sou · GMB325d1 · 1999-01-01 00:00:00 — I regel ökar sjukvår dsutnyttjande och läkemedelskonsumtion, sär- skilt hos medelålders och äldre, vid arbetslöshet. Under senar e år har däremot höjda sjukvår dskostnader och läkemedelskostnader lett till att man avstår från a tt söka vår d. I en enkätstudie som gjordes i angående sjukvår dskonsumtion framkom att avstått från a tt söka vår d på grund av kostnader- na.11 Av de arbetslösa ang av att de avstått från att söka vår d på grund av kostnaderna. I samma studie framkom att det finns ett samband mellan att avstå från a tt söka vår d och ålder respektive medborgarskap. Då det gäller ålder är det v anligare att yngre anger att de avstått från a tt söka vår d. Högst andel, som svarat att de avstått från a tt söka vår d av kostnadsskäl, återfinns i åldersgruppen 21–. Det visade sig också att det var vanligare att utländska medborgare avstått från a tt söka vår d. Utländska med- borgare, med undantag av finländska, anger dubbelt så ofta att de avstått.12 Resultaten pekade mot att det är de utsatta grupperna som i hög re utsträckning anger att de avstår från a tt söka vår d. Om de ekonomiskt fattiga tvingas avstå från sjukvår d kommer sambandet mellan hälsa och fattigdom att bli starkare. Här kan man se en even- tuell motsättning mellan målsättning en att nivån på pa tientavgifter- na skall vara lika för olika g rupper i samhället, eller gratis för bar n upp till och sjukvårdslagens mål att hela befolkningen skall ges god vård på lika villkor. 10Marklund S, Risk-frisk-faktorer, Riksför säkringsverket, 1997:6. 11Elofsson S, , ; Vilka avstår från sjukvår d därför a tt det kostar för mycket?, Delrapport 2, Socialhögsk olan och Allmänmedicinska enheten NVSO, , 1994. 12Elofsson S, , ; Vilka avstår från sjukvår d därför a tt det kostar för mycket?, Delrapport 2, Allmänmedicinska enheten NVSO, , 1994. 56 Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar SOU 1998:25 Hög dödlighet b land arbetslösa Arbetslösa har oc kså visat sig ha hög re blodtryck och hög re halter av vissa stresshormoner än icke arbetslösa. Studier från f lera länder (inklusive ) har visat att dödligheten b land arbetslösa är två till hög re än bland icke arbetslösa. 13 , soci- almedicinare vid säger i rapporten liv och bättre hälsa från Sta tens beredning för utvär dering av medicinsk metodik att En för siktig skattning av effekten på dödlighet a v arbetslösheten i för vär vsarbetande åldrar ger vid handen att det är fler människ or som dör a v arbetslöshet än a v arbete.14 Finn verksam vid har vid ett seminarium presenterat följande: Forskare räknar med a tt det finns ett samband mellan arbetslös - het och öv erdödlighet. Så väl danska som f inska undersökning ar visar det. I har experterna konstaterat att arbetslösa män löper stör re risk att dö än yr kesverksamma – för kvinnor är r isken stör re. Stör st öv erdödlighet b land danskar fanns bland långtidsarbetslösa män mellan 20 oc h . I en svensk rapport anger forskarna att om arbetslösheten ökar från 1 pr ocent till , så medför det en ökning a v dödligheten i den yr kes- verksamma ålder n med . I motsv arar det cirka 50 dödsf all . Om man på samma sätt beräknar r isken för självmor d bland arbetslösa, så ökar den med cir ka 9 procent.15 Till de absolut svåraste tecknen på ohälsa hör självmor d eller självmordsför sök. Självmor den utgör ida g den stör sta dödsor saken i åldrarna 15 till 44 år.16 Självmordsfrekvensen bland unga män har öka t i samtliga EU-länder.17 I rapporten ang es att en tänkbar för kan vara en minskning av arbetstillfällen för denna ålder grupp.18 I samma rap- port hänvisas till den engelska arbetslöshetsf orskaren Warr som i individuella tvärsnittsstudier på ett oproportionerligt stort antal män- 13Winefield AH, Tiggeman M, Winefield HR, Goldney RD. Growing up with unemployment: A longitudinal study of its psychological impact. : Routledge, 1993. 