sou · GMB3141d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Dit hör FN:s universella förklaring om de mänskliga rättigheterna (artikel 23:2) och om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (artikel 7 (a) (i)). Den viktigaste på området är konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor. Artikel 11 i den konventionen ålägger konventionsstaterna att med jämställdheten som grund säker- ställa bl.a. rätt till lika lön för arbete av lika värde. I artikeln nämns särskilt rätten till lika behandling i fråga om arbetsvärdering. )NOM ),/ HAR 3VERIGE RATIFICERAT F¶LJANDE KONVENTIONER P¥ J¤MST¤LLDHETSOMR¥DET ·KONVENTION NR OM LIKA L¶N F¶R KVINNOR OCH M¤N F¶R ARBETE AV LIKA V¤RDE ·KONVENTION NR OM DISKRIMINERING ANST¤LLNING OCH YRKESUT ¶VNING SAMT ·KONVENTION NR OM J¤MST¤LLDHET MELLAN MANLIGA OCH KVINNLIGA ARBETSTAGARE Av störst betydelse i detta sammanhang är den förstnämnda konventionen. Genom den åtar sig medlemsländerna att främja och trygga tillämpningen av principen om lika lön för kvinnor och män för arbete av lika värde, och att vidta åtgärder för att främja en objektiv arbetsvärdering om konventionens bestämmelser därigenom lättare kan genomföras. Staten är folkrättsligt sett skyldig att trygga tillämpningen i fall där staten har ett direkt eller indirekt inflytande på lönesättningen, t.ex. genom sin roll som arbetsgivare. På andra områden där parterna i fria förhandlingar träffar avtal om löner inskränker sig statens skyldighet till att främja tillämpningen av likalöneprincipen. Enligt sociala stadga (artikel 4:3) åtar sig de fördragsslutande länderna att erkänna manliga och kvinnliga arbetstagares rätt till lika lön för lika och likvärdigt arbete. Vidare finns det i ett tilläggsprotokoll till stadgan (artikel 1) en bestämmelse om att alla arbetstagare skall ha rätt till lika möjligheter och lika behandling i frågor, som rör anställning och yrkesutövning utan diskriminering på grund av kön. %' LAGSTIFTNINGEN OM J¤MST¤LLDHET ¤R OMFATTANDE OCH HAR PR¤GLAT DEN NATIONELLA R¤TTEN I MEDLEMSL¤NDERNA $EN GRUNDL¤GGANDE BEST¤MMELSEN F¶R J¤MST¤LLDHETSARBETET INOM %5 ¤R ARTIKEL I %' F¶RDRAGET %NLIGT DEN BEST¤MMELSEN SKALL VARJE MEDLEMSSTAT S¤KERST¤LLA OCH UPPR¤TTH¥LLA PRINCIPEN OM LIKA L¶N F¶R M¤N OCH KVINNOR F¶R LIKA ARBETE !MSTERDAMF¶RDRAGET INNEB¤R EN F¶RST¤RKNING AV J¤MST¤LLDHETSFR¥GORNA I %' F¶RDRAGET 'ENOM ETT TILL¤GG I ARTIKEL F¶RS J¤MST¤LLDHET IN SOM ETT GRUNDL¤GGANDE M¥L F¶R GEMENSKAPEN *¤MST¤LLDHETSPERSPEKTIVET SKALL VIDARE ENLIGT ETT TILL¤GG I ARTIKEL BEAKTAS OCH FR¤MJAS I ALLA GEMENSKAPENS AKTIVITETER 6IDARE ¤NDRAS ORDALYDELSEN I ARTIKEL %' DOMSTOLEN HAR SEDAN L¤NGE TILL¤MPAT ARTIKELN S¥ ATT R¤TT TILL LIKA L¶N G¤LLER INTE BARA VID LIKA ARBETE UTAN ¤VEN VID ARBETE AV LIKA V¤RDE $ETTA SKALL NU OCKS¥ KOMMA TILL UTTRYCK I F¶RDRAGSTEXTEN $ET INNEB¤R EN POLITISK MARKERING AV FR¥GANS VIKT MEN DET KOMMER INTE ATT INNEB¤RA N¥GON F¶R¤NDRING I DEN PRAKTISKA TILL¤MPNINGEN %N NY BEST¤MMELSE I ARTIKEL INNEB¤R ATT R¥DET MED KVALIFICERAD MAJORITET SKALL BESLUTA OM ¥TG¤RDER F¶R ATT S¤KERST¤LLA PRINCIPEN OM LIKA M¶JLIGHETER OCH LIKA BEHANDLING I FR¥GOR SOM R¶R ANST¤LLNING OCH YRKE INKLUSIVE PRINCIPEN OM LIKA L¶N F¶R LIKA ELLER LIKV¤RDIGT ARBETE (¤RIGENOM SKAPAS EN SPECIFIK R¤TTSLIG ¶KA J¤MST¤LLDHETEN MELLAN KVINNOR OCH M¤N P¥ ARBETSMARKNADEN B¥DE N¤R DET G¤LLER ARBETE OCH L¶N 3LUTLIGEN F¶RS DET I ARTIKEL IN EN FORMULERING SOM SYFTAR TILL ATT KLARG¶RA ATT LIKABEHANDLINGSPRINCIPEN INTE UTG¶R N¥GOT HINDER F¶R MEDLEMSSTATERNA ATT ANV¤NDA SIG AV POSITIV S¤RBEHANDLING AV UNDERREPRESENTERAT K¶N F¶R ATT ¥STADKOMMA J¤MST¤LLDHET I PRAKTIKEN P¥ ARBETSMARKNADEN R ANTOG R¥DET DIREKTIVET %' OM BEVISB¶RDA VID M¥L OM K¶NSDISKRIMINERING $IREKTIVET INNEB¤R EN KODIFIERING AV %' DOMSTOLENS PRAXIS I FR¥GA OM BEVISB¶RDANS PLACERING .¤R DET I K¶NSDISKRIMINERINGSM¥L L¤GGS FRAM FAKTA SOM GER ANLEDNING ATT ANTA ATT DET HAR F¶REKOMMIT DIREKT ELLER INDIREKT DISKRIMINERING SKALL DET ENLIGT DIREKTIVET ¥LIGGA SVARANDEN ATT BEVISA ATT DET INTE HAR F¶REKOMMIT N¥GOT BROTT MOT PRINCIPEN OM LIKABEHANDLING !RTIKEL HAR DIREKT EFFEKT OCH KAN D¤RMED GRUNDA R¤TTIGHETER OCH SKYLDIGHETER F¶R ENSKILDA $ET INNEB¤R ATT ARBETSTAGARE INOM %5 KAN V¤CKA TALAN I NATIONELL DOMSTOL OCH ¥BEROPA ARTIKELN MOT SIN ARBETSGIVARE ) FALL D¥ DET R¥DER TVEKAN OM HUR %' R¤TTEN SKALL TOLKAS SKALL DOMSTOLEN SOM REDOVISATS UNDER INH¤MTA ETT F¶RHANDSAVG¶RANDE FR¥N %' DOMSTOLEN ANG¥ENDE TOLKNINGEN INNAN M¥LET SLUTLIGT AVG¶RS 'ENOM S¥DANA AVG¶RANDEN HAR %' DOMSTOLEN UTVECKLAT INNEB¶RDEN AV LIKAL¶NSPRINCIPEN $ET HAR OCKS¥ SKETT GENOM ATT %' KOMMISSIONEN HAR V¤CKT TALAN MOT MEDLEMSSTATER I %' DOMSTOLEN OCH GJORT G¤LLANDE ATT STATERNA HAR BRUTIT MOT ARTIKEL "¥DE 3TORBRITANNIEN OCH $ANMARK HAR P¥ DET S¤TTET EFTER TVINGATS ATT B¤TTRE ANPASSA SINA LAGREGLER TILL INNEH¥LLET I ARTIKELN 'ENOM F¶RHANDSAVG¶RANDE HAR %' DOMSTOLEN SLAGIT FAST ATT ARTIKEL OMFATTAR INTE BARA DIREKT UTAN ¤VEN INDIREKT DISKRIMINERING )NDIREKT DISKRIMINERING F¶RELIGGER N¤R EN SKENBART K¶NSNEUTRAL BEST¤MMELSE ELLER ETT SKENBART K¶NSNEUTRALT KRITERIUM ELLER F¶RFARINGSS¤TT I PRAKTIKEN MISSGYNNAR PERSONER AV ETT K¶N I F¶RH¥LLANDE TILL PERSONER AV ETT ANNAT K¶N "EGREPPET L¶N HAR GIVITS EN F¶RH¥LLANDEVIS VID DEFINITION +RAVET P¥ LIKA L¶N KAN ENLIGT DOMSTOLEN BARA UPPFYLLAS GENOM EN H¶JNING AV DEN L¤GRE L¶NEN !RTIKEL ¤R