inom gamla, traditionella svenska samverkansbranscher såsom handel, lantbruk och transport.) 6.2.2Nätverk för att utveckla marknaders funktionssätt Småföretagssamverkan bidrar även till att utveckla konkurrenskraftiga och effektiva relationer mellan köpare och säljare. Genom de nära- liggande kontakterna mellan köpare och säljare finns möjligheter att genomföra anpassningar som minskar transaktionskostnaderna. Informa- tions-, förhandlings-, kontrakts- samt kvalitetssäkringskostnader är 30 Samverkan i framtidens företag – motiv och exempel exempel på kostnader som kan reduceras. Detta är möjligt genom att de små företagen i samverkansformen kan agera genom såväl exit- som voice-beteende. Effektiviteten i affärsrelationer mellan köpare och säljare gynnas av att det etableras klara och tydliga spelregler på marknaden. Inom ramen för samverkan föreligger, genom den ökade kunskapen, möjligheter till ett effektivt kravställande mellan parterna. Detta implicerar en aktiv involvering; uthållighet och långsiktighet; att samverkan tar hänsyn både till intern och extern effektivitet; lyhördhet för krävande slutkunder samt att aktörerna informerar varandra om alternativen på marknaden (1995). Effektiv småföretagssamverkan ställer krav på relativt täta relationer mellan det gemensamägda företaget och de ingående småföretagen. Genom att etablera täta och långsiktiga relationer är det möjligt för småföretagen att engagera sig i riskfylld affärsverksamhet med hög utvecklingspotential. Även om varor fortfarande spelar en stor roll i människors liv så minskar den andel av befolkningen som är sysselsatt med att producera dessa varor. I allt högre utsträckning präglas människors arbetsliv av immateriella värden, t.ex. kunskap och omvårdnad. I denna struktur- omvandling söker man nya former för verksamhet och företagande. Mycket talar för att samverkan och nätverksbildning i olika former blir 2000-talets dominerande företagsform. (Denna utvecklingstendens har getts ett antal nya beteckningar, t.ex. imaginära organi- sationer eller virtuella företag). Men även en ändrad syn på arbetslivet kan förklara utvecklingen. Arbetstagar- och arbetsgivarbegreppen håller på att ändras. Unga människor vill ha mer inflytande och ansvar vilket ställer krav på arbetsgivarna. Många ifrågasätter också traditionella organisations- former. Av detta följer att de förväntar sig delaktighet och påverkans- möjligheter i den egna arbetssituationen. Partner- eller medarbetarägda företag kan vara ett sätt att både locka till sig personal och behålla personer med specialistkompetens. Många människor har i och för sig kapacitet och motivation att driva eget företag, men är beroende av att samarbeta med andra med liknande kvalifikationer. Ett samverkansinriktat företagande ligger därför nära tillhands. Samverkan i framtidens företag – motiv och exempel 31 Levebrödsföretagare, å andra sidan, har ofta startat eget som ett alternativ till arbetslöshet och har bättre förutsättningar att överleva som egenföretagare i samverkan med andra, jämfört med att agera på egen hand. Detta gäller speciellt för entreprenörer vilka har en tidigare begränsad erfarenhet av företagande. Ytterligare en anledning till att samverkan i nätverk är attraktivt har att göra med attityden till företagare och vad man lägger in i en företagaridentitet. Många kan inte se sig själva i en företagarroll. Om man däremot går samman med andra för att gemensamt driva ett företag kan detta komma att förändras. Ingen enskild i gruppen är den uttalade entreprenören. Däremot förfogar man tillsammans över de kompetenser och erfarenheter som konstituerar företaget. Detta leder till en företagaridentitet – en stolthet – vilket underlättar utvecklingen av verksamheten. Samverkansföretag är också ett medel för lokal och regional utveck- ling. finns av jobben inom varu- och tjänste- produktion vid arbetsplatser som i huvudsak betjänar en lokal huvudmarknad (Fondelius 1995). Det finns flera mö jliga förklaringar till utvecklingen. En är att ett tomrum uppstår när den offentliga sektorn minskar. kan då fylla detta tomrum på marknaden genom att producera till lägre priser. En andra förklaring är att medarbetare vill ha inflytande över sina arbetsvillkor och ett medarbetarägt företag kan då vara attraktivt. En tredje förklaring är att samverkansföretag är en motreaktion till globaliseringen; människor söker efter en lokal eller regional identitet (och 1996). Globaliseringen kan också främja utvecklingen av samverkan. Den ökade internationella handeln och den snabba utvecklingen inom IT tvingar såväl stora som små företag att i ökad utsträckning söka allian- ser och samarbete för att kunna överleva och vara kon kurrenskraftiga. 