14Janlert U: Ökad arbetslöshet – mer missbr uk och psykiskt lidande, i rapporten liv och bättre hälsa, SBU- rapport nr 132, 1997, sid 149 15Arbetslöshet oc h Ohälsa, Minnesanteckningar från två seminar ier, , 1996. 16Hultén A, Waserman D; Självmordsför sök oc h självmord bland barn och unga. I: Rätt till liv – lust till liv. Om självmordsbeteende bland barn och ungdomar. 17Wilson, S H & , G M; Unemployment and Health: A review, Public Health, 1993, sid 153–162. 18Rantakeisu U, och C; Ungdomsarbetslöshet. Vardagsliv och samhälle, . Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar 57 niskor som begått självmor d har konstaterat att de flesta har varit arbetslösa. I en studie av självmord i 91 svenska kommuner framkom att mäns och kvinnors självmord är relaterade till näst intill diametralt skilda demografiska och sociala strukturer.19 I ekonomiskt utsatta lokalsamhällen återfanns hög a självmordstal för män. I dessa sam - hällen har relativt många för etag drabbats av konkurser och av ett ensidigt näringsliv där någ ra få för etag har varit dominerande. Det kvinnliga självmordet är främst lokaliser at till moderna, postindus- triella samhällstyper med läg re arbetslöshet oc h hög re skilsmässotal. Den arbetslöses familj drabbas också Vid arbetslöshet är det inte bar a den arbetslöse som dr abbas, utan även dennes familj. Ekonomiska problem påverkar alla i familjen, även barnen. I Malmös utsa tta stadsdelar med extremt låga inkom- ster låg arbetslösheten b land småbarnsföräldr ar i genomsnitt på och i motsvarande områden i borg på . I vårt delbetänkande Att växa bland betong och kojor (SOU 1997:61) upp- märksammade vi de ohälsoproblem som följer i arbetslöshetens f ot- spår. tar också upp detta problem i Social rapport . Danska undersökning ar visar också att av arbetslöshet uppstår tec ken på ohälsa högst påta gligt, men även andra problem som våld, missbruk och självmordsför sök b land för - äldrar.20 Hagqvist och beskriver detta på följande sätt i bok en Ekonomisk kris och utsatthet – hur påverkas barnen? Den arbetslöses f amilj fungerar annorlunda än den arbetsför es. Bråk, misshandel och skilsmässor är v anligare. Äv en barnen i sko- lan och på da gis påv erkas av föräldr arnas arbetslöshet. Det kan registreras som en hög re frekvens av läs- och skrivsvår igheter och allmänt för sämrade skolprestationer. Andelen pojkar och flickor skurs 9 med psykosomatiska besvär är när mare hög re bland dem som ofta eller alltid är oroliga för f amiljens ekonomi. Bland framför allt f lickor följer också alk oholdrickande ett liknande mönster. Flickor som ofta eller alltid oroar sig för f amiljens ekono- mi rök er också i väsentligt stör re utsträckning än andra. Skolk och sjukfrånvaro är v anligt framför allt b land flickor men äv en bland pojkar, vanligare bland dem som ofta eller alltid är oroliga för familjeekonomin.21 19 , , Öar sson G och ; Social structure and suicide in , , 1990, 1, sid 37–44. 20 ; Ungdomsarbetslöshetens f amiljeberoende, Social rapport , sid 34. 58 Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar SOU 1998:25 I en studie från har man funnit att den genomsnittliga födelsevikten för bar n till arbetslösa fäder är cir ka lägre än för bar n vars fäder har arbete. Och barn i vars föräldr ar är långtidsarbetslösa är påta gligt kortare än barn till föräldr ar som har arbete.22 Vi har i vårt delbetänkande Att växa bland betong och kojor (SOU 1997:61), bland annat beskrivit utvecklingsför seningar hos fyra- åringar i de utsatta stadsdelarna. Barnöverläkare har tillsammans med sina kollegor sammanställt resultatet av fyraårs- kontrollerna från samtliga barnavårdscentraler i och kombinerat detta med faktorer som speglar livsvillkoren i kommu- nerna och stadsdelarna såsom andelen lågutbildade , arbetslösa oc h socialbidragstagare. Man fann ett mycket starkt samband mellan utfall vid fyraårskontrollerna och olika sociala indikationer. Andelen barn som inte klarade testerna vid fyraårskontrollen där uppgiften var att rita ett kors, räkna tre för emål och rita en huvudfoting var högst i länets utsa tta stadsdelar. I samma