sou · GMB398d4 · 1999-01-01 00:00:00 — ·Saba Trading skulle utan diskriminering låta fristående importör- er/grossister köpa s.k. panelfrukt i samma utsträckning som man tidigare köpt från KF:s andel och att inte motverka om fristående företag försöker ta sig in i någon panel. ·Saba åtog sig vidare att medverka till att fristående importörer, om de så önskar och i mån av utrymme, utan diskriminering får köpa transportutrymme på fartyg som chartras för import av frukt. ·Saba skulle på intet sätt motverka att fristående importörer på samma villkor som gäller för skulle få köpa utrymme på fartyg som chartras av producenter i exportlandet. ·KF:s ägarinflytande och möjligheter till insyn i minimerades, bl.a. genom att KF:s aktie förvandlades till B-aktier med reducerad rösträtt så länge som aktierna finns inom KF-sfären. Den skadliga verkan av förvärvet ansågs därmed undanröjd och avskrev målet. Förvärvet av B & W lämnades utan åtgärd av . Det kunde inte uteslutas att förvärvet på vissa lokala marknader ledde till en dominerande ställning för KF. Dock ansåg man att den enda möjligheten att undanröja eventuell skadlig verkan var att KF avstod från förvärvet. Detta kräver att saken är av särskild vikt från allmän synpunkt. fann att förvärvet av B & W inte medförde att en dominerande ställning upp- kommer eller förstärks på någon marknad av sådan betydelse som krävs för att saken skall vara av särskild vikt från allmän synpunkt. (beslut dnr 564/92). hade ett principavtal med det irländska företaget varit aktuellt, som innebar att Fyffes skulle köpa av . Affären fullföljdes inte. 1993/94 övertog även frukt och gröntverksamheterna vid KDABs lagercentraler i , , Ö stersund och . lämna- de1995 förvärvet utan åtgärd 36. Den geografiskt relevanta marknaden ansågs vara och ansågs bli dominerande. Detta skulle dock främst drabba konsumentkooperationen, som inte är förhindrad att starta egen konkurrerande verksamhet. Därför ansågs att fallet inte skapade eller förstärkte en dominerande ställning som är ägnad att eller väsentligt hämmar förekomsten eller utvecklingen av en effektiv konkurrens. 1997 avyttrade KF till motsvarande verksamheter vid KF-terminalerna i och . 3.4Utveckling efter att förvärvet genom- fördes I det följande kommer den utveckling som skett inom branschen att beskrivas. Här anknyts till flera av de frågor som diskuterades i , som panelfrukt och transcocean export. Handel i vidare bemärkelse diskuteras också för att få en överblick över de förändringar som skett på dessa områden och möjligen kunna särskilja vilka effekter som inträffat som en följd av förvärvet och de villkor som förhandlingen resulterade i. En annan händelse som haft mycket stor effekt är EU-medlemskapet, vilket försvårar möjligheterna att bedöma effekterna av förvärvet. Därefter beskrivs även de olika företagens agerande efter förvärvet. 36 beslut Dnr. 3.4.1Marknaden för frukt och grönt Möjligheterna till en marknadsexpansion i på frukt och grönt är ganska små, menar man allmänt i branschen. I äter man ganska mycket frukt, men lite grönsaker, i ett europeiskt perspektiv. Därför är det främst på grönsaker som en ökning är möjlig, åtminstone värdemässigt, menar man på . Det sker en övergång mot mer förädlade grönsaker även om den tillfälligt stoppats av låg- konjunkturen. Rent allmänt pågår dock en utveckling från tunga basråvaror till mer förädlade. VD på säger att frukt och grönt egentligen inte är så priskänsligt utan att försäljningen ofta är kopplad till hur det ser ut i butiken, hur man exponerar frukten och grönsakerna. Priser är endast delvis avgörande för om man väljer svenskt eller utländskt. Den totala marknadsutvecklingen sedan fallet är svårt att fastställa. Efter EU-inträdet är inte importstatistiken utformad på samma sätt som tidigare och den inhemska statistiken var även tidigare något bristfällig.37 såväl som VD på tror att andelen svensk frukt av den totala försäljningen i är , vilket den även var uppskattad till vid