sou · GMB3128d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Löntagarfonderna transformerades till självständiga forsk- ningsstiftelser. Härigenom förstärktes också mångfalden i forskningsfi- nansieringen. Avsikten var att medel från forskningsstiftelserna skulle fungera som grädde på moset för svensk forskning. Genom utökad och obunden forskning skulle svenskt näringslivs och svenska företags kon- kurrenskraft förstärkas till gagn för förbättrat välstånd i vårt land. Forskningsstiftelsernas självständighet var en särskilt svårartad nagel i ögat för de socialdemokrater som övertog regeringsmakten . Ge- nom att tumma på grundlagen lyckades regeringen till slut tillskansa sig rätten att ändra stiftelsestyrelsernas sammansättning. Nya ledamöter skulle bättre tillgodose socialdemokraternas önskemål om hur stiftelser- nas pengar skulle fördelas, även om regeringen inte lyckades att samti- digt ändra själva stiftelseurkunderna. har de statliga an- slagen till forskning minskats under hänvisning till de medel som stiftel- serna förfogar över. Även för Forskning 2000 är mångfald ett honnörsord, vilket också präglar många av utredningens förslag. Detta gäller emellertid inte ut- redningsmajoritetens förslag rörande forskningsstiftelserna. För den är forskningsstiftelserna uppenbart fortfarande bidrag till mångfalden som försvårar en önskad centralistisk planering. Även majoriteten konstaterar att det är inte juridiskt möjligt att åter- föra stiftelsernas kapital till statsmakternas beslutsfattande. Majoriteten försöker därför bakvägen återta den politiska makten över stiftelserna: Likafullt är omfattningen av stiftelsernas insatser sådan att övergripan- de avvägningar och långsiktig policy bör stå i överensstämmelse med statsmakternas forskningspolitik. Om pengarna således inte kan komma till politikerna, bör i stället politikerna komma till pengarna. . Citatet talar för sig självt. Majoriteten vill med andra ord göra forskningsstiftelserna till en in- tegrerad del av den statliga forskningspolitiken., tvärt emot de ursprung- liga syftena med stiftelserna. Stiftelsernas styrelser bör, enligt majorite- ten, vara parlamentariskt sammansatta och avspegla styrkeförhållandena 244 Reservationer och särskilt yttrande mellan partierna i . Majoriteten lägger också förslag om hur stiftelsernas kapital och avkastningen på detta bör användas. Enligt vår mening måste den statliga forskningspolitiken utformas oberoende av forskningsstiftelsernas verksamhet. Denna bör utformas i enlighet med stiftelseurkunderna, så att stiftelserna därigenom bidrar med extra medel för forskning i avsikt att långsiktigt stärka vår nations och vårt näringslivs konkurrenskraft. Stiftelserna bidrar på detta sätt också till mångfald och oberoende. Utredningsmajoritetens förslag avvisas. Reservationer och särskilt yttrande 245 Avsnittet 5.3.7.6, 4:e stycket tredje raden borde haft följande lydelse. Forskning 2000 anser det angeläget att staten fortsättningsvis avsätter särskilt anslag för dyrbar vetenskaplig utrustning. Detta anslag bör som när kostnaden överskrider fördelas i en forsk- ningsrådsgemensam kommittée. Denna anslags- och beslutsordning be- hövs för att få överblick av behoven av dyrbar vetenskaplig utrustning och för att göra strategiska överväganden och för att tydliggöra att staten har ett ansvar för detta område så att privaträttsliga finansiärer inte får ett helt avgörande inflytande ifråga om tillgången på dyrbar vetenskaplig utrustning. 