delbetänkande uppmär ksammade vi att antalet barnläka- re varierar kraftigt mellan olika delar inom . I ge- nomsnitt går det 6 000 barn per barnläkare i länets södr a kommuner medan däremot i kommun går det 3 500 barn per barnlä- kare. En undersökning från , omfattande 5 500 barn föd da 1965–67 som följts , visar att pojkar från socialt utsatta boen- demiljöer uppvisar extremt hög andel med psykiska oc h sociala pro- blem inklusive missbruk.23 Sambandet mellan pappans sysselsätt- ningssituation och barns drogmissbruk är den enskilt viktigaste fak- torn för a tt för klara för ekomsten av drogmissbruk. Bland barn till arbetslösa pa ppor finns ett mer utbrett missbruk än bland barn med för värvsarbetande pappor.24 I delbetänkande Röster om bar ns och ungdomars psykiska hälsa (SOU 1997:8) konstateras att patientanta- let vid landets barn- och ungdomspsykiatriska kliniker och öppen - vårdsmottagningar öka t med i snitt . har efter en enkätundersökning r iktad till 21 Hagqvist C, ; Ekonomisk kris och utsatthet – hur påverkas barnen? I: Ditt . Välfär d och färdvägar. i , 1995. 22Winefield A H , Tiggeman M, Winefield H R, Goldney R D; Growing up with unemploy- ment: A longitudinal study of its psychological impact, , Routledge, 1993. 23Mellbin T, , Vuille JC. Från till 10. Stoc kholm; , 1982. (redovisar 1982:10) 24Pritchard, C, m fl Incidence of drug and solvent abuse in normalfourth and fifth year com- prahensive school children – some socio-behavioural charateristics. Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar 59 barn- och ungdomspsykiatrin i landet konstaterat att belastningen har öka t markant både vid sjukhuskliniker och öppenvårdsmottag- ningar i landet mellan åren 1992 och 1993.25 Bland mottagningarnas vanligaste för ekommande diagnoser låg relationsproblem eller familjeproblem högst. Där efter följde uta gerande, oro, ångest, suicidrisk, ätstör ningar samt sexuella övergrepp och misshandel. Det är fler flickor som söker hjälp än pojkar. Flickorna är betydligt fler i de hög re ungdomsåldrarna 15–, medan pojkarna är betydligt fler i de yngre ungdomsåldrarna 10–. Invandrar- och flykting- barnens andel hade öka t både inom sluten- och öppenvård. En amerikansk studie visar att intagningar på barnakutmottag- ningar, för anledda av självmordsför sök, är dubbelt så vanligt bland barn och ungdomar som växer upp i familjer där pappan är arbets- lös, än bland barn och ungdomar från andra familjer.26 I stads socialt utsatta områden finns den högsta dödligheten i Sv erige bland barn och ungdomar i åldrarna 0–19 år.27 Långtidsarbetslöshet leder lätt till för tidspensionering Andelen nybeviljade för tidspensioner samvarierar svagt positivt med arbetslösheten på na tionell nivå. När arbetslösheten stig er tenderar också nybeviljandet av för tidspensioner att stiga.28 Risken att bli för tidspensionerad ökar högst väsentligt vid långv a- rig sjukdom, återkommande hälsoproblem och arbetslöshet. Andelen långtidssjukskrivna är enligt stör re i de fattigaste bostadsområdena än i de r ikaste. Den hög a andelen lång- tidssjukskrivna av alla sjukpennningför säkrade visade att de som bodde i de socialt och ekonomiskt mest utsatta områdena hade dålig hälsa. Detta kunde tolkas som att det inte bara var de som stod utan- för oc h inte hade något arbete som mådde dåligt, utan också att de som hade ett arbete var ofta sjuka. Med tanke på att flertalet av den arbetsför a befolkningen i de utsatta stadsdelarna är arbetare är det kanske inte för vånande att fler uppger att de upplever en sämre arbetsmiljö än övr iga invånare i storstäderna. I storstädernas utsatta områden uppgår andelen arbeta - re till , medan andelen är i de övr iga områdena. Det är f ler i dessa stadsdelar som har bullriga, jäktiga och 25Barn- och ungdomspsykiatrisk vård, Enkätsammanställning , 1994. 26Garfinkel, BD, Froese A, attempts in children and adolescents, , 1982. 27Nilsson Å, Woldt T, . Dödlighet hos bar n och ungdomar i –1989, , Insitutionen för klinisk samhällsmedicin, 1991 (Rapport nr 11). 