sou · GMB351d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Det kommer att behövas mer investeringar i utbildning och kompetensutveckling både för ekonomiskt tillväxt och för att få en rimlig och rättvis utbildningsfördelning. Hur ansvaret för finansieringen av ungdomsutbildning, utbildning för kunskaps- lyft och livslångt lärande skall fördelas mellan staten, kommunerna, arbetsmarknadens parter och enskilda individer måste lösas i ett sammanhang. Kommittén har för avsikt att för egen del i sitt slutbetänkande åter- komma till dessa frågor i den mån de ligger inom kommitténs utred- ningsområde. Kommittén vill dock redan nu peka på vikten av att utbildning ses i ett långsiktig perspektiv och verkligen betraktas som en investe- ring. Karaktäristiskt för investeringar är att de medför kostnader och intäkter . I fianansierings-diskussionen – vare sig det gäller staten eller andra aktörer – kan man inte enbart ta hän- syn till kostnaderna utan man måste även beakta intäkterna. De begränsningar av uppdraget som studiestödsutredningen arbe- tat med har lett till slutsatser som riskerar att ge allmänheten felakti- ga signaler . Ett tak för studielån rim- mar exempelvis illa med tankar om livslångt lärande. Det behövs en närmare koppling mellan dagens typ av system för studiefinansie- ring till arbetsmarknadspolitisk utbildning och utbildning i arbetsli- vet. Om studiestödsutredningens förslag genomförs får man vara be- redd på att även det sålunda reformerade studiestödssystemet kan behöva revideras inom en relativt nära framtid. Kommittén ser med oro på den situation som redan nu uppkommit med olika parallella studistödssystem och de oklarheter som råder beträffande deras be- ständighet. De studerande måste för sin planering ha klara besked om hur studiestödet kan förväntas se ut under en tilltänkt studieperi- od. Detta är inte minst viktigt för individer med mindre studievana. Synpunkter på vissa delar av förslagen Kommittén sympatiserar med utredningens strävan att "ta bort kilar" och göra det studiestöd man diskuterar mer sammanhållet, flexibelt och med mindre risk för snedvridningar och inlåsningseffekter. Kommittén kan inte här gå in på detaljer utan begränsar sig till vissa allmänna synpunkter i anslutning till det arbete som kommittén utfört vad gäller "kunskapslyftsutbildning". Kommittén anser att vuxna som studerar på grundskolenivå och gymnasienivå bör ha samma finansieringsvillkor. Vuxna behöver ofta kombinera studier på grundskolenivå och gymnasienivå. Skill- nader i finansieringsvillkoren kan leda till snedvridningar i studieva- let. I den mån skillnader måste införas av finansiella skäl skall de vara så små som möjligt. De bästa finansieringsvillkoren bör reserveras för dem som studerar i grundläggande vuxenutbildning. Det är över- huvudtaget inte önskvärt att de som studerar på denna nivå skall be- höva låna för sina studier. Stödnivån bör vara densamma under pröva på kurser som i kunskaps- lyftsutbildning behandlar inte explicit "pröva på kurser" men eftersom stöd i utredningens förslag inte utgår för kortare peri- oder än blir det förmodligen svårt med studiefinansie- ringen under dylika kurser. Studier på distans bör i högre grad än kunna finansieras med studiestöd föreslår en ökad möjlighet att få studiemedel vid deltids-studier. Vad som saknas är dock en konkret diskussion om olika typer av deltids-studier och möjligheter till studiefinansie- ring av studier på distans. Resultat och kompetens snarare än typ av utbildningsanordnare och studieform bör vara styrande för studie- stödssystemet. Kommittén anser att studerande skall få rätt till studiemedel om stu- diestödet användas för jämförbar utbildning vid gymnasieskola, komvux, statens skolor för vuxna, i folkbildning och kunskapslyfts- utbildning som det för kommunerna blev möjligt att fritt lägga ut och upphandla kunskapslyftsutbildning från olika typer av utbildningsanordnare.