BARA TILL¤MPLIG VID J¤MF¶RELSE MELLAN ARBETSTAGARE HOS SAMMA ARBETSGIVARE $EN HAR ANSETTS G¤LLA ¤VEN N¤R DE SOM J¤MF¶RS HAR VARIT ANST¤LLDA UNDER OLIKA TIDSPERIODER MEN EN J¤MF¶RELSE MED EN HELT HYPOTETISK ARBETSTAGARE HAR INTE GODTAGITS AV DOMSTOLEN 3¤RSKILT INTRESSANTA F¶R UTREDNINGEN ¤R DE AVG¶RANDEN R¶RANDE INDIREKT DISKRIMINERING VARIGENOM GRUPPER AV ARBETSTAGARE HAR J¤MF¶RTS MED ANDRA GRUPPER 3¥ HAR T EX EN L¶NEF¶RM¥N F¶R EN DELTIDSANST¤LLD KVINNA FLERA G¥NGER J¤MF¶RTS MED MOTSVARANDE F¶RM¥N F¶R EN HEL TIDSARBETANDE MAN "ED¶MNINGEN HAR GJORTS MOT BAKGRUND AV ATT FLERTALET DELTIDSARBETANDE ¤R KVINNOR MEDAN FLERTALET HELTIDSARBETANDE ¤R M¤N $ANFOSS M¥LET # ; ] %#2 S HANDLADE OM ATT EN STATISTISK UNDERS¶KNING P¥ ARBETSPLATSEN HADE VISAT ATT KVINNORNA I GENOMSNITT TJ¤NADE MINDRE ¤N M¤NNEN OCH ATT DET INTE GICK ATT F¶RST¥ HUR KRITERIERNA I ETT ARBETSV¤RDERINGSSYSTEM HADE ANV¤NTS 3EDAN DOMSTOLEN HADE KONSTATERAT ATT BEVISB¶RDAN G¥TT ¶VER P¥ ARBETSGIVAREN HADE DENNE ATT VISA ATT DET F¶REL¥G OBJEKTIVA SK¤L UTAN SAMBAND MED K¶N F¶R L¶NESKILLNADEN !RBETSGIVAREN INV¤NDE TILL SITT F¶RSVAR ATT DE INDIVIDUELLA L¶NEP¥SLAG SOM ORSAKADE SKILLNADERNA HADE BEST¤MTS MED UTG¥NGSPUNKT I KOL LEKTIVAVTALSBEST¤MMELSER SOM ANGAV ATT FLEXIBILITET UTBILDNINGSTID OCH ANST¤LLNINGSTID SKULLE PREMIERAS %NLIGT %' DOMSTOLEN R¤CKTE INTE DETTA SOM F¶RKLARING %FTERSOM KRITERIERNA TYPISKT MISSGYNNADE KVINNOR VAR ARBETSGIVAREN TVUNGEN ATT VISA ATT KRITERIERNA HADE REELL BETYDELSE F¶R UTF¶RANDET AV ARBETSUPPGIFTERNA .¤R DET G¤LLDE ANST¤LLNINGSTID ANS¥GS DETTA DOCK VARA SAKLIGT ¤VEN OM KVINNOR TYPISKT !RBETSGIVAREN BEH¶VDE D¤RF¶R BARA F¶RSVARA TILL¤MPNINGEN AV ARBETSV¤RDERINGSSYSTEMET S¥VITT G¤LLDE FLEXIBILITET OCH UTBILDNINGSTID ) .IMZ M¥LET # ; = %#2 ) S MODIFIERADE DOMSTOLEN DET NYSS BESKRIVNA SYNS¤TTET P¥ KRITERIET ANST¤LLNINGSTID OCH KR¤VDE ATT ¤VEN DET SKULLE MOTIVERAS SAKLIGT I F¶RH¥LLANDE TILL ARBETSUPPGIFTEN ) M¥LET %NDERBY # ; = %#2 ) S PR¶VADE %' DOMSTOLEN OM K¶NSDISKRIMINERING F¶REL¥G N¤R EN ARBETSGIVARE BETALADE EN YRKESGRUPP SOM N¤STAN HELT BESTOD AV KVINNOR L¤GRE L¶NER ¤N DE SOM G¤LLDE F¶R MANLIGT DOMINERADE YRKESGRUPPER P¥ SAMMA NIV¥ $OMSTOLEN F¶RKLARADE ATT DET I PRINCIP ¤R DEN SOM ¤R DISKRIMINERAD SOM HAR BEVISB¶RDAN I M¥LET MEN ATT BEVISB¶RDAN I VISSA SITUATIONER KAN G¥ ¶VER P¥ ARBETSGIVAREN $ET F¶RH¥LLANDET ATT L¶NERNA F¶R TV¥ ARBETEN AV LIKA V¤RDE HADE LAGTS FAST I KOLLEKTIVAVTALSF¶RHANDLINGAR SOM F¶RTS MELLAN SAMMA PARTER MEN HELT ¥TSKILDA FR¥N VARANDRA R¤CKTE ENLIGT DOMSTOLEN INTE F¶R ATT STYRKA ATT DET INTE SKETT N¥GON ¶VERTR¤DELSE AV ARTIKEL /M ARBETSGIVAREN KUNDE F¶RLITA SIG P¥ ATT DISKRIMINERING INTE F¶REKOMMIT INOM RAMEN