förvärvet. Möjligen kan den svenska frukten ha ökat försäljningsmässigt, men inte volym- mässigt, eftersom svensk frukt stigit i pris efter medlemskapet i EU. Allmänt tror företagen inte att marknaden ökar så mycket, kanske lite svagt expanderande. Betydelsen av positiv uppmärksamhet kring frukt och grönt i media påpekas. ICA satsar på varumärken även på fruktområdet, till exempel apelsiner. Denna möjlighet ser man inte på , som har en helt annan kundstruktur. Det svenska medlemskapet i EU har inte inneburit några fördelar för vad gäller import av frukt och grönt anser man på . Man säger att har varit ett frihandelsland, i ordets rätta betydelse och att vi inte är det längre. Det är frihandel inom EU men inte med världen i övrigt. Handeln inom EU anser man har för- dyrats medan handeln med länder utanför EU har försvårats. Fördyrats genom att de subventioner som tidigare i egenskap av tredje land kom i åtnjutande av är tillgängliga. 37 Enligt Å ke på Frukt och . att hanteringen av handel med länder utanför EU är mer kringgärdat av regler . På ICA Frukt och Grönt säger man att handeln styrs in i och att det har blivit svårare att handla med tredje land vilket ger större effekter på frukt än på grönsaker (eftersom grönsaker främst importeras från ). På Ewerman anser VD att ambitionen inom EU är att det som konsumeras inom EU också skall produceras där. Den traditionella importen från och med flera länder har sålunda försvårats. Dessutom var på väg att avreglera marknaden men EU- medlemskapet medförde nya regleringar, tullar och kvoter med mera. På Sydfruktimporten säger däremot att det har blivit lättare att handla från EU vilket ökat konkurrensen. I övrigt ser han dock inga förändringar. Möjligen har det komplicerats genom att man inte alltid vet tullsatsen eftersom den sätts beroende på tillgången inom EU när det gäller handel med tredje land. Det har även tillkommit vissa licenser. Den enda prisnivå som EU-medlemskapet har påverkat är bananpriset. Ä ven på K A Bergander säger man sig inte ha märkt några större effekter annat än att konkurrensen ökat och att betydelsen av panelaffärer har minskat. Ä ven ICA anser att EU inneburit en förenkling vad gäller panelfrukt samt vid auktionsförfarande och i största allmänhet vid handel inom EU. Det är möjligt att sitta i och handla på auktion i . Både på Ewerman och Everfresh menar man dock att handeln med panelfrukt inte förändrats och att det har visat sig fortsatt svårt att få tag på panelfrukt. VD på och Grönt säger att EU har inneburit en förenkling i transporterna av frukt och grönt till . Detta säger även VD på , men tillägger att importen från tredje land blivit mycket krångligare. På tror VD att konsumenten gynnats av EU-medlemskapet genom lägre priser eftersom konkurrens- bilden blivit bredare och eftersom företag som är vana att arbeta under andra konkurrensförhållanden har kommit in på marknaden. För företagen kan dock överproduktionen vara mycket tuff. I och med EU så har inträdeshindren blivit ännu lägre än vad de var tidigare, anser vissa. En grossist i Å rsta kan lätt själv, genom att använda fax och telefon, beställa en bil med persikor från , eller vindruvor från . anser att kombinationen av EU- inträdet och utvecklingen av IT har gjort det enkelt för nya företag att ta sig in på den europeiska marknaden. menar att de nya tullarna mot tredje land har medfört att äpplen i större utsträckning handlas från . Nya kyltekniker har även gjort det möjligt att förvara europeiska (franska) äpplen längre. EU stödjer forskning och utveck- ling av dessa tekniker samt byggandet av kylrummen. tror att den transoceana handeln kommer att ha hårdare konkurrens av europeisk frukt framgent. EU har infört en licens, eller kvot, på bananimporten. Licenserna tillföll inte till den som hade importerat tidigare, till exempel , utan man delade upp det på leverantörer och importörer och mognare (dvs. anläggningar för bananmogning). uppger att svenska importörer och mognare fick av sin