sou · GMB376 · 1999-01-01 00:00:00 — Deltagande i har sin naturliga och självklara plats i de internationella tävlingsåtagan- den som den samlade idrottsrörelsen omfattar. Statens bidrag till svenskt deltagande i utgår också från bedömningen att det bidrar till en positiv bild av internationellt. Idrottsanslaget bör räknas upp med en summa som motsvarar ett genomsnitt av bidraget till kostnaderna utslaget . 54Kirst, 1997. 56Årsredovisning 1997, . Generellt sett har tillgången på kommunala idrottsanläggningar ökat betydligt de . Även har, som vi sett, en viss tillväxt skett även om den främst har gällt specialanläggningar för bandy, ishockey, ridning, golf etc. Många mindre anläggningar har försvunnit eller står oanvända. När det gäller regionala obalanser framhålls ofta att anläggningstill- gången i storstadsområden är sämre än i övriga landet. Detta stämmer också om t.ex. antalet större anläggningar ställs i relation till folkmäng- den. Antalet ishallar, simhallar, fotbollsplaner etc. i en stad som (ej kranskommunerna) i jämförelse med kommuner som t.ex. , och är betydligt lägre per invånare. Tillgången, mätt som antal anläggningar, är inget självklart mått på i vilken utsträckning efterfrågan på anläggningar blir tillfredsställd. Naturligt nog kommer aldrig tider i t.ex. vissa inomhushallar mellan 16.30 och 21.00 att räcka till, medan det å andra sidan finns ledig kapacitet och ibland helgtid i många anlägg- ningar. Det finns även andra faktorer som påverkar uppfattningarna om anläggningstillgången. En gräsfotbollsplan som i kan användas för träning kanske bara kan vara i bruk i södra . En ytterligare faktor som påverkar tillgången är förekomsten av elitlag. Ett antal elitlag med 3-4 träningstillfällen vardera fyller en anläggning som i en annan kommun kan räcka för minst det dubbla antalet klubbar och lag 57. Utöver att mängden anläggningar är mindre per invånare i storstä- derna försvåras tillgången bl.a. av att en, i förhållande till mindre orter, större mängd idrotter finns företrädda. Enligt en beräkning som gjorts av har inomhusidrotterna basket, handboll, inne- bandy och gymnastik möjlighet till träning i inomhushall i genomsnitt en kvart per lag58. Möjligen kan trenden mot alltmer föreningsdrivna och förenings- ägda anläggningar påverka anläggningstillgängligheten i positiv rikt- ning. I uppger många av de föreningar som tagit över driften av sina anläggningar att detta bl.a. medfört att man kunnat ha längre öppettider. 57Kommunförbundet, 1998. 58PM , Idrott i – en framtidsvision, 1998. Ett av uppdragen i direktivet är att "analysera hur idrottsrörelsens finansiering ser ut , dess omfattning och inriktning..."59. Detta ka- pitel beskriver och analyserar vilka intäkter idrottsrörelsen har och hur dessa fördelar sig på idrottsrörelsens olika organisatoriska nivåer. Med idrottsrörelsen avses i detta sammanhang den av RF organiserade idrotten. var idrottsrörelsens totala intäkter cirka 7,8 miljarder kro- nor60. Intäkterna kommer från staten, kommunerna, landstingen, spel- marknaden, åskådarna och inte minst medlemmarna själva. Penning- strömmarna in i idrottsrörelsen är således komplexa då idrottsrörelsen finansierar sin verksamhet från olika källor och eftersom idrotts- rörelsen är organiserad i flera nivåer där varje nivå har sin finan- sieringsstruktur. Idrotterna har sinsemellan olika ekonomiska förutsättningar. Pub- likdragande arenaidrotter som t.ex. fotboll har betydligt större möjlig- heter att generera egna pengar till sin verksamhet än vad mindre idrot- ter som t.ex. vattenskidor har. Förutsättningarna för att finansiera sin idrott varierar vidare med position i seriesystemen – ett ishockeylag i elitserien har självfallet större möjlighet till intäkter än vad mindre klubbar längre ner i seriesystemet har. De skilda förutsättningarna gör att betydelsen av offentliga bidrag kan variera kraftigt mellan olika idrotter och mellan idrottens olika ni- våer. I kapitlet analyseras organisationsbidragets och LOK-stödets eko- nomiska betydelse för idrottsrörelsen. De offentliga bidragens utveck- ling i förhållande till andra intäkter analyseras också. Kapitlet ger en bild av intäkternas utveckling och fördelning . Grunddata över idrottsrörelsens intäkter för har samman- ställts på uppdrag av . Resultaten och de källor samt metoder som använts för databearbetningen finns redovisade i Idrotts- utredningens rapportserie,61. I detta kapitel benämns rapporten finansie- 1996:84, s. 12. 