F¶R KOLLEKTIVAVTALSF¶RHANDLINGARNA SIG SKULLE EN ARBETSGIVARE L¤TT KUNNA KRINGG¥ PRINCIPEN OM LIKA L¶N GENOM ATT BEDRIVA SEPARATA AVTALSF¶RHANDLINGAR ) M¥LET PEKADE ARBETSGIVAREN P¥ ATT BRIST P¥ ARBETSS¶KANDE TILL ETT ARBETE KUNDE G¶RA ATT ARBETSGIVAREN BETALADE H¶GRE L¶N 0¥ DET SVARADE %' DOMSTOLEN ATT DEN NATIONELLA DOMSTOLEN OM N¶DV¤NDIGT MED HJ¤LP AV PROPORTIONALITETSPRINCIPEN FICK AVG¶RA OM OCH I VILKEN UTSTR¤CKNING DET ARGUMENETET ¤R ETT SAKLIGT GODTAGBART EKONOMISKT MOTIV F¶R L¶NESKILLNADER MELLAN TV¥ ARBETEN AV LIKA V¤RDE AV VILKA DET ENA UTF¶RS N¤STAN ENBART AV KVINNOR OCH DET ANDRA FRAMF¶R ALLT AV M¤N ) M¥LET 2OYAL #OPENHAGEN # ; = %#2 ) S GJORDE DOMSTOLEN ETT UTTALANDE OM BETYDELSEN AV KOLLEKTIVAVTAL SOM G¶R R¤TTSL¤GET MERA OS¤KERT ¤N VAD DET KUNDE F¶REFALLA EFTER %NDERBYM¥LET En närmare uttolkning och precisering av artikel 119 görs i direktivet 75/117/EG om tillämpningen av principen om lika lön för kvinnor och män. Enligt det direktivet skall medlemsstaterna bl.a. vidta åtgärder för att säkerställa att bestämmelser i kollektivavtal, individuella anställningsavtal m.m. skall kunna ogiltigförklaras eller ändras. I direktivet betonas att arbetsvärderingssystem som används för att bestämma lön, måste vara baserade på samma kriterier för både kvinnor och män och utformade så, att de utesluter all diskriminering på grund av kön. 6ID UTTOLKNING AV DIREKTIVETS REGEL OM ARBETSV¤RDERINGSSYSTEM HAR %' DOMSTOLEN BL A UTTALAT ·ATT DET ¤R F¶RBJUDEN S¤RBEHANDLING P¥ OM MAN VID BEST¤MMANDE AV OM ETT ARBETE ¤R S¤RSKILT ANSTR¤NGANDE ELLER S¤RSKILT TUNGT H¥LLER SIG TILL V¤RDEN SOM SVARAR MOT VAD DEN GENOMSNITTLIGA ARBETSTAGAREN AV ETT VISST K¶N F¶RM¥R SAMT ·ATT ARBETSV¤RDERINGSSYSTEM F¶R ATT INTE VARA K¶NSDISKRIMINERANDE I PRINCIP SKALL INNEH¥LLA FAKTORER SOM ARBETSTAGARE AV B¥DA K¶NEN ¤R S¤RSKILT ¤GNADE ATT UPPFYLLA %NLIGT KAP g REGERINGSFORMEN F¥R EN LAG ELLER EN ANNAN F¶RESKRIFT INTE INNEB¤RA MISSGYNNANDE P¥ %N N¤RMARE REGLERING SOM G¤LLER KVINNORS OCH M¤NS LIKA R¤TT I ARBETSLIVET FINNS I J¤MST¤LLDHETSLAGEN $EN NU G¤LLANDE LAGEN TR¤DDE I KRAFT DEN JANUARI %NLIGT J¤MST¤LLDHETSLAGEN SKALL ARBETSGIVARE OCH ARBETSTAGARE SAMVERKA F¶R ATT J¤MST¤LLDHET I ARBETSLIVET SKALL UPPN¥S $E SKALL S¤RSKILT VERKA F¶R ATT UTJ¤MNA OCH F¶RHINDRA SKILLNADER I L¶NER OCH ANDRA ANST¤LLNINGSVILLKOR MELLAN KVINNOR OCH M¤N SOM UTF¶R ARBETE SOM ¤R ATT BETRAKTA SOM LIKV¤RDIGT g 5NDER RUBRIKEN !KTIVA ¥TG¤RDER I LAGEN ¤R SKYLDIGA ATT G¶RA INOM RAMEN F¶R ETT M¥LINRIKTAT ARBETE MED SYFTE ATT AKTIVT FR¤MJA J¤MST¤LLDHETEN gg $¤RP¥ F¶LJER BEST¤MMELSER OM F¶RBUD MOT K¶NSDISKRIMINERING gg ,OTILL¥TEN K¶NSDISKRIMINERING ¤R ATT N¥GON MISSGYNNAS UNDER S¥DANA