6.4Det offentliga kan stödja samverkan I t.ex. och har man satsat stora offentliga resurser på nätverksbyggande. Även i har det byggts åtskilliga nätverk med offentligt stöd, men nätverksidén är ännu inte ett dominerande inslag i den svenska småföretagspolitiken. Många samverkansprojekt har också misslyckats och det finns hos många företagare fortfarande en skepticism och ett motstånd till samverkan. En annan hämmande faktor utgörs av att kunskapen inom området ännu ej fått ett tydligt genomslag hos offentliga organ. 32 Samverkan i framtidens företag – motiv och exempel behövs mer utvecklingsarbete som utgår från den svenska nätverks- forskningen. Det är i första hand näringspolitiken som måste inriktas på att understödja och stimulera startandet av nya företag. Dessutom kan med fördel resurser överföras från arbetsmarknadspolitiken till närings- politiken. Även andra politikområden påverkas, inte minst utbildningen. Målet måste vara att ge människor tillgång till relevant kunskap och erfarenhet, stöd och uppmuntran, råd och konstruktiv kritik, samarbetspartners m.m., som gör dem kapabla att starta och driva affärsmässigt sunda företag. Erfarenheter från många olika pekar mot att människors och företags frivilliga samverkan i olika former är det generellt sett effektivaste sättet att uppnå detta. Erfarenheten från mobilisering av kooperativt företagande, t.ex. i konsumentföreningar, kan utgöra en viktig erfarenhetsbas för utveckling av småföretagssamverkan. Vår övergripande slutsats är därför att företagande i samverkan bör utgöra en av delarna i det offentligas ambition att stödja bildande och utveckling av småföretag. Här ger vi exempel på några branscher där samverkan ser ut att växa och där vi bedömer att den har en särskild utvecklingspotential. Det handlar om tjänste- och kunskapsföretag, där vi särskilt beskriver besöksnäringen, IT-branschen och vård- och omsorgssektorn. är världens nionde största vetenskapspark. Mjärdevi har utvecklats snabbt. Från sex företag med 150 anställda t ill 145 företag med 3 800 anställda . I Mjärdevi har hälften av företagen färre än fem anställda. har färre än 20 anställda. Av företagen är avknoppningar från universitet. är avknoppningar från större företag. är ett fristående bolag helägt av . Bolaget har tre huvud uppgifter: att stötta småföre- tag och avknoppningar, att stärka samarbete och att marknadsföra nationellt och internationellt. I områdets centrumhus uppstår informella möten som är av största vikt. Nästan alla äter här och det finns sportutbud och kongresscentrum. Här utbyts erfarenheter, byts tjänster, tas och ges råd. Samverkan i framtidens företag – motiv och exempel 33 Företagen i har betydelse för hela regionen. Det är t.ex. ett företag i som sköter tillverkningen åt både , Nordic Sensor Technologi och . En forskare skapar jobb åt fem tekniker och tio industriarbetare. har den offentligt producerade vården och omsorgen minskat, både som följd av ekonomiska neddragningar och av att den har konkurrensutsatts. Det är i spåren av denna utveckling som andra driftformer vuxit fram. Inom hälso- och sjukvård och sociala tjänster återfinns t.ex. många nya kooperativ. Att kooperation vuxit inom denna sektor har flera förklaringar. Det är en verksamhetsform som ligger i tiden och nära till hands för att lösa gemensamma problem som t.ex. barnomsorg. Sannolikt kommer tillväxten inom detta område att fortsätta (Statskontoret 1997:17). arbetade ca 50 av de anställda inom skola, vård och omsorg i företag med annan huvudman än offentlig (Loord-Gynne och 1995). Ekonomiska föreningar svarade för av den enskilda driften, räknat i antal anställda. Inom barn- omsorgen bedrevs