28Marklund S, Risk-frisk-faktorer, Riksför säkringsverket, 1997:6. 60 Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar SOU 1998:25 fysiskt belastade arbeten. uppger att de utsätts för fysisk belastning på sin arbetspla ts. anger att de har olämpliga arbetsställningar och arbetar i en bullrig miljö. Bakom en för tidspensionering ligger ofta ett tungt och enfor- migt arbete eller dålig hälsa . I studie Risk-frisk-faktorer framgår också att den psy- kosociala arbetsmiljön har en allt stör re betydelse vid långvariga sjukskrivningar; Äv en utbildning, yrkes- och arbetsmiljöförhållanden påv erkar kraftigt risken för långtidssjukskr ivning. Personer med svag utbild- ning, arbetaryrken och med omfattande arbetsmiljöbelastning är oftare långv arigt sjukskrivna. Förekomsten av socialt stöd på arbetsplatsen och krav-kontroll i arbetet har däremot ingen statistisk säk erställd betydelse . Det behöv er inte innebära att den psykosocia- la arbetsmiljön är betydelselös för a tt för klara långv ariga sjukskriv- ningar. Det är möjligt a tt en dålig psyk osocial arbetsmiljö fång as i andra faktorer som yrke och utbildning. Dålig psyk osocial arbets- miljö samv arierar också ofta med en dålig fysisk arbetsmiljö. Utvecklingen på arbetsmar knaden ger vissa indi- kationer på a tt den psykosociala arbetsmiljön kan få en allt stör re betydelse.// Generellt är arbetslösa sjukskr ivna oftare sjukskrivna för psykiska stör ningar.29 Finn har i skriften Arbetslöshet oc h Ohälsa återgett en egen undersökning i Stoc kholms län , som bland annat visade; att människor med psykiska och kroppsliga krämpor löper 50–100 procents hög re risk att för lora sina jobb än friska, att ensamboende, arbetslösa, medelålders män riskerar mer än andra att drabbas av psykiska besvär, att det finns ett tydligt samband mellan den för sämrade ekonomis- ka tryggheten för arbetslösa oc h psykiska besvär, (Forskarnas slut- sats är att ökad ekonomisk trygghet skulle innebära bättre hälsa.) att de psykiska besvären är klart överrepresenterade bland arbets- lösa. 30 pr ocent har psykiska besvär jämför t bland arbetande.30 Vi visade i underlagsrapporten städer (SOU 1997:118) att andelen för tidspensionärer och sjukpenningdagar är väsentligt hög re i de utsatta stadsdelarna. I till exempel Södr a i 29Marklund S, Risk-frisk-faktorer, Riksför säkringsverket, 1997:6. 30Arbetslöshet oc h Ohälsa, Minnesanteckningar från två seminar ier, , 1996. Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar 61 borg var andelen för tidspensionärer/sjukbidragstagare 17,6 pro- cent i förhållande till 7,4 pr ocent som var genomsnittet för hela r iket . Tabell 1: Antal förtidspensioner (alla, från hel pension till 1/4-dels pen - sion) per 100 inskrivna försäkrade i åldern 16–. 45–49 år 50–54 år 55–59 år 60–64 år I de sju berör da storstads- I de sju jämför elsekom- munerna (31) Antal män i borgs kommun Antal kvinnor i borgs kommun Källa: Riksför säkringsverket. borgs kommun har en påtaglig hög andel för tidspensionärer i jämför else med de övr iga storstadskommunerna, jämför elsekommu- nerna och hela riket. Av andelen för tidspensionärer i borg är andelen kvinnor i åldergrupperna 45–, 50–och 55–hög re än för män, i genomsnitt . Andelen kvin- nor i åldern 45–är 11,5. För ålder sgruppen 50–15,3 och 24,8 för ålder sgruppen 55–, vilket är hög re än riksgenomsnittet. Det finns studier som visar att för tidspensioneringen samvarierar på individnivå med yrkesförhållanden, arbetsmiljöförhållanden oc h arbetslöshetserfarenhet.32 Dessutom visar det sig att det finns tydli- ga tecken på att en hög arbetslöshet på den or t där man bor ökar r is- ken för för tidspensionering.33 Sammanfattningsvis kan vi konstatera att ställningen på arbetsmarknaden, ohälsa och bostadsort har en avgör ande betydelse för för tidspensioneringen. 31Vi har i kapitel Ekonomi och för sörjning använt följande k ommuner vid jämför else av kost- nadsutvecklingen inom vissa kommunala verksamhetsområden; , , , , , och . 