OMST¤NDIGHETER ATT MISSGYNNANDET HAR ETT DIREKT ELLER INDIREKT SAMBAND MED DEN MISSGYNNADES K¶NSTILLH¶RIGHET ,AGEN F¶RBJUDER K¶NSDISKRIMINERING I VISSA FALL %TT F¶RBUD SOM TAR SIKTE P¥ DISKRIMINERANDE ANST¤LLNINGSVILLKOR FINNS I g J¤MST¤LLDHETSLAGEN %NLIGT DEN BEST¤MMELSEN SKALL OTILL¥TEN K¶NSDISKRIMINERING ANSES F¶RELIGGA N¤R EN ARBETSGIVARE TILL¤MPAR L¤GRE L¶N ELLER ANNARS S¤MRE ANST¤LLNINGSVILLKOR F¶R EN ARBETSTAGARE ¤N DEM SOM ARBETSGIVAREN TILL¤MPAR F¶R ARBETSTAGARE AV MOTSATT K¶N N¤R DE UTF¶R ARBETE SOM ¤R ATT BETRAKTA SOM LIKA ELLER LIKV¤RDIGT .¤R DET G¤LLER DISKRIMINERING ¤R DET OFTA SV¥RT ELLER OM¶JLIGT ATT BEVISA ATT EN KR¤NKNING HAR ¤GT RUM "EST¤MMELSEN ¤R D¤RF¶R UTFORMAD SOM EN S K PRESUMTIONSREGEL 6ID EN PR¶VNING AV OM EN ARBETSGIVARE HAR BRUTIT MOT g G¶RS DET F¶RST EN J¤MF¶RELSE MELLAN ARBETSUPPGIFTER SOM UTF¶RS AV K¤RANDEN OCH ARBETSUPPGIFTER SOM UTF¶RS AV EN ELLER FLERA ANDRA ARBETSTAGARE HOS ARBETSGIVAREN *¤MF¶RELSEN KAN BARA G¶RAS MELLAN ENSKILDA INDIVIDER SOM ¤R AV OLIKA K¶N $EN KAN INTE GENERELLT TA SIKTE P¥ KVINNOR OCH M¤N SOM OLIKA GRUPPER AV ANST¤LLDA *¤MF¶RELSEN M¥STE ALLTID G¶RAS HOS DEN ARBETSGIVARE SOM ¤R SVARANDE I M¥LET /M J¤MF¶RELSEN VISAR ATT ARBETSTAGARNA UTF¶R ARBETE SOM ¤R ATT BETRAKTA SOM LIKA ELLER LIKV¤RDIGT OCH ATT ARBETSGIVAREN TILL¤MPAR S¤MRE VILLKOR F¶R DEN ELLER DE ARBETSTAGARE SOM HAR V¤CKT TALAN I M¥LET ¤N F¶R ARBETSTAGARE AV DET ANDRA K¶NET J¤MF¶RELSEPERSONERNA F¶RELIGGER PRESUMTION F¶R OTILL¥TEN K¶NSDISKRIMINERING "EVISB¶RDAN ¶VERG¥R D¥ P¥ ARBETSGIVAREN &¶R ATT VINNA M¥LET M¥STE ARBETSGIVAREN BEVISA ANTINGEN ATT SKILLNADEN I L¶N ELLER ANST¤LLNINGSVILLKOR BEROR P¥ SKILLNADER I ARBETSTAGARNAS SAKLIGA F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R ARBETET ELLER ATT DEN I VART FALL INTE VARE SIG DIREKT ELLER INDIREKT HAR SAMBAND MED ARBETSTAGARENS K¶NSTILLH¶RIGHET %NLIGT EN S¤RSKILD BEST¤MMELSE I J¤MST¤LLDHETSLAGEN ¤R ETT AVTAL OGILTIGT I DEN M¥N DET F¶RESKRIVER ELLER MEDGER S¥DAN K¶NSDISKRIMINERING SOM ¤R OTILL¥TEN ENLIGT LAGEN 6IDARE FINNS DET M¶JLIGHET TILL OGILTIGF¶RKLARING AV EN BEST¤MMELSE ELLER EN R¤TTSHANDLING F¶R DET FALL EN ARBETSTAGARE D¤RIGENOM HAR DISKRIMINERATS AV SIN ARBETSGIVARE P¥ ETT OTILL¥TET S¤TT %N ARBETSGIVARE SOM HAR GJORT SIG SKYLDIG TILL K¶NSDISKRIMINERING I STRID MOT LAGENS BEST¤MMELSER SKALL BETALA SKADEST¥ND TILL ARBETSTAGAREN B¥DE F¶R DEN F¶RLUST SOM HAR UPPKOMMIT OCH F¶R DEN KR¤NKNING SOM DISKRIMINERINGEN HAR INNEBURIT $ET ¤R *¤MST¤LLDHETSOMBUDSMANNEN *¤M/ SOM HAR TILL UPPGIFT ATT UT¶VA TILLSYN ¶VER HUR LAGEN EFTERLEVS MEDAN ARBETSMARKNADENS PARTER SVARAR F¶R EFTERLEVNADEN AV DE J¤MST¤LLDHETSAVTAL SOM SKALL TR¤FFAS MED ST¶D AV LAGEN *¤M/ KAN V¤CKA TALAN I DOMSTOL I DISKRIMINERINGSTVISTER &¶R EN FACKLIGT ORGANISERAD ARBETSTAGARE ¤R DET I F¶RSTA HAND DEN FACKLIGA ORGANISATIONEN SOM F¥R F¶RA TALAN R ARBETSTAGAREN OORGANISERAD KAN *¤M/ F¶RA TALAN OM ARBETSTAGAREN BEG¤R DET %N ENSKILD ARBETSTAGARE KAN OCKS¥ V¤CKA TALAN OM K¶NSDISKRIMINERING MOT SIN ARBETSGIVARE $E KRAV SOM ST¤LLS P¥ ARBETSGIVARE I FR¥GA OM L¶NES¤TTNINGEN HAR BELYSTS AV !RBETSDOMSTOLEN I N¥GRA FALL AV VILKA TV¥ REDOVISAS H¤R ) DET F¶RSTA FALLET ¤R DET FR¥GA OM EN GANSKA L¤TTFATTLIG J¤MF¶RELSE MELLAN TV¥ PERSONER SOM UT¶VADE SAMMA YRKE ) DOMEN !$ NR *¤M/ +UMLA KOMMUN GJORDES EN J¤MF¶RELSE MELLAN EN KVINNLIG OCH EN MANLIG F¶RVALTNINGSEKONOM *¤M/ GJORDE G¤LLANDE ATT DE HADE LIKA ELLER LIKV¤RDIGT ARBETE OCH ATT DET F¶RH¥LLANDET ATT DEN KVINNLIGA EKONOMEN HADE L¤GRE L¶N ¤N DEN MANLIGA VAR ATT BETRAKTA SOM K¶NSDISKRIMINERING $ET FANNS INTE N¥GON SYSTEMATISK ARBETSV¤RDERING ATT UTG¥ FR¥N !RBETSDOMSTOLEN GJORDE SIN BED¶MNING UTIFR¥N EN REDOG¶RELSE F¶R ANSLUTNING TILL VISSA GENERELLA KRITERIER SOM ANGETTS I F¶RARBETENA TILL J¤MST¤LLDHETSLAGEN N¤MLIGEN KUNSKAP OCH F¶RM¥GA F¤RDIGHETER ARBETSINSATS ANSTR¤NGNING ANSVAR SAMT ARBETSF¶RH¥LLANDEN %NLIGT !RBETSDOMSTOLEN VISADE UTREDNINGEN I M¥LET ATT DET ST¤LLDES LIKA H¶GA KRAV P¥ DEN KVINNLIGA EKONOMEN SOM P¥ DEN MANLIGA !RBETSDOMSTOLEN ANS¥G D¤RF¶R ATT DET VAR VISAT ATT DET VAR FR¥GA OM LIKV¤RDIGT ARBETE Det låg nu på kommunen att bevisa att det inte var fråga om könsdiskriminering. Kommunen argumenterade i första hand så att marknadssituationen, både vid anställningstidpunkten för den manliga ekonomen och vid den tid som prövningen i målet gällde, motiverade att han hade fått högre lön. Arbetsdomstolen fann det inte visat att det förhöll sig på det sättet. Därefter gjorde kommunen gällande att den manliga ekonomen hade personliga kvalifikationer, som utgjorde skäl för löneskillnaden. Enligt Arbetsdomstolen visade utredningen inte heller någon skillnad mellan mannen och kvinnan i detta avseende. Otillåten könsdiskriminering ansågs därför föreligga. Det andra fallet är mera komplicerat eftersom det innefattar jämförelser mellan arbetstagare med olika yrken, för vilka arbetsgivaren skall bestämma lönen med tillämpning av olika kollektivavtal. ) DOMEN !$ NR *¤M/ –REBRO L¤NS ,ANDSTING F¶RDE *¤M/ TALAN F¶R BARNMORSKAN +IA 7ETTERBERG OCH GJORDE G¤LLANDE ATT TILL¤MPADE L¤GRE L¶N F¶R HENNE ¤N F¶R TV¥ MANLIGA KLINIKINGENJ¶RER TROTS ATT HON UTF¶RDE ARBETE SOM KUNDE BETRAKTAS SOM LIKV¤RDIGT MED DERAS ARBETE 4ILL ST¶D F¶R ATT ARBETENA VAR LIKV¤RDIGA ¥BEROPADE *¤M/ EN ARBETSV¤RDERING F¶R DE TRE ARBETSTAGARNAS ARBETE ) SINA DOMSK¤L S GJORDE !RBETSDOMSTOLEN