sou · GMB3113 · 1999-01-01 00:00:00 — Till Statsrådet och Chefen för beslutade om ett tillkännagivande till regeringen med anledning av motion 1994/95:SoU406 av (). I motionen yrkas att som sin mening ger regeringen till känna vad i motionen anförts om behovet av en utredning om hur andlig kränkning med dess hälsomässiga följder skall kunna föreb yggas och åtgärdas samt hur människor som utsatts för sådan kränkning skall kunna få hjälp. tillkännagivande till regeringen, betänkandet 1995/96:SoU17, följde utskottets förslag som angav att utskottet sak- nade tillräckligt underlag för att ta ställning till de svåra frågor som aktualiserats i motionen. Utskottet ansåg därför att regeringen på lämp- ligt sätt bör kartlägga omfattningen av dessa problem och de motreak- tioner de skapar. Vid kartläggningen måste yttrande- och religionsfri- hetsfrågor beaktas. Vidare anfördes att i sammanhanget bör utredas dels hur problemen kan förebyggas, dels vilken hjälp och vård som bör kunna erbjudas samt bör också övervägas hur kunskaper och erfaren- heter på detta område kan spridas till alla berörda med bevarad respekt för religions- och yttrandefriheten. Vid första riksdagsbehandlingen av detta ärende , åter- remitterades ärendet till socialutskottet för inhämtande av ett yttrande från som anförde bl.a. följande: "vill inledningsvis erinra om att en i all- mänhet straffbar handling inte är skyddad bara därför att den förekommer i ett religiöst sammanhang. Rent brottsliga förfaranden kan således beivras inom ramen för gällande rättsordning. Socialut- skottet har bedömt att underlag för ställningstagande till de frågor som aktualiseras i motionen bör införskaffas genom åtgärder av regeringen. har inte anledning att gå in på socialutskottets bedömning i den del som handlar om att utreda förutsättningarna för att stärka sjukvårdens resurser med avsikt att åstadkomma en adekvat rehabilitering av ifrågavarande patienter. har också betonat vikten av respekt för religions- och yttrandefriheten. Förslaget är, som konstitutionsut- skottet ser det, inte att uppfatta som fullständiga utredningsdirektiv utan innebär ett uttalande om ett utredningsbehov, medan frågan om den närmare avgränsningen av utredningsuppdraget med hänsyn till de grundläggande fri- och rättigheterna överlämnas till regeringen, liksom frågan om i vilken form uppdraget skall bedrivas. utgår från att det underlag som den av socialutskottet föreslagna utredningen skall ge avser stöd- och hjälpinsatser inom olika samhällsorgan, främst hälso- och sjukvår- den, för människor som av speciella skäl befinner sig i psykiska krissituationer samt att dessa insatser inte skall innebära åtgärder som sätter de grundläggande fri- och rättigheterna i fara. Vidare utgår från att det inte blir fråga om en statlig kartläggning eller informationskampanj mot vissa utpekade rörelser. Med det anförda har från de synpunkter utskottet har att beakta inte någon erinran mot socialutskottets förslag om ett tillkännagivande." Den av bifallna motionen om en utredning om hälsomässiga konsekvenser av vissa nyandliga rörelsers verksamhet, var bl.a. en följd av rapporter från psykiatrer, psykologer och socialtjänstemän om brist- fällig kunskap vid bemötandet av personer i olika kristillstånd som relaterats till medlemskap i olika nyandliga rörelser. Det förekom även berättelser från tidigare medlemmar och deras anhöriga om oacceptabla förhållanden i vissa religiösa rörelser. Motionen var således inte ett hugskott utan den grundades på ett synliggjort missförhållande och en växande insikt om att samhället måste få kunskap för att kunna ge rätt vård och stöd till dem som drabbats. Några fruktansvärda, tragiska händelser i andra länder under 1990- talet med massjälvmord, mord och terrordåd har visat att det kan finnas en risk för att en religiös rörelse under särskilda omständigheter kan utvecklas så att den blir farlig för sina medlemmar och även omvärlden. Det går inte att bara avfärda hypotesen att något liknande skulle kunna inträffa i vårt land. Dessa skrämmande händelser bidrog till kravet på att samhället måste öka sin kunskap om religiösa rörelser, olika före- ställningar och erfarenheter av medlemskap. Vid tidigare riksdagsbehandling av betänkandena /94:SoU7 och 1994/95:SoU2 har motionsyrkanden om behovet av utbildning av olika yrkeskategorier om destruktiva rörelser avstyrkts. I dessa betän- kanden har socialutskottet anfört att det behövs mer kunskap om ut- bredningen av det problem som motionerna tar upp. Utskottet förutsatte då att ansvariga myndigheter och berörda frivilligorganisationer arbetar vidare med dessa frågor. Chefen för , statsrådet , för- ordnade undertecknad som särskild utredare av sam- hällets stöd till människor som av särskilda skäl befinner sig i psykiska kristillstånd. Direktiven