60Annerstedt m.fl. 1998. En motsvarande mätning av idrottsrörelsens intäkter gjor- des och finns publicerad i en departementspromemoria från Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 62. I fortsättningen benämns denna . 5.1Idrottsrörelsens finansiering på aggregerad nivå Diagram 5.1 Idrottsrörelsens intäktskällor Diagrammet visar från vilka källor idrottsrörelsen hämtar sina intäkter och hur stora dessa är. Diagrammet redovisar inte värdet av kommu- nernas anläggningsstöd. Detta värde är inte en intäkt i idrottsföre- ningarnas bokslut men utgör likväl ett substantiellt bidrag. Värdet för idrottsrörelsen av att kunna använda sig av subventionerade lokaler och anläggningar har uppskattats till (, [se vidare under rubriken i detta kapitel]). Idrottsrörelsen är i stor utsträckning egenfinansierad i betydelsen att intäkterna genereras av rörelsens föreningar och förbund. 62 Idrott åt alla? (Ds 1993:58). intäkterna kommer från medlemmarna och publiken samt spel. I intäk- terna från spelmarknaden har även de som rege- ringen beslutat skall gå från AB till RF räknats in. Ytter- ligare av intäkterna kommer från näringslivet (TV och sponsring). Stat (idrottsanslag, lönebidrag m.m.), kommun och lands- ting står tillsammans för av idrottsrörelsens intäkter. Som en introduktion till kommande avsnitt presenteras nedan ett diagram som överskådligt visar hur respektive finansiär riktar sitt stöd till idrottsrörelsen och hur idrottsrörelsen fördelar pengarna mellan sina olika organisationsnivåer. Diagram 5.2 Penningströmmar till och inom idrottsrörelsen Diagrammet visar att staten och landstingen främst riktar sina bidrag till idrottsrörelsens förbundsnivåer. Undantaget är här LOK-stödet som oavkortat ges via RF och DF till föreningarna för deras barn- och ung- domsaktiviteter. Kommunerna stödjer föreningarna med direkta verk- samhetsbidrag och indirekt genom att föreningarna får tillgång till sub- ventionerade lokaler (anläggningsstöd). Av figuren framgår också vari- från respektive nivå inom idrottsrörelsen får sina intäkter. Nedan följer en mer detaljerad genomgång av respektive finansiärs (stat, medlem osv.) bidrag till idrottsrörelsen. I avsnitt 5.2 görs en ge- nomgång av hur dessa finansiärers bidrag fördelar sig på idrottsrörel- sens olika organisatoriska nivåer. De data som tagits fram i finansieringsstudien gäller för . Idrottsanslaget under uppgick till cirka 524 mil- joner kronor. De stora posterna i anslaget var bidraget på till lokal ungdomsverksamhet (LOK-stöd) och bidraget på till gemensam verksamhet inom idrottsrörelsen (organisationsbidrag). Därutöver riktades anslagsmedel till FoU, riks- idrottsgymnasier, motionsverksamhet för studerande vid kårorterna, till främjandeorganisationer och för deltagande i olympiska och paralym- piska spel. Från fördelades till . Vidare fördelades, via Folkbildnings- rådet, till idrottsrörelsens folkbildningsorganisation (). Bidraget fördelades vidare i sin helhet till de 22 distrik- ten. De arbetsmarknadspolitiska medel som omfördelas till idrottsrörel- sen är betydande. De lönebidrag som kom idrottsrörelsen till del upp- gick till vilket är en ökning . Beredskapsarbeten är en, för idrottsrörelsen, liten åtgärd. Föreningarna mottog i stöd för beredskaps- arbeten. Även om lönebidrag kommit att spela en viktig roll för många föreningar och förbund skall det i första hand betraktas som en del av statens arbetsmarknadspolitik. Det utgör ersättning för en tjänst, att bereda sysselsättning åt människor som av olika