tidigare volym. Resten får man köpa på den europeiska marknaden till högre priser. uppskattar att kostnaden för den till importerade bananvolymen på årsbasis har ökat med . i detaljistledet som en följd av detta. Syftet med licensieringen uppges vara att garantera ACP-ländernas (African, Carribean, Pacific) avsättning för sin bananproduktion. Enligt SOU 1996:144 har detta syfte inte nåtts, eftersom priserna har stigit och konsumtionen sjunkit inom . De som tjänat på det hela är så kallade primärimportörer. Ingen sådan finns i . Ewerman säger att man måste köpa bananer av andra företag inom EU. Traditionellt finns en överproduktion inom EU och man köper upp fruktvolymer för att hålla priserna uppe (och gör alkohol av den frukten). Ö verproduktionen är en mycket känslig politisk fråga i till exempel och . Det har dock inneburit en för konsumenten gynnsam utveckling, säger , med undantag av bananer där licensieringen och införandet av importtullar har inne- burit en för konsumenten ogynnsam utveckling. köper av alla grönsaker från svenska odlare medan andelen frukt är liten (liksom för branschen i stort). I övrigt im- porteras från , , och bananländerna; och och i viss utsträckning även från , , och . Totalt sett sker import från ett 60-tal länder. är i särklass viktigast med och som de största länderna varifrån inköp görs (för äpplen). Detta stämmer relativt väl överens med vad övriga företag uppger. De man köper från är dels integrerade företag (till exempel bananföretagen som både producerar, exporterar och marknadsför), dels exportörer som kan ha kanske i egen odling medan de i sin tur köper resten från närliggande producenter (vanligt bland annat i och ) och dels så kallade panelaffärer. Panelköp innebär att odlarna har en organisation som täcker hela produktionen i landet och som uppträder som en gemensam exportör från landet ifråga. Generellt är det dock en avregleringstrend runt om i världen och man går emot fler exportörer. Den transoceana importen sker enligt på olika sätt beroende på land. och chartrar sina båtar själva. I är numera inte särskilt stora. Everfresh har, enligt , bland annat ihop med Ica och norska importörer chartrat fartyg (4-6 båtar) från . har haft ungefär en båt och då är det exportörerna som har chartrat dessa båtar. Ledningen på säger att vad befarade, det vill säga att skulle kunna dominera den transoceana importen, inte har besannats. Chartringen har minskat, till förmån för containertrafik eller charter ordnad av exportören. Enligt ledning beror detta bland annat på att man inte fick samarbeta med någon, som man uppfattar överens- kommelsen i förhandlingen (se ovan). Man var inte heller villiga att lämna ut priser till konkurrenter som tog in jämförande offerter från flera företag. efter domen genomfördes några chartringar men det upplevs som att man ger ifrån sig affärshemlig- heter. har minskat sin egen charterverksamhet och använder container eller av exportören chartrade båtar, då man själva inte kan fylla hela fartyg. Dessutom har importen från minskat till förmån för import från och . Företaget har haft en eller två båtar på med päron, men även det har företaget slutat med och går även här med container i stället, eller låter exportörerna chartra. På Everfresh säger att man chartrat båtar vid några få tillfällen. Det är ett problem, menar man, eftersom företaget som chartrar måste vara relativt stort (i storlek). Att få mindre företag att gå samman beskriver VD som i praktiken omöjligt. Everfresh är dock inriktat på att sälja mycket från tredje land. Att dela båt med har varit aktuellt tidigare, men de offerter som lämnats har satts på en nivå som är ointressant för Everfresh. Före förvärv av KF:s frukt och grönt så köpte KF utrymme på några av Everfresh chartrade båtar. K A Bergander handlar från , och lite från . Dessa varor går som regel till eller till eller . ICA Frukt och Grönt anser att alla svenska företag behöver partners för att klara båttrafiken. Man kan göra som