till utredningen återfinns i bilaga. förordnades följande sakkunniga till utredning- en: , riksdagsledamot, , utredningssek- reterare, , undervisningsråd, , legitime- rad psykolog, , jur. dr, , barnom- budsman i och , professor i religionsso- ciologi. Till sekreterare förordnades , kanslichef, fr.o.m. och , journalist, fr.o.m. . Riksdagsdebatten och behandlingen av ärendet visar på en del av de problem som jag mött i arbetet med utredningen. Det första pro- blemet var direktivens ordval "nyandliga rörelser". Knappast några andliga rörelser i vårt land betraktar sig själva som nya. De menar att deras läror har funnits mycket länge även om de inte spritts under det namn som rörelsen har i . Därtill kommer att även gamla etablerade rörelser förekommer i före detta medlemmars berättelser om kristillstånd som drabbat dem. Ett relativt nytt fenomen som inte nämnts i riksdagsdebatten eller i utredningens direktiv är de rörelser och kommersiella företag som inriktar sig på ledarskaps- och personlig- hetsutveckling, psykoterapi och ren försäljningsverksamhet. Dessa verksamheter har mycket gemensamt med de andliga rörelsernas meto- der som kan skapa psykiska problem för vissa medlemmar, och utred- ningens förslag omfattar till viss del även dessa rörelser. Trots att begreppet "nyandliga rörelser" inte täcker de områden utredningen be- rör har jag ändå valt att använda detta begrepp och uttrycket nya religiösa rörelser. Andra begrepp, såsom sekt, är sämre genom den negativa värdeladdningen som tillskrivs ordet i vårt land. Vid behandling av dessa frågor i används ut- trycket sekt då man där anser att eftersom sektbegreppet inte är juri- diskt definierat så finns det ingen värdering i själva ordet. Ett mycket stort och svårt problem för utredningen har varit den rå- dande polariseringen i debatten. Detta tydliggjordes redan i första skedet av kunskapsinsamlingen. Utrymmet för ifrågasättande är mycket litet åt båda hållen. De personer och organisationer som före- träder dem som råkat illa ut i olika "nyandliga rörelser" har liten förstå- else för att människor av fri vilja kan söka sig till och vilja stanna kvar i auktoritära religiösa rörelser. Företrädare för nyandliga rörelser och även en del företrädare för religionsvetenskapen vill ibland inte medge att religiösa rörelser faktiskt har skapat svåra psykiska problem hos ett antal människor. I riksdagsdebatten använde en ledamot uttrycket "ett minerat om- råde" när frågan om utredningen diskuterades. Jag är beredd att in- stämma i det omdömet. Utredningen har ställts inför komplicerade be- dömningar och avgöranden. Direktiven och den föregående riksdags- debatten har mycket tydligt klargjort att utredningen inte får innebära en kartläggning eller informationskampanj mot vissa rörelser. I utred- ningens avsnitt om "problemets omfattning" (kap. 4.5.5) finns en upp- räkning av namn på rörelser som förekommer i patientberättelser. är ingen av utredningen begärd uppgift. Uppgifterna har lämnats till utredningen av företrädare för hälso- och sjukvården. Om dessa upp- gifter raderades bort av rädsla för att detta uppfattas som ett utpekande skulle det även kunna tolkas som en överhetsinställning och sortering av vilka uppgifter som är lämpliga att presenteras. Uppräkningen av namn skall inte tolkas som om dessa rörelser skulle vara skadligare än andra. En organisation med många medlemmar löper givetvis större risk att finnas med i statistiken över psykiska skador, än en organisation med ett fåtal medlemmar. En annan förklaring kan vara lokal, dvs. att den rörelsen har många medlemmar just på den ort där tillfrågad psykiatrisk klinik finns. Att inte nämna en enda rörelse vid namn i en utredning som har till huvuduppgift att föreslå hjälp till människor som på olika sätt råkat illa ut genom kontakter med nya religiösa rörelser, framstår som en absurd förutsättning. "Ett samhälle får de sekter det förtjänar" menar många religions- forskare. Påståendet är ett uttryck för det samspel som finns mellan det existerande samhället och dess religiösa rörelser. När samhället för- ändras sker också en förändring i dess olika organisationer. Flera religionsforskare hävdar att om rörelserna inte genomgår en för- ändring i någorlunda takt med samhället i övrigt och följer den nationella lagstiftningen, så överlever de inte. Ett alternativ kan vara att rörelsen sluter sig helt och går under jorden. är även i religiös bemärkelse ett mångkulturellt samhälle. Men vår religionsfrihet har inte inneburit att alla tros- uppfattningar i praktiken tillskrivits lika värde. Om det är samhällets strävan att vi även skall ha religionsjämlikhet så är det svårt att se hur detta kan bli möjligt utan en tydligare definition av religionsbegreppet. Många av de religiösa rörelser som finns kommer även