skäl finns utanför den ordinarie arbetsmarknaden. De sammantagna statliga bidragen uppgick till 1 837, . Ställs idrottsanslaget i relation till idrottsrörelsens totala intäkter var dess andel . utgjorde statens idrottsanslag av idrottsrörelsens sammanlagda intäkter. Statens idrottsanslag har varit fryst och minskat realt (fram t.o.m. ). Landstingens bidrag till idrotten har ökat med . Landstingens bidrag riktas till kanslier samt utbildning i den regionala verksamheten. Landstingsbidragen utgör cirka en procent av idrottsrörelsens totala intäkter. Det kommunala kontantstödet uppgick till (inkl. uppdragsersättningar ). Det är en minskning med i förhållande . Totalt av idrottsrörelsens intäkter härrör från kommunala kon- tantbidrag. I en enkät som finansieringsstudien skickade till kommunerna om hur de såg på det kommunala kontantstödet till idrotten uppgav av kommunerna att de skulle minska stödet framöver, skulle ha det oförändrat och skulle öka stödet. Värdet av det kommunala anläggningsstödet för föreningarna är svårt att uppskatta då det inte syns i föreningarnas redovisning. Vidare redovisar kommunerna anläggningsstödet på olika sätt och sällan upp- delat på idrottsrörelsen respektive andra brukare. De uppskattningar (1992 och 1997) har gjort av anläggningsstödets värde måste därför tolkas med stor försiktighet. uppskattar att stödet är värt för kommunin- vånarna och att idrottsrörelsen lågt räknat tillgodogör sig cirka 3 till av detta värde. I förhållande är detta värde oförändrat. Hur mycket lokalerna är värda som subventioner för idrottsföre- ningarna varierar. Långt ifrån alla kommuner erbjuder gratis lokaler till sina idrottsföreningar – av kommunerna tillämpar s.k. noll- taxa för ungdomsverksamhet och av kommunerna tillämpar nolltaxa för vuxenverksamhet. Där kommunerna tar betalt varierar av- giftsnivån. 63 uppskattar att de höjda avgiftsnivåerna totalt sett inneburit att föreningarna blivit av med subventioner motsvarande ett värde på . 63 , 1997. Spelmarknaden är den näst största intäktskällan för idrotten. Tillväxten på marknaden är dock stagnerande enligt Lotteriinspektionen. 1995 och omsatte spelmarknaden . Det finns en tendens att nya spelformer växer på bekostnad av äldre spelformer. Nedan redovisas de olika spelformer som bidrar till idrottsrörelsen. Statliga koncessioner till spelbolag AB (statligt ägd) ATG (ägd av trav- och galoppsporten) "Lyckohjulet"(automatspel) Tabell 5.1 Intäkter från spelmarknaden Bingolotto som har en klart dominerande ställning ökade något i om- sättning . Detta berodde inte på fler sålda lotter utan på att lottpriset höjdes. I sammanräkningen av spelintäkter har inte idrottsrörelsens fria lot- terier tagits med. Deras totala omsättning har inte gått att uppskatta då det varken krävs tillstånd eller registrering hos kommunen för fria lotterier. Totalt sett står spelmarknaden (exklusive de fria lotterierna) för av idrottsrörelsens intäkter. Spelmarknadens andel av idrottsrörelsens intäkter har vuxit något – från till . Överskottet som tillföll idrottsrörelsen har också ökat i absoluta tal. Av överskott fick idrottsrörelsen 1 jämfört med , främst p.g.a. Bingolottos utveckling. Mellan och har idrottens sponsringsintäkter nästan för- dubblats, från till . Spons- ringens andel av idrottsrörelsens totala intäkter har också ökat , från till . Utöver detta ger för- säljning av TV-rättigheter förbundsnivån . Intäkterna från den försäljningen har tredubblats mellan och De idrotter som får inkomster via TV-rättigheter är ishockey och fotboll. Många förbund har överhuvudtaget inga sådana inkomster. Intäkterna från TV-rättigheter kommer sannolikt att fortsätta öka för ishockey och fotboll. För elitserielagen i ishockey är sponsring den största inkomstkällan med av intäkterna. För allsvenskan i fotboll är andelen . har också sponsor- intäkter, men för endast 19 förbund översteg dessa intäkter . Uppgifterna om sponsring täcker inte sponsring till medelstora och små idrottsföreningar. Den