246 Reservationer och särskilt yttrande Utredningens förslag om en ny forskningsrådsorganisation syftar till att stärka kvaliteten när det gäller den statliga finansieringen av forskning. Inomvetenskapliga kriterier skall vara avgörande för fördelning av medel även till sådan forskning som av utredningen kallas ställföreträdarstyrd forskning. Forskningsråden blir färre men starkare. Nuvarande forsk- ningsrådsnämnd – FRN – avskaffas. Som utredningen påpekar måste forskningsråden för att fungera väl och få respekt och legitimitet såväl i forskarsamhället som i samhället i öv- rigt ha beslutsorgan med stor integritet och kompetens samt ha adekvata arbetsformer. Utredningen anser att forskningsråden själva skall besluta om sina kansli- och beredningsorganisationer. Utredningen anser också att forskningsråden självfallet skall samverka kring gemensamma frågor, men att råden själva är bäst skickade att avgöra vilka frågor detta är och hur samverkan skall gå till. Majoritetens i utredningen förslag om en forskningsrådens samverkans- nämnd rimmar emellertid illa med resonemangen i övrigt i betänkandet. Den föreslagna samverkansnämnden skall vara politiskt sammansatt och ha särskilt ansvar för bl.a. tvärvetenskaplig forskning och genusforsk- ning. Den föreslagna nämnden är i realiteten detsamma som nuvarande FRN med i princip samma uppgifter. Namnbytet är bara en lek med ord. Det är sannolikt ingen slump att en stor andel av utredningens ledamöter också är eller har varit ledamöter i FRN. I den senaste forskningspropositionen framhöll regeringen att det är väsentligt att genusforskningen integreras i den ordinarie forskningen och att de ordinarie forskningsfinansierande organen fördelar medel även till genusforskning. Utredningen visar med stor tydlighet, bl.a. i upp- räkningen av nya forskarutbildningsämnen, hur ett stort antal ämnen med tvärvetenskaplig karaktär tillkommit på forskarnas och forskningens egna initiativ. Enligt min mening måste varje enskilt forskningsråd ta ansvar för såväl tvärvetenskapliga forskningsinsatser som insatser inom genusforskning- en. Detta bör ske inom ramen för de enskilda råden samt genom de skif- tande former för samverkan mellan råden som förekommer. Inomveten- skapliga kriterier skall vara utslagsgivande för anslagsgivningen. En politiskt sammansatt samverkansnämnd med öronmärkta resurser och preciserade uppgifter på vissa områden riskerar att bli direkt kontrapro- duktiv. Tvärvetenskap och genusforskning utpekas som särskilda reser- vat som andra utom den s.k. samverkansnämnden inte behöver befatta sig med. Reservationer och särskilt yttrande 247 Den logiska slutsatsen av utredningens resonemang borde varit att forskningsråden bör samverka på sätt de själva beslutar. En samver- kansnämnd kan vara ett alternativ, men den bör då vara ett forsknings- rådens gemensamma organ, sammansatt av ledamöter utsedda av forsk- ningsråden och utan inblandning av politiker. 248 Reservationer och särskilt yttrande Särskilt yttrande av ledamoten Direktiven till Forskning 2000 är osedvanligt omfattande – så omfattan- de att det varit ogörligt för utredningen att penetrera samtliga de frågor som direktiven upptar. Utredningen har därför tvingats att koncentrera sitt arbete till ett antal delområden. Det förtjänar att understrykas, vilket också framgår av betänkandets titel, att utredningen valt att helt fokusera på de forskningspolitiska aspekterna. De statliga forskningsinsatserna, samt organisationen för och administrationen av dessa, är betänkandets kärna. Med den avgränsningen utgör betänkandet, enligt min mening och med de undantag jag reservationsvis anför, en god grund för statsmak- ternas beslut efter hörande av remissinstanserna. Uppdraget till utredningen omfattar emellertid också att i vid mening analysera de svenska forskningsinsatserna med utgångspunkt från sam- hällets behov och forskningens möjligheter, samt att lämna förslag mot denna bakgrund, m.m. Det har självfallet inte varit möjligt för utredning- en att, med denna korta tid som stått till förfogande, göra några mer om- fattande sådana analyser. Det hade varit önskvärt om utredningen kunnat ägna tid åt åtgärder för att rekrytera de allra främsta och bästa begåvningarna till forskning. Det hade varit önskvärt om utredningen kunnat diskutera hur IT kan och bör påverka forskning och forskarutbildning, antagningen till forskarut- bildningen och konsekvenser i övrigt för det hittillsvarande centralistiska planeringsperspektivet samt den europeiska