dock av de enskilda verksamheterna i form av ekonomisk förening. En del samverkanslösningar har startat som följd av avknoppning från den offentliga sektorn. De har bildats av offentliganställda för att trygga sysselsättningen och öka inflytandet. Dock har flertalet nya företag kommit till för att fylla behov som inte tillfredsställs av den offentliga sektorn, främst inom barnomsorgen. Det har således till största delen handlat om nyetableringar. En positiv effekt av denna nyorientering är att den ibland har fungerat som en injektion till nytänkande och källa till inspiration för offentlig sektor. Det kan alltså finnas ett behov av samverkan och nätverk mellan kooperativ, andra enskilda företag och offentlig sektor. Kvinnors företagande utgör ett viktigt inslag inom mikroföretagande och social ekonomi. Exempelvis startas mellan av de nya kooperativen i av kvinnor (RRV 1993). Att så många kvi nnor samverkar genom att starta kooperativ har flera orsaker. Människor som har ideal som talar för ett flexibelt arbetssätt och en platt organisation och där alla är gemensamt ansvariga för utvecklingen attraheras ofta av 34 Samverkan i framtidens företag – motiv och exempel att arbeta i nätverk och samverkansföretag. Utifrån empiriskt underlag kan konstateras att nätverksinriktat företagande synes attrahera kvinnliga entreprenörer. ägs av ca 2 200 läkare, tandläkare, sju kgymnaster, tandtekniker samt psykoanalytiker/terapeuter. Respektive ägare ansvarar för en mottagning, vilken lokalt drivs som ett självständigt småföretag. Juridiskt sett är mottagningarna dock resultatenheter i . Mottagningarna, småföretagen, samverkar genom kring stödfunktioner som administrativ service, ekonomi, personal, juridik, utbildning, m.m. samt rådgivning i praktikekonomi och verk- samhetsutveckling. Den enskilda mottagningen behöver därmed inte hålla sig med egna resurser på alla områden utan kan koncentrera sig på kärnverksamheten. Ett annat exempel är medarbetarkooperativet i som bildades . Kooperativet drivs av 11 kvi nnor, sjukgymnaster, undersköterskor och ekonom/sekreterare. Verksamheten är inriktad mot behandling av människor som kommer från bland annat rehabiliterings- avdelningar, servicehem och ålderdomshem. Företagsformen valdes utifrån en vilja att arbeta tillsammans och utnyttja sin samlade kompetens på bästa sätt. Detta har möjliggjort en stor bredd på behandlingsprogrammen. Formen har även bidragit till att stärka medarbetarna i förhandlingar och avtalsskrivande. Kooperativet kan även erbjuda lägre priser än den offentligt drivna vården (Boetius 1997). Besöksnäringen innefattar alla verksamheter som är relaterade till resande och turism. Ett övervägande antal av företagen i turistbranschen är småföretag, även om det finns inslag av större företag. Turismen svarar för av sysselsättningen i , men har i vissa delar av landet en betydligt större betydelse, inte minst i glesbygd. Samverkan i framtidens företag – motiv och exempel 35 har potential som turistland och turismen kan komma att spela en allt viktigare roll för såväl ekonomin som sysselsättningen. Turistprodukten är komplex, den består av olika delar: bo, äta, handla, göra. Det enskilda företaget har oftast inte kontroll över hela turistprodukten som erbjuds kunden, då man enbart är en delleverantör. I turistnäringen finns det således ett starkt ömsesidigt beroende mellan de olika aktörerna. Behovet av samverkan är således stort inom turismen. Detta gäller såväl produktion som marknadsföring. Förutom de rent kommersiella aktörerna finns det också behov av samarbete med ideella organisationer, kommunala organisationer och allmänheten. Turismen som näring i är relativt ung. Det är först som ett mer näringsmässigt perspektiv lagts på turismen. Vad gäller samverkan är det framförallt på marknadsföringsområdet som insatserna utvecklats. I detta avseende har och de regionala och lokala turistorganisationerna svarat för samordningen. Den har framför allt rört broschyrer, bokning och gemensamma informations- och reklaminsatser. Vad gäller samarbetet i tjänsteproduktionen har man inte kommit lika långt. Att utveckla turismprodukter förutsätter alltid ett starkt lokalt engagemang på resmålet.