gjorde, köpa företag (KF Frukt och grönt, och därmed volym), eller samarbeta i båttrafiken. ICA samarbetar med två nordiska partners och ibland med israeler och tyskar för att göra det så effektivt som möjligt och få ett billigare pris. Det är viktigt att inte ha utrymme över på båtarna. Med svenska importörer har ICA inga direkta samarbeten även om det hänt att de samlastat med båtar och tvärtom. Grundprogrammen för leveran- ser planerar ICA dock själva och ofta med de nordiska kollegorna. Det är mycket sällan, närmast aldrig förekommande, som någon mindre importör har utrymme i ICA:s båtar, eller ens gör en för- frågan om möjligheten till att hyra utrymme. De mindre importörerna åker med europeiska partners, menar man på ICA. Dessutom är dessa importörer konkurrenter ute i butikerna. Företaget och Grönt ingår i en företagsgrupp som heter och har kontor runt om i världen. Hanteringen till sker från ett av bolagen i vilket innebär att Direkt Frukt och Grönt enbart importerar via . handlar i mycket liten utsträckning med tredje land, och har man gjort affärerna via agenter i Nord- eller . Inte heller Sydfruktimporten har handlat särskilt mycket från tredje land. I det fall det förekommer så sköter oftast exportören båtfrakten. I övrigt har det varit containerfrakt som varit aktuell. ICA upplever att det är en kamp mellan exportörer och importörer om vem som skall sköta chartringen. ICA vill dock sköta detta själva i så stor utsträckning som möjligt. Så ser man det nog allmänt i , tror han. Det är viktigt att ha kontroll även på fraktledet. uppger att vad gäller så är exportörerna med i skeppningspooler och levererar till flera svenska företag och då går frakten ibland direkt till , annars till eller . har man en agent som handhar affärerna, eller snarare en agent med en samordnande funktion i de fall där exportörerna inte har någon exportorganisation. I de flesta fall köper man direkt av odlarorganisationer i , , och . har , efter förvärvet, åkt med båtar, säger . Så vitt han vet har inte nekat företaget samlastning när man gjort en förfrågan men detta är inte det viktigaste. Det viktigaste är vad man får betala för frakten och ofta gör detta pris att det i vilket fall som helst blir mindre intressant att köpa utrymme på båtar. Everfresh har samma synpunkt vad gäller priset. Företaget har emellertid inte åkt med och man betvivlar att man skulle få göra det ifall frågan aktualiserades. Ewerman menar att de större importörerna blockerar lasterna för de mindre vilket Ewerman i sig anser vara fullt normalt. Sagesmannen menar att han själv inte skulle vilja släppa ombord sina konkurrenter. Han menar att även om chartring är billigast så finns det andra möjligheter, till exempel att exportören chartrar eller att använda sig av containertrafik. Ewerman har inte haft några problem att få hem sina varor. Kylcontainer uppges allmänt svara för en ökande andel av frakterna. En nackdel är att containerfartyg ofta angör ett flertal hamnar, jämfört med andra alternativ. Det finns dock en utveckling mot att det är färre och färre hamnar som angörs av fartygen (både container och exportörernas charter) av kostnadsskäl. Infrastrukturen gör att det är möjligt att använda några större hamnar som hubbar och transportera vidare på lastbil eller mindre båtar). Avsnittet visar att det finns blandade åsikter inom branschen om hur transoceana transporter verkligen sker och hur utvecklingen varit på området. Klart verkar dock vara att det går att få tag på frukt för alla företag. Detta tycks inte ha försvårats efter förvärvet. Däremot har transportmönster förändrats. Ett argument inför Marknads- domstolen vara att man skulle kunna få stordriftsfördelar i frakten. Detta kan man visserligen ha fått ändå, men inte genom chartring. Genom att valt att dra ner på denna verksamhet har även möjligheten för andra att åka med försvunnit. Å andra sidan hävdar några att det ändå inte skulle löna sig att åka med . Oavsett hur det förhåller sig med detta så