och internationella forsk- ningssamverkan, m.m. Det hade varit önskvärt om utredningen kunnat penetrera kvalitetsfrågorna grundligare, även om en hel del av förslagen i betänkandet har kvalitetshöjning som syfte. Det hade varit önskvärt om utredningen kunnat belysa hur kreativiteten inom den statligt finansiera- de forskningen kan stimuleras och hur den kritiska massan för forsk- ningsverksamhet bäst uppnås i olika situationer och inom olika forsk- ningsområden. Det hade varit önskvärt om åtgärder för att bättre främja samspelet mellan den grundläggande högskoleutbildningen, forskarut- bildningen och forskningen hade kunnat diskuteras och framläggas. Mycket återstår således att göra. En kommitté ges i uppdrag att -analysera de svenska statliga forskningsinsatserna med utgångs-punkt från samhällets behov och forskningens möjligheter, -analysera ansvarsfördelningen mellan statsmakterna och myndig- heter, mellan myndigheter och andra finansiärer liksom mellan myn- digheterna inbördes, -lämna förslag till övergripande och långsiktig inriktning av de statliga forskningsinsatserna inför den planeringsperiod som inleds , -lämna förslag rörande utformning av forskningsorganisation och an- svarsfördelningen mellan berörda organ och -lämna förslag som främjar nära samverkan och ömsesidigt kun- skapsutbyte mellan universitet och högskolor och samhällslivet i öv- rigt. Regeringen presenterade sina förslag om inriktningen av forskningspolitiken för perioden - 1999 i propositionen Forsk- ning och samhälle (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. 1996/97:99). I propositionen presenterades mål för forskningen och riktlinjer för forskningspolitiken. antog regeringens förslag till mål för forskningen och rikt- linjer för forskningspolitiken (prop. 1996/97:5, bet. 1996/97:UbU3, rskr. Regeringens förslag i propositionen utgick från de allmänna riktlin- jerna för forskningspolitiken. Förslagen innebar tyngdpunkts- förskjutningar och förändringar i politiken. Bland annat skapades genom en ändring av stiftelselagen (prop. 1996/97:22, bet. 1996/97:LU2, rskr. 1996/97:62) större möjligheter till samverkan med de forskningsstiftelser som tillkom under den tidigare regeringen. Vidare fick de mindre och medelstora högskolorna permanenta och ökade forskningsresurser. Forskningens relevans för samhället och dess nyttiggörande betonades. Mot bakgrund av den statsfinansiella situationen föreslogs vissa ned- dragningar av de statliga anslagen. godkände regeringens för- slag i sin helhet. beslut innebär att det för anvisas mer än direkt till universitet och högskolor som en statlig bas- resurs för forskningen. Till detta kommer externa medel för forskning och utveckling från forskningsråd, sektorsorgan, stiftelser och EU m. fl. av ännu större omfattning. Totalt sett är resurserna för forskning vid universitet och högskolor större än . Företagens FoU- utgifter, som till största delen avser utvecklings-kostnader, ökar ännu snabbare än inom högskolesektorn och uppgick enligt senaste statistik från till . Analys och bedömningar utifrån delvis nya förutsättningar Kunskaps- och vetenskapsberoendet i samhället ökar. Den veten- skapliga produktionen har ökat dramatiskt under de senaste decen- nierna. Ny kunskap växer fram inifrån det vetenskapliga samhället men också som svar på frågor, problem och uppgifter som formuleras utanför vetenskapen. Forskningens framsteg och dess tillämpningar har en upp- enbar ekonomisk betydelse men omsätts inte automatiskt i ny teknik, nya produkter eller ökad välfärd. Härför krävs ett gynnsamt samspel med andra faktorer, t.ex. attityder till användning av ny teknik och arbetsor- ganisation. Men forskningens roll i framtidens samhälle kan inte bara ses i ett ekonomiskt perspektiv. Vetenskap är en process och ett förhåll- ningssätt och dess betydelse för samhällsutvecklingen har vittgående kulturella och sociala dimensioner. Den ökade internationaliseringen och framför allt den nya informa- tionstekniken har inneburit