sou · GMB3136d1 · 1999-01-01 00:00:00 — En ekonomisk förening som enligt 11 c, 11 e eller § bok- föringslagen (1976:125) upprättar årsbokslut med tillämpning av be- stämmelser i årsredovisningslagen (1995:1554) skall upprätta årsredo- visning samt, i förekommande fall, koncernredovisning och delårs- rapporter med tillämpning av 2 kap. 1 - 6 §§ och 7 § första och tredje styckena, 3 kap., 4 kap. 1 - 6 §§, 8 § första stycket och andra stycket 2 och 3, 9 - 13 §§, 14 § andra stycket och 15 - 17 §§, 5 kap. 1 -12 §§, 14 § andra stycket och 15 - 24 §§, 6 kap., 7 kap. och 9 kap. 1, 3 och 1 Senaste lydelse 1998:768. 4 §§ årsredovisningslagen. I så fall gäller även 10 kap. 1 § årsredovis- ningslagen. Vid tillämpningen av årsredovisningslagen gäller följande. 1.Vad som sägs om aktiebolag och bolag gäller ekonomiska för- eningar. 2.Vad som sägs om moderbolag gäller moderförening. 3.Vad som sägs om bolag som avses i 10 kap. 12 och 13 §§ aktie- bolagslagen (1975:1385) gäller ekonomiska föreningar som avses i 8 kap. 5 § första och tredje styckena denna lag. 4.Med intresseföretag avses vad som anges i 1 kap. 5 och 6 §§ års- redovisningslagen. 5.Med andelar avses aktier och andra andelar i juridiska personer. 6.Uppskrivning får göras endast för avsättning till uppskrivnings- 7.De hänvisningar som finns i 7 kap. årsredovisningslagen till andra bestämmelser i den lagen skall inte tillämpas på 2 kap. 7 § andra stycket, 4 kap. 7 § och 14 § första stycket samt 5 kap. 14 § första och tredje styckena. En förening som upprättar årsredovisning, koncernredovis- ning eller delårsrapport i enlighet med första eller andra stycket skall inte tillämpa be- stämmelserna i 1, 2, 4 och 5 §§, 6 § första stycket och andra stycket första meningen, 7 § första och fjärde styckena, 8 §, 9 § första stycket, andra stycket 1, 2 och 7, tredje och fjärde styckena samt 11 §, 12 § första stycket och andra stycket första meningen samt 13 och 14 §§. För en sådan förening gäller inte heller vad som sägs i 10 § första stycket om koncernredovis- ningens delar. En förening som upprättar årsredovisning, koncernredovis- ning eller delårsrapport i enlighet med första eller andra stycket skall inte tillämpa be- stämmelserna i 1, 2, 4 och 5 §§, 6 § första stycket och andra stycket första meningen, 7 § första och femte styckena, 8 §, 9 § första stycket, andra stycket 1, 2 och 7, tredje och fjärde styckena samt 11 §, 12 § första stycket och andra stycket första meningen samt 13 och 14 §§. För en sådan förening gäller inte heller vad som sägs i 10 § första stycket om koncernredovis- ningens delar. Denna lag träder i kraft och tillämpas på räkenskapsår som inleds eller . Lag (1999:000) om omräkningsförfarande vid beskattningen för företag som har sin bokföring i euro Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser för företag som har sin redovi- ning i euro eller som byter redovisningsvaluta. 2 § Företaget skall bifoga sin årsredovisning till självdeklarationen. 3 § Uppgifter enligt 2 kap. 19 § första stycket lagen (1990:325) om självdeklarationer och kontrolluppgifter skall avse belopp som har räknats om till kronor enligt 4 §. De företag som nämns i 2 kap. 20 § första stycket denna lag skall bifoga balans- och resultaträkning om- räknade till kronor enligt 4 §. Det omräknade resultatet skall vara ut- gångspunkt för sådan justering som avses i 2 kap. 19 § andra stycket 3 samma lag. 4 § Resultaträkningen skall räknas om enligt beskattningsårets genom- snittliga växelkurs. Balansräkningen skall räknas om enligt balansdagens kurs. Detta gäller dock inte posten Årets resultat som skall räknas om enligt den genomsnittliga växelkursen. Om omräkning enligt första och andra styckena leder till att summan av tillgångarna avviker från summan av eget kapital, avsättningar och skulder skall mellanskillnaden föras upp som en korrigeringspost. 5 § Om värderingen av lager, pågående arbeten, fordrings- eller skuldposter eller avsättningar ändras i förhållande till den avgivna självdeklarationen, skall det belopp som påverkar den skattepliktiga intäkten justeras med hänsyn till skillnaden mellan balansdagens kurs och beskattningsårets genomsnittliga växelkurs. 