sponsring som förekommer utgörs ofta av produkter eller tjänster vilkas värden är svåra att uppskatta. Sponsorsmarknaden väntas, enligt finansieringsstudien, växa i Sve- rige men det är inte givet att idrotten ensam gynnas av detta. har idrotten av sponsorsmarknaden, men antas, enligt finansieringsstudien, kultursponsring växa på idrottsspons- ringens bekostnad. hade idrottsrörelsen i publikintäkter och i medlemsintäkter (avgifter). Det motsvarar för publikintäkterna och för medlemsintäkterna av idrottsrörelsens totala intäkter. Publikintäkterna har mer än fördubblats , medan medlemsintäkterna i absoluta tal är oförändrade. Däremot har andelen medlemsintäkter i idrottsrörelsen ekonomi sjunkit något , från till . Publiken är en viktig inkomstkälla för elitföreningarna. I ishockey är publikintäkterna och i fotbollen av de totala intäkterna. Säsongen 1995/96 tog elitserielagen i ishockey in nästan i publikintäkter. Lagen i fotbollsallsvenskan hade samma säsong i publikintäkter. Andra arenasporter som t.ex. handboll och basket har också bety- dande publikintäkter. Dessa sporter tillsammans med fotbollens och ishockeyns lägre serier kan uppskattas ha publikintäkter på tillsammans . var det som från olika källor flöt in till idrotten. I beloppet har inte, som tidigare påpekats, värdet av idrottsanläggningar räknats in. uppskattar detta värde till . Utvecklingen av idrottsrörelsens finansiering har gene- rellt sett varit positiv. Totalt sett har idrotten ökat sina intäkter med då idrottsrörelsen hade intäkter på . Med undantag för lönebidragen har idrottens intäkter från den offentliga sektorn minskat men detta har upp- vägts av att idrottsrörelsen ökat sina egengenererade intäkter framför- allt från spel och sponsring. 5.2Intäkternas fördelning på idrotts- rörelsens olika organisatoriska nivåer 5.2.1Idrottsrörelsens riks- och distriktsförbundsnivå I det föregående har analysen av de olika finansiärernas bidrag till id- rottsrörelsen utgått från begreppet intäkter/inkomster. I följande avsnitt används emellanåt begreppet omsättning. Omsättning betecknar sum- man av alla intäkter med avdrag för extraordinära intäkter och finan- siella intäkter såsom bl.a. ränteintäkter. RF:s årsredovisning ger en bild av hur intäkter och kostnader fördelar sig.64 1995/96 hade RF intäkter på totalt varav: 64 årsredovisning för /96 har analyserats. Då detta var ett förlängt budgetår vad gäller statsbidraget och därmed också RF:s årsredovisning har siffrorna i årsredovisningen räknats om till årsbasis. Ersättning från FSL m.fl. Intäkter från hyror, IT m.m. Statsbidragen () utgör således av RF:s intäkter. RF:s utgifter var: RF:s omsättning har ökat med samti- digt som statens idrottsanslag minskat i absoluta tal och som andel av RF:s ekonomi. utgjorde idrottsanslaget något av RF:s intäkter medan det för utgjorde RF betalar ut av sina intäkter i olika bidrag. Resten av intäkterna används för att finansiera RF:s centrala kansli och gemen- samma kostnader inom idrotten (löner, lokalhyra, marknadsföring, för- säkring m.m.) Om de delar av RF:s kostnader som är direkt relaterade till statens uppdrag gentemot RF uttrycks som andelar av statsbidraget (idrottsanslaget + bidraget från AB Tipstjänst på ) istället för som andelar av RF:s totala intäkter framträder följande bild. Organisationsstödet till SF utgör och LOK-stödet av statsbidraget. Övriga kostnader som kan härledas till RF:s uppgifter gentemot staten såsom de framgår i regleringsbrev (t.ex. FoU, Riksidrottsgymnasier, föreningsanläggningar m.m.) utgör av statsbidraget, de utomstående organisationerna får av statsbidraget och slutligen gemensamma kostnader av statsbidraget. Det går inte, med ledning av RF:s årsredo- visning, att uttala sig om finansieras med statsmedel. Helt klart är att den övervägande delen av statsbidraget () fördelas ut i olika bidrag. I årsredovisningen uppges kansliet netto kosta . De intäkter RF har utöver statsbidraget är större än kansliets nettokostnader. SOK:s intäkter