att finnas . Andra kommer att försvinna och nya tillkommer. En del rö- relser vinner sympatier och förståelse. Andra kommer många av oss att känna sig främmande för och personligen tar vi kanske helt avstånd från dem. Oavsett vår personliga inställning kommer dessa rörelser att verka i vårt samhälle och det är därför oerhört viktigt att samhället be- främjar en dialog i stället för polarisering och därmed en risk för stig- matisering av det som tycks oss främmande och märkligt. Den forsk- ning som finns, här hemma och utomlands, visar att om en rörelse upp- fattar det omgivande samhället som fientligt kan det leda till att rörel- sen isolerar sig från omvärlden. En isolering från samhället är en risk- faktor. En viktig väg att förhindra en oönskad utveckling är ökad kun- skap om olika religiösa rörelser. Det är också viktigt med en ökad kun- skap om vad religionsfriheten innebär och vad den inte innebär. Skolan måste ge alla ungdomar kunskaper om vad som skiljer ett demokratiskt handlingssätt ifrån ett odemokratiskt. Kunskaper hos var och en av oss om demokrati är den bästa garantin för att ingen mot sin vilja skall hamna i en auktoritär odemokratisk rörelse. En i sammanhanget genant omständighet är att vidskepelsen fortfarande frodas i vårt land. Samhällets ansvar måste vara att ge sina medborgare tillräcklig kun- skap och upplysning så att vi alla skall kunna göra så självständiga val som möjligt och förskonas från vidskepelsens förtryck. En förutsättning för olika religiösa rörelser att verka fritt är ett de- mokratiskt samhällsskick där religionsfriheten, yttrandefriheten, infor- mationsfriheten, föreningsfriheten och mötesfriheten är garanterade och tryggade. Mot den bakgrunden är det viktigt att fortlöpande diskutera samhällets förhållningssätt till rörelser som har som mål att inskränka våra demokratiska friheter. En fråga är om/hur samhället kan agera utan att samhället självt tillgriper odemokratiska metoder. Utredningen har i sitt arbete betonat barnens situation. Med barn- perspektivet som utgångspunkt har vi därför ägnat ett särskilt kapitel till de fristående skolorna och den s.k. hemundervisningen då skolan är en mycket viktig tid i och del av barnens liv. Sakuppgifterna i detta avsnitt härrör från . Vi har också försökt belysa barnens liv och villkor i de nya religiösa rörelserna. En samlad erfarenhet av detta arbete är att samhället inte får glömma bort ansvaret för barn som inte syns i samhället. Kommunernas socialtjänst har samma ansvar för alla barn om vårdnadshavare bryter mot vad socialtjänstlagen och föräldra- balken anger om barns vård och välbefinnande. Det är ansvar att ingripa även om barnet och vårdnadshavarna lever i en reli- giös rörelse. Kommunerna har även ansvar för de barn som får sin ut- bildning i s.k. hemundervisning. finns ingen samlad kunskap om nya religiösa rörelser, med- lemmarnas livsbetingelser och eventuella konsekvenser för samhället. I utredningen har vi inhämtat uppgifter och kunskaper genom intervjuer och kontakter här hemma och utomlands. Vi har talat med forskare, tidigare rörelsemedlemmar, anhöriga till rörelsemedlemmar, företrä- dare för olika religiösa rörelser, nuvarande medlemmar, organisationer som företräder tidigare medlemmar och andra organisationer som har kommit i kontakt med problem kring medlemskap i religiösa rörelser. Vidare har vi talat med myndighetsföreträdare och vårdpersonal som har erfarenhet av området. Utredningen har också inhämtat erfarenheter från flera olika länder. Utredningen har genomfört tre hearingar och har deltagit i konferen- ser som anordnats av Finyar, INFORM i och AFF i . Undersökning och rapport kring krisstöd har journalisten och konsulten svarat för. professor i religionspsykologi och psykoterapeut, har skrivit bak- grundsteckningen till nya religiösa rörelser (kap. 2). vid har sammanställt förteck- ningen över kyrkor, samfund och rörelser (kap. 2.6). Avsnittet om reli- gionsfriheten och dess gränser – ett juridiskt perspektiv (kap. 7), är för- fattat av jur. och avsnittet om barn som växer upp i nyandliga rörelser (kap. 5) av psykoterapeuten . Härmed överlämnas betänkandet I God Tro – samhället och nyand- ligheten. Mitt utredningsuppdrag är därmed slutfört. Sammanfattning: Utredningens överväganden och förslag ....... Ett internationellt perspektiv ............................................. för Livsåskådnings- och Trosfrågor .... Ansvar för barn och unga .................................................. Konsekvenser av utredningsarbetet................................... Brottslighet och brottsförebyggande arbete ...................... Finansiering av utredningens förslag ................................ Nyandliga religiösa rörelser – en bakgrundsteckning ................ Från trygg entydighet till hotande mångfald ..................... Om andlighetens legitimeringskris.................................... Flykten från friheten – åt två håll...................................... Nya religiösa rörelser – några huvuddrag ......................... Några nya religiösa rörelser .............................................. Den auktoritära religiösa gruppen ..................................... Hjärntvätt och avprogrammering ...................................... Nya religiösa rörelser och psykiska störningar ................. Forskning och omfattning ................................................. Kyrkor, samfund och rörelser i ................... 2.7Verksamhetsbidragets fördelning på samfund och lokala församlingar 1997................................................... Sammanfattning och slutsatser.......................................... EU och de nya religionerna............................................... Offentliga utredningar i ........................................ Den belgiska utredningen.................................................. Den franska utredningen ................................................... Kritiken mot de statliga utredningarna i Den italienska polisrapporten............................................ Den tyska utredningen....................................................... Hjälp, stöd och information i några länder ....................... för skola, ungdom och sport i Centralt departementsarbete i ............................ Motrörelsen – etablerade kyrkor, anhöriga och ICCC – The Interfaith Coalition of Concern About 3.5.3Wellspring Retreat and Resource Center. Annorlunda situation i ..................................... Till försvar för religionsfriheten ..................................... Lagstiftningen kring samfund i några länder .................. Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser – problembild, stödbehov och resursinventering ...................... Sammanfattning och förslag............................................ Behov av samhälleliga insatser och resurser................... Kunskaps- och kompetensutveckling.............................. Förslag: Indirekt krisstöd via stiftelse ............................. Inte bara psykologiska behov .......................................... EU-perspektiv på förslaget.............................................. Krisstöd – för vem? Uppkomst och verkningar .............. Gemensamma drag hos de aktuella samfunden .............. Ett problem inom vård och omsorg................................. Undersökning inom kyrkor och föreningar angående omfattning och behov för personer som lämnat nyand- 4.4.2Existerande former av stöd från kyrkor och föreningar ..164 4.4.3Behov av ytterligare stödåtgärder. trädare för kyrkor och föreningar .................................... 4.5Undersökning inom psykiatri och socialtjänst angående omfattning och behov för personer som lämnat nyand- Metoder och svarsfrekvens ............................................. 4.5.3Hälso- och sjukvård/psykiatrin. Gemensamma resultat från de båda undersökningarna... Jämförelse mellan enkät- och intervjuundersökningen... 4.5.7Önskvärda resurser – intervjupersonernas och enkät- 4.5.8Särskilt problem i offentlig verksamhet med personal som är medlemmar i nyandlig rörelse ............................. Krisstöd i offentlig och enskild sektor ............................ Avhoppare från nyreligiös rörelse och krisstöd .............. Analys av krisstödsmodellerna ....................................... Hearingar och konferenser .............................................. Framväxten av nya religiösa rörelser .............................. Politik och religionsfrihet................................................ Vem går med? anordnad av FINYAR ........................ Barn som växer upp i nyandliga rörelser................................... Sammanfattning och förslag............................................ 5.1.2Vad är det i barnens situation som främst oroar Barns behov och barnets bästa ........................................ Föräldrauppgiften och barnets psykiska hälsa ................ Vad är (kultur(? Vad händer vid kulturmöten?.......................................... 5.4.3Barnuppfostran/socialisation ur ett samhälleligt/kultu 5.4.4Mötet mellan majoritetssamhälle och minoritetsgrupper ur minoriteternas perspektiv............................................ 5.4.5En kommentar till kulturmötesperspektivet som 5.5Några övergripande uppväxtbetingelser för barn inom de nyandliga rörelserna ................................................... 