F¶LJANDE REFLEKTIONER KRING OMST¤NDIGHETERNA I M¥LET -KLINIKINGENJ¶RERNAS ARBETEN F¶RELIGGER UPPENBARA STORA OLIKHETER OCH ARBETENA KAN KNAPPAST I N¥GOT AVSEENDE BETECKNAS SOM LIKA $E TRE I M¥LET AKTUELLA ARBETSTAGARNAS L¶NER ¤R BEST¤MDA I KOLLEKTIVAVTAL $ESSA L¶NER M¥STE ANTAS ¥TERSPEGLA VAD SOM ALLM¤NT G¤LLER ENLIGT KOLLEKTIVAVTAL F¶R BARNMORSKOR OCH KLINIKINGENJ¶RER *¤M/ S YRKANDE OM OGILTIGF¶RKLARING AV KOLLEKTIVAVTALET AVSER DEL AV DET KOLLEKTIVAVTAL MELLAN OCH 3(34& I VILKEN +IA 7ETTERBERGS L¶N BEST¤MTS 5PPENBARLIGEN ¤R DOCK *¤M/ S INST¤LLNING ATT ETT BIFALL TILL TALAN I DETTA M¥L B¶R F¥ VERKNINGAR OCKS¥ I ANDRA TVISTER $EN YTTERSTA KONSEKVENSEN SKULLE MED *¤M/ S INST¤LLNING KUNNA BLI ATT SAMTLIGA SJUKV¥RDSHUVUDM¤N ANSES HA P¥ ETT OTILL¥TET S¤TT L¶NEDISKRIMINERAT SAMTLIGA BARNMORSKOR OCH EVENTUELLT ¤VEN ANNAN V¥RDPERSONAL OCH ATT ETT STORT ANTAL LOKALA KOLLEKTIVAVTAL SKULLE KOMMA ATT F¶RKLARAS OGILTIGA %NLIGT !RBETSDOMSTOLEN FANNS DET ANLEDNING ATT S¤RSKILT SE TILL VILKEN BETYDELSE KOLLEKTIVAVTALEN B¶R TILLM¤TAS I DETTA SAMMANHANG $OMSTOLEN UPPEH¶LL SIG BL A VID R¤TTSS¤KERHETSASPEKTEN S %N ARBETSGIVARE SOM SLUTIT ETT KOLLEKTIVAVTAL KAN P¥ NERINGSREGLERNA F¶RS¤TTAS I EN BESV¤RLIG VALSITUATION !RBETSGIVAREN KAN V¤LJA ATT TILL¤MPA KOLLEKTIVAVTALET OCH D¥ RISKERA ATT TALAN ANG¥ENDE SKADEST¥ND F¶R OTILL¥TEN L¶ NEDISKRIMINERING V¤CKS %N S¥DAN TALAN KAN T O M V¤CKAS AV MOTPARTEN I KOLLEKTIVAVTALET 6¤LJER ARBETSGIVAREN I ST¤LLET ATT BETALA N¥GON ARBETSTAGARE EN L¶N SOM AVVIKER FR¥N VAD SOM F¶RESKRIVITS I KOLLEKTIVAVTALET KAN ARBETSGIVAREN I VISSA FALL RISKERA ATT KOLLEKTIVAVTALSMOTPARTEN KR¤VER SKADEST¥ND F¶R KOLLEKTIVAVTALSBROTT Arbetsdomstolen kom till slutsatsen att JämO inte hade förmått visa att arbete var likvärdigt med klinikingenjörernas. Domstolen framhöll att det, inte minst av rättssäkerhetsskäl, måste ställas stora krav på en arbetsvärdering som åberopas i ett lönediskrimineringsmål, där det görs gällande att vissa arbeten är likvärdiga och den värderingen avviker från de generella bestämmelser, som kommer till uttryck i kollektivavtalets lönebestämmelser. Det gäller särskilt när de jämförda arbetena är av helt olika slag. Den arbetsvärdering, som hade åberopats i målet, gav enligt domstolen inte något säkert underlag för de på grundval av arbetsbeskrivningarna gjorda värderingarna. -ED ST¶D AV EN NY ARBETSV¤RDERING HAR *¤M/ P¥ I HUVUDSAK SAMMA GRUNDER SOM TIDIGARE V¤CKT TALAN F¶R +IA 7ETTERBERGS R¤KNING MOT –REBRO L¤NS LANDSTING ANG¥ENDE DISKRIMINERING UNDER EN SENARE TIDSPERIOD $ET M¥LET ¤R F¶R N¤RVARANDE F¶REM¥L F¶R PR¶VNING I !RBETSDOMSTOLEN SOM I F¶RHANDSBESKED FR¥N %' DOMSTOLEN &R¥GAN TILL %' DOMSTOLEN