stora samhällsförändringar. De nya möjlig- heterna att snabbt förmedla och bearbeta information har i grunden för- ändrat det moderna samhällets produktionsmetoder. Företagens förmåga att tolka, förstå, utveckla och nyttiggöra ny kunskap blir likaledes avgö- rande för deras förmåga att konkurrera på världsmarknaden och där spelar både den generella utbildningsnivån i samhället och antalet indivi- der som givits möjlighet till högre vetenskaplig träning en stor roll. Utvecklingen inom informationstekniken har på ett väsentligt sätt också förändrat högskolans arbetssätt och skapat nya möjligheter till kontakter och utbyte med samhället i övrigt. Forskningens bidrag till och utnyttjande av utvecklingen av informationstekniken är väsentligt både för samhällsutvecklingen i stort och för forskningens egen utveckling. Datanät och tillgång till forskningsinformation över nätet möjliggör både ett mer decentraliserat forskningsutförande och snabbare tillgång till aktuell forskningsinformation i innovations-processen. Inriktningen av den offentligt finansierade forskningen styrs ytterst av riksdag och rege- ring genom anslagstilldelningen. Det finns ett legitimt krav från det de- mokratiska samhället att styra forskningen i riktning mot vad det anser vara särskilt angelägna områden. Frågan om forskningens nytta och re- levans är central och har givits ökad tyngd genom aktuella forskningspolitiska beslut. Sektorsorganen har naturligt nog länge arbe- tat med relevansbedömningar. Även forskningsråden har inlett ett arbete i detta syfte. Forskare och forskningens krav har ett mycket stort infly- tande över fördelningen av resurser och påverkar självfallet också be- slutsfattare. Forskarna har därvid en unik ställning i samhället och där- med också ett betydande ansvar för prioriteringar och forskningens nyt- tiggörande. De inom-vetenskapliga prioriteringarna kan få långsiktig betydelse för kompetens och kunnande i samhället. De måste därför dis- kuteras och redovisas också utanför forskarsamhället. Forskningssystemet har haft betydande och ökande re- surser till sitt förfogande. Resurserna kan förväntas fortsätta att växa genom ökade insatser från bl.a. forskningsstiftel- serna. kommer även i fortsättningen att höra till de länder som gör de största samlade insatserna för forskning och utveckling i förhål- lande till bruttonationalprodukten. De statliga insatserna ligger även de bland de högsta i världen mätt med samma mått. De statliga resurserna kan dock inte förväntas öka även om nya förut- sättningar t.ex. utbyggnaden av högskolan, EU-medlemskapet, ökat be- hov av forskarutbildning och ökade och permanenta forskningsresurser vid mindre och medelstora högskolor ställer nya krav på forskningsre- surser. Prioriteringar måste därför göras för att på ett mer effektivt sätt utnyttja och fördela tillgängliga resurser. Det finns inget automatiskt samband mellan satsning på forskning och ekonomisk tillväxt eller ökad välfärd. Avgörande är hur forskningen kan nyttiggöras. De stora svenska satsningarna på forskning och utveckling (FoU) har inte fullt ut omsatts i innovationer, nya arbetstillfällen eller ökad social välfärd. Man kan säga att samhället inte fått full utdelning på de avsevärda resurser som satsas på forskning. Till del beror detta på omständigheter utanför forskningens område. Men uppenbart är att forskning i stor utsträckning också måste inriktas mot sociala och ekonomiska nyttigheter. Inför den forskningspolitiska propositionen Forskning och samhälle tillsatte regeringen en utredningen om samverkan mellan högskolan och näringslivet (NYFOR - kommittén, SOU 1996:70). rade bl.a. vilka förutsättningar som bör vara uppfyllda för att högsko- lans kunskap och kompetens skall kunna nyttiggöras i näringslivet men även hur kunskaper, kompetens och instrumentering i näringslivet skall kunna berika högskolans FoU-arbete. Utredningens material bör beaktas i den fortsatta analysen. Kontakten mellan grundläggande utbildning och forskning