är . Statens bidrag är 2,3 miljo- ner kronor, inbringar enligt avtal med ATG och resten får SOK framförallt via licensavtal med som varumärke. Inför sommar- och får SOK extra statsbidrag. Merparten av SOK:s intäkter går till bidrag till SF för deras förberedel- ser inför . SOK:s bidrag till SF för olympiska förberedelser har ökat . Distriktsidrottsförbunden (DF) Landstingsbidragen har ökat, från till , ävenså bidragens andel av DF:ns samman- lagda intäkter. står landstingen för (i snitt) av DF:ns totala intäkter. RF stödet till DF utgör (24,3 miljoner kronor) av DF:ns totala intäkter – i förhållande har ingen större förändring skett här. Den genomsnittliga självfinansieringsgraden är kring , vilket den också var . DF:ns samlade egna kapital ligger på . Allmänt har DF:ns egna kapital ökat över åren . Endast tre DF har minskat sitt kapital. av DF:ns kostnader är bidrag till specialidrottsdistriktsför- bunden (SDF). Specialidrottsdistriktsförbunden (SDF) En särskild bearbetning av de cirka 1000 SDF:ns årsredovisningar har inte gjorts. En god bild över deras ekonomi kan dock fås genom kart- läggningen av SF:ns och DF:ns ekonomi kompletterat med uppgifter publicerade i rapporten. var överföringarna från DF till SDF och 42 miljoner kro- nor – således har ingen större förändring skett här. SF till SDF har nästan halverats – från till . var sammantaget av SDF:ns intäkter bidrag av olika slag. SF har ökat sina inkomster – från till . Fotboll (), golf () och ishockey () är de förbund som har störst omsättning. Av de 66 förbundens totala intäkter utgjorde statligt bidrag (organisationsbidrag) dvs. av förbundens omsättning. SF:n uppvisar ett gemensamt resultat på , vilket ger överskottsgraden . Av SF:n redovisar 44 stycken ett positivt resultat och 22 av SF:n redovisar ett negativt resultat. Detta är en liten försämring mot då 46 av 63 SF redovisade ett positivt resultat. Fotboll, ishockey, golf och innebandy är de förbund som gått med störst vinst. De som gått med störst förlust är tennis, gymnastik, brottning, bordtennis och friidrott. Det finns stora olikheter i graden av självfinansiering. För 8 förbund är organisationsbidraget av intäkterna (t.ex. Korpen, vattenskidor och casting). Mer- parten (42) av förbunden är beroende av organisationsbidraget till mellan och av intäkterna och för 16 förbund är organisationsbidraget av intäkterna, (för Golf-, är organisationsbidraget av intäkterna). Överföringarna till SDF från SF nivån är relativt små – . Det är en minskning med 17 miljoner jämfört med situationen . Fotboll, ishockey och ridsport slussade tillsammans nära av dessa till SDF. Knappt hälften av SF:n slussar pengar till SDF nivån. Den centrala administrationen svarar för av kostna- derna i SF:ns ekonomi, vilket är ungefär samma andel som rap- porten redovisade. Den centrala administrationens kostnader uppgår totalt till vilket i stort sett motsvarar storleken på organisationsstödet till SF. har det egna kapitalet på SF nivån ökat och är . 8 av 66 SF redovisar ett negativt eget kapital. Fotboll, ishockey och golf befäster sina posi- tioner som de rikaste förbunden. Tillsammans står dessa tre förbund för av det samlade egna kapitalet inom de 66 förbunden. Ekonomin i ett urval av 200 föreningar I finansieringsstudie gjordes en undersökning av ekonomin i 200 idrottsföreningar. Urvalet gjordes i tio kommuner valda att representera ett tvärsnitt av olika kommuntyper i . De 200 idrottsföreningarna valdes ut med hänsyn till att de skulle representera dels de 66 specialidrotter som var medlemmar i , dels olika föreningsstorlekar. Flertalet föreningar i urvalet har en stabil ekonomi. Klubbar i stora sporter (t.ex. fotboll, ishockey) är mindre beroende av offentliga bidrag än klubbar i mellanstora (t.ex. brottning och kanot) och mindre sporter (t.ex. bågskytte och konståkning) – något som inte förändrats sedan rapporten. I stora sporter utgör bidragsandelen av de totala intäkterna, i mellanstora av de totala intäkterna och i mindre