32Marklund , S med fl. Varför ökar antalet för tidspensionärer? – regelförändr ingar, yrkesför - ändringar och arbetslöshet 1980–1993. 33SOU 1994:148 För tidspension – en arbetsmarknadspolitisk ventil? 62 Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar Levnadsvanor styrs av utbildningsnivå och socioekonomisk klasstillhörighet visar i Folkhälsorapport att individer som är arbetslösa oc h de som har ett monotont arbete ofta är lågutbildade . Att vara arbetare innebär enligt rapporten en ökad sannolikhet för a tt ha flera ohälsosamma levnadsvanor. Likaså har socialt utsatta kvin- nor i hög re utsträckning flera ohälsosamma levnadsvanor än socialt utsatta män. Tobak-, alkohol- och matvanor styrs ofta av vilken utbildning och socioekonomisk grupp man tillhör. Olika studier har konstaterat att tobak- och alkoholvanor har ett tydligt samband med arbetslöshet, framför allt bland unga. Unga män ökar sitt alk oholintag, medan unga kvinnor röker mer vid arbetslöshet. Enligt är andelen rökar e högst i stor stadsregioner- na. Det är betydligt fler som röker i de utsatta stadsdelarna än i övr igt i storstäderna. De regionala skillnaderna i rökv anor är betydande . Bland männen v arierar andelen dagligrökare mellan i till 29 pr ocent i k ommun. Andelen dagli- grökare bland kvinnor är på och i län .34 I vår egen undersökning fr amkommer att röker i de utsatta stadsdelar. Motsvarande andel i övr iga stadsdelar är . har det generellt skett en minskning av andelen rökar e. Bland de boende i de utsatta områ- derna angav att de rökte da gligen . Denna andel hade sjunkit till . Alltså en sänkning . I de övr iga stadsdelarna har andelen dagligrökar e minskat med . Från att ha legat på när mare till . Tabell 2: Rökvanor 1984/85, för ålder sgrupp 16–, procent. Utsatta områden i storstäderna Övr iga områden i storstäderna Tabell 3: Rökvanor 1994/95, för ålder sgrupp 16–, procent. Utsatta områden i storstäderna Övr iga områden i storstäderna Källa: SCB, . 34 Folkhälsorapport , , sid 238. SOU 1998:25 Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar 63 Studier från , och Storbritannien35 har visat att risken för att skolbarn röker för dubblas om någon av föräldr arna röker. På samma sätt kan en som slutar röka påv erkar omgivningen att sluta36. I é läg et? framkommer att rökar e äter mindre frukt och grönsaker och att de manliga rökar na äter mer smör gåsfett än de som inte rök er. Rökare har desutom svå - rare att tillgodogöra sig antioxidativa ämnen (finns i exempelvis morötter och frukt) vilket innebär a tt risken för cancer och hjär t- kär lsjukdomar ökar.37 En annan faktor som också är tydligt klasspecifik är tandvård. Andelen invånare i de utsatta stadsdelarna som besök er tand- läkaren uppgår till . Motsvarande andel i övr iga stadsde- lar är 73 procent.38 Enligt en genomför d hälsoenkät i är det cir ka av befolkningen som besöker tand- läkare minst en gång oc h en del i denna grupp går oftare. Kvinnorna går till tandläkar en oftare än männen. Detta säg er inget om omfattningen av behandlingen utan det kan rör a sig om ren akuttandvård. Barnen i har en sämre tandhälsa än g enomsnittet för borgsbarnen. I åldern 3–har barnen mer karies än genomsnittet för borg. Barn i åldern 7–har och 12–19-åringar har mer karies.39 Hälsotillstånd oc h arbetsförmåga För ra visade att hälsoläg et i storstadsregioner- na var bättre än i riket. Som för härtill såg man skillnaderna i näringslivsstruktur mellan olika regioner. Detta kan också för klara de stora skillnaderna mellan de tre storstadsregionerna. Stockholms- regionen hade lägst andel långvarigt sjuka och lägst andel med ned- satt arbetsför måga. Dessutom hade hälsotillståndet b livit allt bättre . Detta gällde doc k inte för borg och . 35Green DE, Teenage smoking, Immediate and long-term pattern. ; , , Education, and Welfare, 1979. Aaro LE, Hauknes A, . Smoking among Norwegian school-children 1975–1980. II The influence of the social environment. Scand J Psychol 1981:22:297–309. Marsch A, Matheson J, Smoking attitudes and behaviour. : Office of Population Censuses and Surveys, Social Survey Division, 1981. On randomized controlled trials and lifestyle interventions. Int J Epideminol 1989:18:993–4. 