berikar bägge verksamheterna. Den kraftiga utbyggnaden av högskolan som på- går och som kommer att fortsätta framöver ställer krav på re- krytering av fler forskarutbildade högskolelärare, leder till ökad efterfrå- gan på forskarutbildning och innebär ny forskningspotential inte minst vid mindre och medelstora högskolor. Den snabba utvecklingen av in- formationstekniken bidrar också till att underlätta en jämnare regional fördelning av forskningsresurserna. De åtgärder som vidtagits för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män inom forskningen och pågående insatser för genusforskning innebär nya möjligheter för utvecklingen av svensk forskning. Den ökade tillgången på kvalificerade forskarstuderande av bägge könen och möj- ligheten till nya perspektiv i forskningen måste tas till vara i den fortsatta utvecklingen. Vidare måste den alltjämt stora manliga dominansen inom forskningen brytas, för att skall få en större mångfald och bredd i forskningen. har genom medlemskapet i EU lyckats utveckla deltagandet i europeiskt forskningssamarbete väl. Svenska forskare är framgångs-rika i EU-projekt särskilt inom områden där vi nationellt är starka, vilket kan innebära en koncentration av resurser till dessa områden. Det svenska forskningssystemets organisation har, liksom i många andra länder, vuxit fram . De offentliga forsknings- resurserna har traditionellt varit knutna till de svenska universiteten och fackhögskolorna. utvecklades det svenska forsknings- finansieringssystemet till ett system med ett stort antal av varandra obe- roende finansiärer. Grundforskningsråden och kom att utgöra en del av systemet och ett stort antal sektorsmyndigheter med FoU-resurser en annan. Dessutom bildades ett antal forskningsstiftelser genom avvecklingen av löntagarfon- derna. Forskningen utförs dock alltjämt i huvudsak vid landets universi- tet och högskolor. Statliga anslag används också för att finansiera mer tillämpad forsk- ning inom olika samhällssektorer. Insatserna har mycket olika omfatt- ning både i absoluta tal och i relation till de olika samhälls-sektorernas storlek. Ett stort antal myndigheter, sektorsforsknings-organen, svarar för den närmare medelsfördelningen. Till skillnad mot vad som är fallet i många andra länder finns det i få fristående forskningsinstitut. Sådana är de s.k. industri- forskningsinstituten, som finansieras gemensamt av stat och näringsliv samt vissa andra institut, t.ex. och Försvarets forsk- ningsanstalt. Dessa institut samverkar emellertid med universitet och högskolor bl.a. genom. att institutens personal medverkar i högskolans utbildning och forskningshandledning och genom samverkan i forsk- ningsprojekt. Inför den forskningspolitiska propositionen Forskning och samhälle tillsatte regeringen en forskningsfinansieringsutredning. Utredningens slutbetänkande Forskning och pengar (SOU 1996:29) redovisar ett om- fattande underlagsmaterial. Utredningen samlade in en mängd statistiska uppgifter om forskningsfinansiering och pekade på brister i den nuva- rande forskningsstatistiken. Utredningens material och sammanställning- ar bör beaktas i de fortsatta analyserna. De nya förutsättningarna för forskningen och de förändringar av forsk- ningspolitiken som genomförts gör det angeläget att en samlad analys och bedömning av forskningens roll i samhället och av dess villkor, in- riktning och organisation genomförs. En kommitté med företrädare för riksdagspartierna tillkallas för att analysera dels de svenska forskningsinsatserna i perspektiv av samhäl- lets behov och forskningens möjligheter, dels den svenska forskningsor- ganisationen och ansvarsfördelningen mellan statsmakter och myndig- heter, mellan myndigheter och andra finansiärer liksom mellan myndig- heterna inbördes. Jämförelser bör göras med förhållandena i andra län- der såväl i som i andra delar av världen. Kommittén skall analysera och ge ett långsiktigt perspektiv på forsk- ningens roll och utvecklingskraft i samhället. Utgångspunkter är