sporter av de totala intäkterna. Klubbar som bedriver arenaidrott har större intäkter än klubbar utan möjlighet att visa upp ett elitlag inför publik och massmedia. Det handlar i huvudsak om publikintäkter, sponsring och försäljning. Cirka en fjärdedel av klubbarna redovisade publikintäkter. För av de undersökta föreningarna utgör sponsring och reklam av de totala intäkterna – vilket i stort sett motsvarar de förhållanden som kunde iakttas . Hälften av föreningarna redovisade ingen intäkt överhuvudtaget från reklam och sponsring. av de totala intäkterna i de 200 föreningarna ut- görs av spelinkomster. Medlemsintäkterna ligger mellan och av intäkterna beroende på klubbens storlek. En mycket viktig och, , växande inkomstkälla för många föreningar är olika former av deltagar-, tränings- och tävlings- avgifter (brukaravgifter). Drygt två tredjedelar av föreningarna i urvalet redovisar intäkter från sådana avgifter. utgör denna intäkt i genomsnitt av dessa föreningars omsättning. Där föreningarna uppgivit intäkter från både medlemsavgifter och nyttjan- deavgifter är intäkterna från nyttjandeavgifter betydligt högre än från medlemsavgifter. Soliditeten i idrottsföreningarna är mycket hög, av före- ningarna har en soliditet på mellan . Detta är en för- bättring i förhållande . Föreningar med svag ekonomi åter- finns oftast inom de stora arenaidrotterna. Ofta är det spelaraffärer som ligger bakom det dåliga ekonomiska resultatet. Offentliga bidrag är, som framgår ovan, i varierande grad en bety- delsefull del av föreningarnas ekonomi. Statens andel av dessa offent- liga bidrag är dock en liten andel av de offentliga bidragen till före- ningar. Det statliga bidrag som direkt når föreningsnivån är LOK-stö- det. utvärdering av LOK-stödet visar att LOK-stö- det i median är av föreningens intäkter 65. För ett litet antal föreningar (av urvalet i undersökningen) är dock andelen LOK-stöd stor (mellan av intäk- terna). För andra är andelen mycket mindre även om den i absoluta termer kan vara betydande. Några procent av en förenings intäkter kan vara , av en annans . Även om andelen oftast är liten anser många föreningar, enligt LOK- stödsutvärdering, att den har betydelse för just barn- och ungdomsverk- samheten. Eftersom LOK-stödet inte är en öronmärkt resurs i föreningens in- täkter, är det svårt att fastställa dess effekter. I utvärderingen av LOK- stödet ställdes därför en fråga till föreningarna om vad som skulle hända om stödet togs bort. Av föreningarna svarade att det skulle få negativa effekter medan svarade små eller inga effekter. Om stödet togs bort skulle föreningarna behöva välja mellan att ta in dessa pengar på annat sätt: exempelvis genom att sälja fler 65 , 1998. lotter, utöka det ideella arbetet, höja medlemsavgifterna eller att kvali- teten på aktiviteterna försämrades. Föreningarna menade vidare att om staten tog bort sitt stöd så skulle detta kunna medföra att kommunerna blev mer restriktiva med sina aktivitetsstöd. Det statliga LOK-stödet har också en praktisk betydelse för före- ningarnas övriga inkomster. Vid fördelning av överskottet från lokal bingoverksamhet tas hänsyn till föreningens aktivitetsstöd. Ju fler akti- viteter desto mer pengar från bingoöverskottet. Av föreningarna ansåg att LOK-stödet fungerade bra och att det inte behövde ersättas med någon annan typ av stöd. Föreningarna i Elitserien och Allsvenskan Finansieringsstudien analyserade också Elitserien i ishockey och All- svenskan i fotboll. Elitserien omsätter och Allsvenskan . Varken ishockey eller fotboll på elitnivå är be- roende av offentliga bidrag – i snitt ligger bidragsberoendet . I denna siffra ingår dock ej det stöd som fås genom tillgång till subventionerade anläggningar. Intäkterna från spel och lotterier är också små i förhållande till övriga intäkter. De stora intäkterna kommer från andra håll. Cirka en fjärdedel av intäkterna i fotboll och ishockey härrör från publikintäkter. I fotboll är spelarförsäljningar viktiga för ekonomin.