har alla företag klarat av sin försörjning av frukt utan chartring i någon större omfattning. Situationen påverkas även av en trend mot ökade inköp i året runt, vilket påverkas den transoceana handelns betydelse. NO konstaterade inför domen i att det 1993 fanns tre verksamma paneler i och att de dominerades av blocken. De verksamma panelerna 1993 var och två Nya Zeelandpaneler, enligt vad NO anförde. Några importörer påpekar att även Maroc-panelen var verksam 1993. I den första dominerade blocken medan de fristående hade . panelerna dominerades helt av KF, och ICA. Swazilandpanelen importerade frukt från , och . Ä ven här hade blocken en mycket stor andel. Detta innebar enligt NO att det var svårt för fristående företag att komplettera sitt utbud med dessa frukter och därmed ge butiker ett attraktivt sortiment. Vilka paneler som är verksamma 1997 och som har betydelse och hur lätt det är att köpa via panelmedlemmar eller via andra vägar ges det i stor utsträckning motstridiga uppgifter om. Paneler av betydelse tycks dock vara Maroc-panelen (via ), Cappanelen (Outspan och Capespan) samt Nya Zeelandpanelen. Genom EU kan man dock i viss utsträckning undgå de svenska panelerna genom att köpa panelfrukt via en annan panel i annat EU-land. Detta är lättare om man till exempel är medlem i en koncern som har andra medlemmar i något annat lands panel. menar att det bara är Nya Zeelandpanelen som har någon betydelse. Cappanelen finns kvar, men exportmonopolet i avreglerades från och med säsongen 1996/97. Unifruco, som var organisationen för Capfrukten, måste enligt krav från den syd- afrikanska regeringen tillåta de odlare som väljer att själva sköta sin export att lasta frukten på båtarna till samma priser som Unifruco har. Panelhandeln har därför förlorat sin betydelse för handeln med . Ä ven i finns det flera odlare att köpa ifrån vilket gör att inte heller där har panelen någon betydelse längre. anser att frågan om paneler är lite överdriven. I och med EU så kan frukt köpas i , till exempel äpplen från . Det är inte så att panelmedlemmarna har något oligopol på handeln från panelländerna. På ICA Frukt och Grönt anser man, till skillnad från , att den enda panel som har någorlunda betydelse är Maroc-panelen. ICA skulle föredra att slippa panelmedlemskap men i detta fall är panelen den enda möjligheten för att få tag i frukten. De övriga panelerna finns det vägar runt. K A Bergander säger att man aldrig blivit antagna som medlemmar i någon panel utan att man genom goda relationer med importörer som var med i panelerna ändå kunnat köpa panelfrukt. går det att importera själv. Den enda panel som är av betydelse är Maroc-panelen som är den enda som styr prissättningen i på det sätt som paneler traditionellt har gjort. På Sydfruktimporten säger man att och Cap och möjligen finns kvar. Problemet med panelerna är, enligt företaget, att priset är satt så att även om man kan köpa via ett annat land så skall det inte kunna ge ett konkurrenskraftigt pris. Detta håller man med om på Everfresh, men man säger också att ibland kan det ändå hända att prisläget blir bättre vid import till . Det är dock endast vid överskottssituationer som det går att köpa av andra paneler ute i , då tillgången ofta är begränsad ute i . Sydfruktimporten är genom koncernförhållanden (med ) medlem i både Cappanelen och Marockopanelen. Företaget har även varit med i panelen men upplevde sig alltid vara motarbetade av eftersom man var huvudkonkurrenter på Stockholmsmarknaden. har gjort allt för att inte Sydfruktimporten skall kunna bli medlem någonstans anser företagets VD. Det kärvs att panelmedlemmarna godkänner nya medlemmar och alltid sagt nej även om andra sagt ja. menar att egentligen inte är en riktig panel utan mer ett bolag som ICA, och har för att sköta importen från . undrar ibland varför de är medlem i panelerna eftersom frukten kan vara billigare på kontinen- ten än genom panelerna. VD menar att egentligen inte kan påverka intaget av nya medlemmar