37Ungdomstid Hur é läg et? År sbok om ungdom 1996.Ungdomsstyrelsen och Folkhälsoinsti- tutet, 1996. 38Storstadsokmmitténs specialundersökning av ULF-materialet. 39Bergsjön – en inter nationell stadsdel, En hälsobeskrivning om invånarnas hälsa och välbe- finnande i , borgs stad, primärvården, 1997. 64 Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar båda regionerna hade hälsotillståndet för sämrats under denna peri- od.40 I vår egen specialundersökning av ULF-materialet från SCB, som genomgående bygger på intervjuer med personer i åldern , framkommer följande vad gäller upplevelsen av hälsotillståndet; Tabell 4: Hälsotillstånd /95, för ålder sgrupp 16–, procent. Hälsotillståndet är någ ot däremellan Har besvär av värk Har besvär med sömnen Har nedsatt arbetsför måga (1) (1) Summering av de som uppger att deras sjukdomar/besvär ger dem nedsatt arbetsför måga i hög g rad samt i någon mån. Källa: SCB, . Tabell 5: Hälsotillstånd /85, för ålder sgrupp 16–, procent. Hälsotillståndet är någ ot däremellan Har nedsatt arbetsför måga (2) (2) Svarsalternativen Har besvär av värk och Har besvär med sömnen fanns inte med 1984/85. Källa: SCB, . –1995 så kan vi iaktta en betydande ökning a v andelen individer som uppger att de har ett dåligt hälsotillstånd . i de utsatta stadsdelarna uppger att de har ett dåligt hälsotillstånd vilk et är fler än i övr iga stadsde- lar. uppg av att de hade ett dåligt hälso - tillstånd, vilket var dubbelt fler än i övr iga stadsdelar. Det har alltså skett en ökning av andelen som upplever ett dåligt hälsotillstånd i de utsatta områdena, medan andelen har minskat något i de övr iga stadsdelarna. av invånarna i de utsatta stadsdelarna uppger att deras hälsotillstånd är g ott och att deras hälsotillstånd pendlar mellan gott och dåligt. Motsvarande andel för stor städernas övr iga befolkning är . Andelen av befolkningen i de utsatta stads- 40 SOU 1990:36 Storstadsliv, sid 131. Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar 65 delarna som har besvär av värk uppgår till . Motsvarande andel för övr iga befolkningen i storstäderna är . Det är också betydligt fler i de utsatta stadsdelarna som har besvär med sömnen. När mare uppger att de har dessa problem, medan hos den övr iga storstadsbefolkningen. Det sämre hälsotillståndet i de utsatta stadsdelarna påverkar i allt väsentligt också invånarnas möjligheter till arbete . Här har också en ökning skett under samma tidpunkt i de utsatta områdena, medan en minskning kan konstateras i de övr iga stadsdelarna. uppger att deras arbetsför måga i hög g rad eller i någon mån är nedsatt . Motsvarande andel för övr iga invånare i storstä- derna är . Det är följaktlig en fler i de utsatta stadsdelarna som har nedsatt arbetsför måga. Vi har valt att dela upp befolkningen i olika socioekonomiska grupper och kön. Vi har också valt att jämför a inte enbart utsatta områden med övr iga storstadsområden utan också med vår a så kal- lade jämför elsekommuner: , , , , , och samt hela riket.41 Arbetare – män respektive kvinnor Delar vi upp kategorin arbetare på män oc h kvinnor och jämför mel - lan utsatta områden och övr iga områden i stor- städerna med våra jämför elsekommuner samt hela riket kan vi iakt- ta följande; Tabell 6: Hälsotillstånd /95 för arbetar e, män respektive kvin- nor, procent. Har besvär av värk Källa: SCB, . 41 Vi har i kapitlet Ekonomi och för sörjning använt dessa kommuner vid jämför else av kost- nadsutvecklingen inom vissa kommunala verksamhetsområden. 66 Folkhälsan i stor städer nas utsatta stadsdelar Tabell 7: Hälsotillstånd /85 för arbetar e, män respektive kvin- nor, procent. för måga (3) (3) Svarsalternativet Har besvär av värk fanns inte med 1984/85. Källa: SCB, . Genomgående har en minskning skett av andelen som uppger ett gott hälsotillstånd .