G¤LLER OM %' R¤TTEN KR¤VER ATT ERS¤TTNING F¶R OBEKV¤M ARBETSTID OCH V¤RDE AV ARBETSTIDSF¶RKORTNING SKALL ING¥ I UNDERLAG F¶R L¶NEJ¤MF¶RELSE $ET TAR VANLIGEN CA M¥NADER ATT F¥ SVAR FR¥N %' DOMSTOLEN P¥ EN BEG¤RAN OM F¶RHANDSAVG¶RANDE JämO har i ytterligare två mål väckt talan för barnmorskor mot och påstått att lönediskriminering har förekommit. Dessa båda mål torde inte kunna avgöras förrän EG- domstolen har givit förhandsbesked i det nämnda målet. tillsattes en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av vissa delar av jämställdhetslagen och lämna förslag till lagändringar som översynen ger anledning till (dir. 1998:60). Utredaren skall på olika sätt analysera jämställdhetslagens regler och överväga om det, bl.a. mot bakgrund av EG-rätten och dess utveckling, behöver göras lagändringar. Uppdraget skall redovisas . $EN ¥R TILLSATTA +VINNOMAKTSUTREDNINGEN HAR LAGT FRAM F¶RSLAG SOM HAR MED L¶NEBILDNING ATT G¶RA %TT AV F¶RSLAGEN HAR DESSUTOM DIREKT SAMBAND MED DEN H¤R UTREDNINGEN +VINNOMAKTSUTREDNINGEN HADE TILL UPPGIFT ATT KARTL¤GGA OCH ANALYSERA F¶RDELNINGEN AV EKONOMISK MAKT OCH EKONOMISKA RESURSER MELLAN KVINNOR OCH M¤N OCH LADE I JANUARI FRAM BET¤NKANDET 3/5 4Y MAKTEN ¤R DIN Þ -YTEN OM DET RATIONELLA ARBETSLIVET OCH DET J¤MST¤LLDA 3VERIGE 4ILL BET¤NKANDET H¶R TRETTON VOLYMER MED FORSKNINGSRAPPORTER INOM OMR¥DET ) BET¤NKANDET F¶RESL¥S ATT REGERINGEN TAR INITIATIV TILL UPPBYGGANDET AV ETT PARTSGEMENSAMT ORGAN SOM SKALL VERKA F¶R EN GENOMT¤NKT K¶NSNEUTRAL LOKAL L¶NES¤TTNING $ET PARTSGEMENSAMMA ORGANETS UPPGIFT SKALL VARA ATT SAMLA IN OCH SPRIDA KUNSKAP OM METODER F¶R ATT OBJEKTIVT V¤RDERA DE KRAV SOM OLIKA ARBETSUPPGIFTER ST¤LLER SAMT HITTA TEKNIKER F¶R ATT IDENTIFIERA OMEDVETNA V¤RDERINGAR S¥SOM K¶NSSTEREOTYPER I L¶NES¤TTNINGEN Vidare föreslås att jämställhetslagen förtydligas så att kvinnors och mäns löner skall kunna jämföras mellan olika befattningstyper, att fackliga företrädare skall få rätt att ta del av de löneuppgifter som behövs för det lokala kartläggningsarbetet samt att arbetsgivaren vid den årliga kartläggningen redovisar vad man har gjort för att åtgärda löneskillnader som upptäckts vid föregående års kartläggning. I betänkande föreslås vidare att det av den här utredningen föreslagna får som särskild uppgift att be-vaka löneutvecklingen för kvinnor och män, lämna regelbundna rapporter och diskutera metoder för att komma åt omotiverade löneskillnader mellan kvinnor och män. Med tanke på de stora förändringar som pågår på lönebildningens område – från kollektivt till individuellt, från centralt till lokalt – är det enligt speciellt angeläget att studera utfallen för kvinnor och män just .