5.5.2(Föräldrarna är mycket borta från sina barn. inte särskilt mycket om barnen ( ...................................... Att bo och uppfostras i kollektiv ..................................... (Uppfostran i de nyandliga rörelserna är sträng, kärv och kylig(......................................................................... Hur mycket styrs föräldrarna i sina relationer till barnen av de officiella uppfostringsideologierna inom de Att påverka barn. (Gäller religionsfrihet även Förhållningssätt som kan vara till hinder för barns utveckling och innebära risk för att barn far illa ............. Att framställa omvärlden som underlägsen och föraktlig respektive som ond och farlig .......................... Att disciplinera barn med aga, straffhot och Att utsätta barn för förödmjukande tillrättavisningar och kanske dessutom i föräldrarnas passiva åsyn .................. Att låta barn vara åsyna vittne till att deras föräldrar Att vid en förälders utträde ur rörelsen svartmåla denna förälder inför barnet och kanske dessutom hindra barnet 5.6.6Att tvinga sig på och försöka utröna barnets tankar och därmed överträda gränsen till barnets (inre värld ( .......... Att framställa sjukdom, svaghet och olyckor som åtminstone delvis en följd av bristande tro, orätta tankar eller andra personliga tillkortakommanden.......... 5.7Att utreda och bedöma om ett barn inom de nyandliga rörelserna far illa: en svår uppgift för ...... 5.8Att i förskola och skola möta, bemöta och stödja barn som växer upp i nyandliga rörelser ................................. Förskolans/skolans uppgift.............................................. 5.8.2Några för barnen viktiga behov i förhållande till förskolan/skolan .............................................................. Att (addera( och inte (dra ifrån ( ...................................... Att vara annorlunda......................................................... Att (tycka synd om( barnen ............................................. Att underlätta för barn att (få vara med ( ......................... Att skilja på det annorlunda och det oacceptabla............ Vilka kunskaper kan vara till hjälp för personalen? Fristående skolor på religionens grund ...................................... Sammanfattning och förslag............................................ Översyn av situationen – inledning................................. Vad är en fristående skola? Godkännande av fristående skolor som motsvarar Övriga krav för ett godkännande..................................... Läroplanen (Lpo 94) ....................................................... Fristående skolor som motsvarar ................ Vad kännetecknar en skola med konfessionell Tillsyn av de fristående skolor som motsvarar Allmänna förutsättningar för verksamheten som skall Kraven på att utbildningen väsentligen skall motsvara Intagningsregler och urvalsgrunder................................. Beredskap för elever med särskilt stöd ........................... Skolans samarbete med hemmen och kontakt med Allsidighet och saklighet................................................. Skäl till avslag ................................................................. Skolpliktens fullgörande på annat sätt ............................ När kan denna lagparagraf tillämpas?............................. Vad innebär kravet på ett fullgott alternativ? Kontroll av skolpliktens fullgörande på annat sätt ......... i Kammarrätt och Regerinsgrätt ..................................... 6.19.6I vilka fall har Regerinsgrätten gett sitt bifall till den klagande och medgett rätt att bedriva hemunder 6.19.7Slutsatser rörande skolpliktens fullgörande på 7 Religionsfriheten och dess gränser – ett juridiskt perspektiv ..305 Sammanfattning och förslag............................................ Frihet, tvång och skydd ................................................... Religionsfrihet i internationell rätt .................................. Religionsfriheten i svensk rätt......................................... Slutsats och diskussion.................................................... Integritet och påverkan.................................................... Praktiska fall och straffrättens normer ............................ Om bedrägeri och kvacksalveri....................................... Om testamentets ogiltighet.............................................. Makar, föräldrar och barn ............................................... 7.5.3Myndighetsåldrar, förvaltarskap och förordnande av Sociallagstiftning och skydd för barn och unga .............. Skola och fristående skola............................................... Marknadsföring och konkurrens ..................................... 7.7.2Vilseledande reklam och annan otillbörlig Arbete, näring och skatt .................................................. Anställdas rätt och skydd ................................................ Troende anhängare i offentlig tjänst ...............................