särskilt mycket, om överhuvudtaget. Han säger vidare att det är viktigt att påpeka att det är statligt reglerat i , utan att det är fritt för alla att exportera och importera. På säger man att panelfrukt alltid har kunnat köpas på kontinenten och varken förvärv av KF Frukt och Grönt eller EU-medlemskapet har påverkat. Direkt Frukt och Grönt är inte panelmedlem själva men har tillgång till panelfrukt via koncernbolag. VD anser att paneler i sig är konkurrensbegränsande eftersom de egentligen är en kartell som arbetar utifrån prisöverens- kommelser; en åsikt som delas av Ewerman. Ewerman köper via svenska panelmedlemmar och ute i . SPK ansåg i sin undersökning 38 att även om det fanns alternativ till panelfrukten så var det ofta frukt med karaktär av märkesvara, till exempel citrusfrukt från , som hanterades inom panelerna. anser dock att eftersom panelerna inte är ensamma på marknaden så kan de inte sätta de priser de vill. Det finns i vilket fall som helst alltid konkurrens från andra länder. Till exempel har möjligheten att kyllagra kiwi från inneburit att vem som helst inom fruktbranschen kan klara sig utan kiwi. Ä ven om panelerna i allmänhet tappar i betydelse och de är statligt reglerade så framkommer det att de största volymerna, ofta , ändå går via dessa paneler. De odlare som väljer att gå förbi panelerna uppges enligt en sagesman skapa ett konkurrenstryck på panelerna och de exportorganisationer som står bakom trots de mindre volymer som går denna väg. Den osäkerhet som råder kring panelerna tyder också på att de förlorat i betydelse. är det uppenbart att mycket av denna frukt är ett betydande inslag i frukthandeln och att det starkt begränsar möjligheterna att agera på lika villkor, då så stora volymer fortfarande går via panelsystemet. är detta en konkurrensbegränsning som i det väsentligaste inte beror på de svenska företagens agerande, även om effekter märks där. Den uppluckring som sker gör det även svårt att urskilja effekter av förvärvet och jämföra dem med de farhågor som fanns. Trading AB:s agerande efter förvärvet är ledande importör och distributör av frukt, grönsaker och blommor med import från ett 60-tal länder. Kunderna är såväl detaljhandel som fristående grossister och storhushåll. Verksamheten täcker hela och omsättningen var 1996 . ägs till av och till av KF. KF kommer dock att utnyttja sina konvertibler , varefter KF kommer att äga av . Enligt KF-säljaren nr 7/95 har gjort rationaliserings- vinster på grund av förvärvet av KF:s frukt och gröntverk- samhet. Dessa har i sin helhet lagts i marknaden, säger man på (mer om detta i senare avsnitt). startade och ett projekt kallat som innebär direkt leveranser av frukt och grönsaker. 38 Pris och Konkurrens 1982/35, 19-24 men försäljningsomsättningen minskade. Omsättningen ligger således på en lägre nivå än vid förvärvstillfället . Fortsatta rationaliser- ingar uppges dock ha kompenserat ökade kostnader för bland annat löner. avvecklades sex distributionscentraler, som man övertog KF:s verksamheter i och . Man säger att arbetet med att integrera företagens verksamheter i stort sett är klart och att nu är en tillräckligt stor aktör för att kunna hävda sig även i ett EU-perspektiv. har en terminal i som möjliggör samlastning av exotiska frukter med holländska och syd- europeiska produkter vilket innebär att direkt leveranser till grossister och större detaljister i kan ske. ökade importen från betydligt och står för av den svenska fruktimporten från . Verksamheten inom är 1997 uppdelad på tre svenska importföretag; Fruktimport, . i och ASK-Centralen i , liksom vid förvärvet. Dessa tre har en geografisk indelning av sitt verksamhetsområde. ASK-Centralen samarbetar även intimt med en lokal odling. De lokala grossisterna är samlade under Distribution och finns på 12 ställen i landet; , , , , , , , , , , , och . Dessa har i sin tur speciella namn; till exempel Frutex i , Fruktkompaniet i och så vidare. Att de har lokala namn har historiska skäl.