de mål för forskningen som antagit och de därmed sammanhängande forskningspolitiska slutsatserna. Ett av dessa mål är att bidra till den ekonomiska och sociala utvecklingen. Utifrån detta mål bör utredningen utvärdera och analysera den offentligt finansierade forskningens sam- hällsekonomiska nytta och möjligheterna att öka denna i förhållande till den offentliga resursinsatsen. Analysen bör utgå från att de offentliga resursinsatserna bör prioriteras till områden där enskilda företag inte skulle utföra forskningen alls eller i för liten omfattning ur ett samhälls- ekonomiskt effektivitetsperspektiv. Utredningen skall också göra en analys av om offentliga bidrag eller skatter är konstruerade på ett sådant sätt så att de bidrar till att önskvärd forskning utförs. Analysen bör utgå ifrån ett samhällsekonomiskt effektivitetsperspektiv. Utöver ovanstående analys är det av vikt att utredningen analyserar forskningens kulturella och sociala roll. Forskningens betydelse för lång- siktigt hållbar utveckling skall särskilt belysas. Jämställdhets- och ge- nusperspektiv är av grundläggande betydelse. Kommittén skall särskilt uppmärksamma samspelet mellan forskning och det demokratiska sam- hället. Kommittén skall också uppmärksamma frågor som gäller allmän- hetens kunskap om forskningen, forskningens samband med utbildningen och forskningens betydelse för den regionala utvecklingen samt olika förhållningssätt till vetenskapliga framsteg och forskningens inverkan på samhället. En förutsättning för ökad samhällsrelevans inom forskningen är öka- de kontakter med det omgivande samhället. Kommittén skall analysera hur forskningens styrning, organisation och inriktning kan påverkas för att stärka dess relevans som forskningens autonomi värnas vad gäller kvalitetsbedömningar, val av metoder och publicering. Kommittén skall ge en översiktlig analys av den svenska forskningens kvalitet, dess styrka och svagheter. Kommittén skall därvid också ge en bild av den omfattande forskning och utveckling som bedrivs inom det svenska näringslivet och hur den samspelar med den statligt finansierade forskningen. internationella forskningssamarbete skall särskilt uppmärk- sammas och i detta sammanhang självfallet den forskning som bedrivs inom EU:s ramprogram. Kommittén bör i sitt arbete utnyttja resultatet av den analys av EU:s påverkan på svensk forskning som görs av EU/i samarbete med en rad myndigheter m.fl. Informations- teknikens snabba utveckling ger också nya och värdefulla möjligheter till utökad internationell samverkan. En utgångspunkt för kommitténs resonemang skall vara att också skall ha en stark grundforskning som bas men att den förändrade situationen som beskrivits i det föregående ställer högre krav på ekonomisk och social nytta, koncentration och specialisering, både vad gäller forskningens utförande och finansiering. Kommittén skall göra en analys av omfattning och övergripande in- riktning av svensk forskning med hänsyn tagen till olika samhällssekto- rers behov av kunskap och kompetens. Analysen skall inbegripa frågan om relationen mellan de insatser som görs av staten och näringslivet. En bedömning skall göras om de statliga insatserna är rimligt avvägda såväl vad gäller relationen mellan forskning för olika syften, t.ex. de tämligen vaga begreppen grundforskning och tillämpad forskning och vad gäller insatserna inom olika områden. Vidare skall kommittén analysera den ämnesmässiga bredden i de nuvarande forskningsinsatserna och i sam- band därmed vad som är starka och svaga sidor inom svensk forskning. Kommittén skall härvid beakta det arbete som utförs inom regeringens forskningsberedning. Kommittén skall göra bedömningar av hur förutsättningar kan skapas för en rimlig bredd i verksamheten som insatser skall kunna koncentreras till områden där behoven är särskilt stora eller där svenska forskare har särskilda möjligheter att göra framstående insatser. Den bredd som behövs är beroende av flera faktorer, bl.a. utbildningens be- hov.