6 § När ett företag byter redovisningsvaluta skall som värde av ingående lager, pågående arbeten samt fordrings- och skuldposter och avsättningar tas upp värdet av närmast föregående beskattningsårs utgående lager, pågående arbeten samt fordrings- och skuldposter och avsättningar omräknade enligt balansdagens kurs. Om företaget tillämpar räkenskapsenlig avskrivning på inventarier eller sådana tillgångar som enligt punkt 16 av anvisningarna till 23 § kommunalskattelagen (1928:370) skrivs av enligt samma regler skall anskaffningsvärdet på de inventarier som anskaffats och som fortfarande finns kvar i verksamheten räknas om enligt balansdagens kurs. 7 § Vid redovisning av uppgifter om mervärdesskatt enligt skattebetalningslagen (1997:483) skall omräkning ske med den genomsnittliga växelkursen för den månad redovisningen avser. Avser redovisningen skall den genomsnittliga växelkursen för det aktuella året användas. 8 § skall fastställa de kurser som behövs för att omräkning skall kunna göras enligt denna lag. Denna lag träder i kraft och tillämpas, såvitt avser självdeklaration, första gången vid taxering. Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att punkt 1 av anvisningarna till 20 § och punkt 4 av anvisningarna till 24 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. 1.1 Till skattskyldigs levnadskostnader, för vilka avdrag enligt denna paragraf ej medges, räknas bland annat för egna personliga för- säkringar och avgifter till kassor, föreningar och andra samman- slutningar, i vilka den skattskyldige är medlem. Avdrag får dock göras för sådana och avgifter i den omfattning som anges i 33 §, 46 § 2 mom., punkterna 21 och 23 av anvisningarna till 23 § och punkt 6 av anvisningarna till 33 §. Avdrag får även göras för inbetalning på pensionssparkonto i den omfattning som anges i 46 § 2 mom. och punkt 21 av anvisningarna till 23 §. Bestämmelserna i första stycket gäller inte avgifter till arbets- givarorganisationer. Beträffande sådana avgifter gäller att avdrag med- ges till den del avgifterna avser medel för konfliktändamål. Bedömningen av vad avgifterna avser får grundas på uppgifter i organisationens budget om inte särskilda skäl talar mot det. Vid bedömningen skall dock avgifterna alltid i första hand avräknas mot kostnaderna för den övriga Utgifter för representation och Utgifter för representation och liknande ändamål är att hänföra liknande ändamål är att hänföra endast om de har endast om de har såsom då fråga uteslutande är om såsom då fråga uteslutande är om eller då utgifterna avser jubileum eller då utgifterna avser jubileum för företaget, invigning av mera för företaget, invigning av mera betydande anläggning för verk- betydande anläggning för verk- jämförliga händelser eller då ut- jämförliga händelser eller då ut- 1 Senaste lydelse 1996:1399 Fordringar, skulder, avsätt- ningar och kontanter i annan valuta än redovisningsvalutan värderas till kursen vid beskatt- ningsårets utgång. Föreligger terminskontrakt eller annan lik- nande valutasäkringsåtgärd får posten tas upp till det värde som motiveras av valutasäkringen om samma värde används i bok- föringen och en sådan värdering står i överensstämmelse med god redovisningssed. det enskilda fallet inte med större det enskilda fallet inte med större belopp än som kan anses skäligt. belopp än som kan anses skäligt. Avdrag för måltidsutgifter som avser lunch, middag eller supé avser lunch, middag eller supé medges inte med större belopp än medges inte med större belopp än tag som har sin löpande bok- föring i euro skall i stället ett belopp i euro som motsvarar 90 november året före beskatt- För den som är skattskyldig till mervärdesskatt eller har rätt till återbetalning av mervärdesskatt avser avdragsramen i föregående stycke pris exklusive mervärdesskatt. För övriga ökas avdragsramen med mervärdesskatten. till 24 § 41. Fordringar, skulder och kontanter i utländsk valuta värderas till kursen vid beskatt- ningsårets utgång. Föreligger terminskontrakt eller annan lik- nande valutasäkringsåtgärd får posten tas upp till det värde som motiveras av valutasäkringen om samma värde används i bok- föringen och en sådan värdering står i överensstämmelse med god redovisningssed. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 1 Lydelse enligt förslag i prop. 1998/99:28. Lag om ändring lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Härigenom föreskrivs att 2 § 3 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall ha följande lydelse. 3 mom.1 Äger svenskt aktiebolag, svensk ekonomisk förening, svensk sparbank eller svenskt ömsesidigt skadeförsäkringsföretag (moder- företag) mer än nio tiondelar av aktierna eller andelarna i ett eller flera svenska aktiebolag eller svenska ekonomiska föreningar (helägda dotterföretag), skall koncernbidrag som moderföretaget lämnar till helägt dotterföretag eller som sådant företag lämnar till moderföretaget eller till annat helägt dotterföretag hos moderföretaget anses som avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktig intäkt för mottagaren, även om bidraget inte för givaren utgör omkostnad för intäkternas förvärvande eller bibehållande. Som förutsättning för detta gäller a)att varken givare eller mottagare är bostadsföretag enligt 7 mom., investmentföretag enligt 10 mom. eller förvaltningsföretag enligt 7 § 8 mom. andra stycket, b)att såväl givare som mottagare redovisar bidraget till samma års taxering öppet i självdeklaration eller därvid fogad bilaga, c)att dotterföretag som lämnar eller mottar bidrag har varit helägt under hela beskattningsåret för både givare och mottagare eller sedan dotterföretaget började bedriva verksamhet av något slag, d)att, om bidrag lämnas från dotterföretag till moderföretag, moder- företaget skulle vara frikallat från skattskyldighet för utdelning som under beskattningsåret hade uppburits från dotterföretaget, e) att, om bidrag lämnas från dotterföretag till annat dotter- företag, moderföretaget är in- vestmentföretag eller förvalt- ningsföretag som avses i a eller moderföretaget i annat fall skulle vara antingen frikallat från skatt- skyldighet för utdelning som under beskattningsåret hade upp- burits från det givande dotter- 1 Senaste lydelse 1995:854 e) att, om bidrag lämnas från dotterföretag till annat dotter- företag, moderföretaget är in- vestmentföretag eller förvalt- ningsföretag som avses i a eller moderföretaget i annat fall skulle vara antingen frikallat från skatt- skyldighet för utdelning som under beskattningsåret hade upp- burits från det givande dotter- företaget eller skattskyldigt för företaget eller skattskyldigt för utdelning som under beskatt- utdelning som under beskatt- ningsåret hade uppburits från det ningsåret hade uppburits från det f) att mottagaren inte enligt f) att mottagaren inte enligt avtal om undvikande av dubbel- avtal om undvikande av dubbel- beskattning skall anses ha hem- beskattning skall anses ha hem- vist i en främmande stat. vist i en främmande stat samt g) att både givare och mot- tagare använder samma redovis- Lämnar svenskt moderföretag koncernbidrag till svenskt aktiebolag som inte är sådant helägt dotterbolag som avses i första stycket, skall bidraget ändå anses som avdragsgill omkostnad för moderföretaget och skattepliktig intäkt för mottagaren, om de förutsättningar som anges i första stycket a, b och f är uppfyllda och om ägarförhållandena under hela beskattningsåret för både givare och mottagare eller sedan mot- tagaren började bedriva verksamhet av något slag har varit sådana att mottagaren genom fusioner mellan moderföretag och dotterbolag har kunnat bringas att uppgå i moderföretaget. Därvid skall fusion anses kunna äga rum när moderföretag äger mer än nio tiondelar av aktierna i dotterbolag men inte i annat fall. Även i andra fall skall koncernbidrag som svenskt företag lämnar till annat svenskt företag anses som avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktig intäkt för mottagaren under förutsättning att bidraget med avdragsrätt för givaren enligt första och andra styckena hade kunnat lämnas till annat företag än mottagaren och att bidraget därefter, direkt eller genom förmedling av ytterligare företag, hade kunnat vidare- befordras till mottagaren på sådant sätt att varje förmedlande företag skulle ha haft rätt till avdrag enligt första och andra styckena för vidare- befordrat belopp. Avdrag för koncernbidrag får åtnjutas endast av den som visar att förutsättningar för sådant avdrag föreligger. Lämnas bidrag från svenskt företag till annat svenskt företag, med vilket givaren är i intressegemenskap, för verksamhet av väsentlig betydelse från samhällsekonomisk synpunkt och redovisas bidraget öppet, kan regeringen medge att bidraget skall anses som avdragsgill omkostnad för givaren och skattepliktig intäkt för mottagaren även om en eller flera av de förutsättningar som anges i första–tredje styckena inte är uppfyllda. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Härmed föreskrivs i fråga om mervärdesskattelagen (1994:200) dels att 8 kap. 6 § skall ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 13 kap. 1 § skall lyda Allmänna bestämmelser, dels att det i lagen skall införas fyra nya paragrafer, 11 kap. 5 b § samt 13 kap. 2, 15 a och 23 a §§, av följande lydelse. Den ingående skatten uppgår Den ingående skatten mot- till samma belopp som den ut- svarar den utgående skatten hos gående skatten hos den som är den som är skattskyldig för omsättningen eller importen. I 13 kap. 26 § finns bestämmelser om återförande av sådan ingående skatt som hänför sig till ett förvärv för vilket en skattskyldig har fått prisnedsättning efter det att han gjort avdrag för skatten. Om faktureringsvalutan är en annan än den skattskyldiges redovisningsvaluta, skall mer- värdesskattens belopp även an- ges i den senare valutan. Dess- utom skall den kurs som använts vid omräkningen anges. I lagen (1999:000) om om- räkningsförfarande vid beskatt- ningen för företag som har sin bokföring i euro finns bestäm- 1 Senaste lydelse 1994:1798. melser om redovisning av mervärdesskatt för den som har bokföringen i euro. Vid redovisning av utgående skatt skall den skattskyldige använda det skattebelopp som på fakturan angivits i den egna redovisningsvalutan. Vid redovisning av ingående skatt skall den skattskyldige använda det skattebelopp som på fakturan angivits i dennes redovisningsvaluta. Om belopp- et inte angivits i denna valuta skall det skattebelopp som an- givits i faktureringsvalutan an- vändas. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) Härigenom föreskrivs i fråga om skattebetalningslagen (1997:483) dels att rubriken till 1 kap. skall lyda Tillämpningsområde, defini- tioner och valuta, dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 1 kap. 7 § samt närmast före 1 kap. 7 § en ny rubrik av följande lydelse. Samtliga uppgifter enligt denna lag skall till sina belopp anges i kronor. Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1990:325) om självdeklara- tion och kontrolluppgifter dels att 1 kap. 1 § och 2 kap. 19 § skall ha följande lydelse, dels att det i lagen införs en ny paragraf, 1 kap. 4 §. I denna lag ges bestämmelser om skyldighet att lämna uppgifter till ledning för taxering enligt taxeringslagen (1990:324) m.m. I lagen (1999:000) om omräk- ningsförfarande vid beskatt- ningen för företag som har sin bokföring i euro finns särskilda bestämmelser för den som har sin bokföring i euro. Samtliga uppgifter till led- ning för taxering skall till sina belopp anges i kronor. Den som har inkomst av näringsverksamhet skall, om inte annat framgår av 20 eller 25 §, i sin självdeklaration för varje förvärvskälla från bokföringen lämna uppgifter om varje slag av 1.intäkter, kostnader, bokslutsdispositioner, skatter och skatte- mässiga avsättningar, 2.tillgångar, skulder, avsättningar, obeskattade reserver och eget kapital. Uppgifter skall vidare lämnas om 1.arten och omfattningen av verksamheten, 1Senaste lydelse 1990:324. 2Senaste lydelse 1997:495. 2. hur värdesättningen på lager samt fordringar skett, 3. hur det bokföringsmässiga 3. hur det bokföringsmässiga resultatet justerats för att över- överensstämma med de för den ensstämma med de för den ningen stadgade grunderna, ningen stadgade grunderna, 4.hur avdrag för värdeminskning beräknats, 5.vad den skattskyldige satt in i form av pengar i näringsverk- samheten eller tagit ut ur näringsverksamheten i varor, pengar eller annat eller på annat sätt använt för att betala levnadskostnader eller för andra utgifter, som inte är hänförliga till omkostnader i verksamheten, samt om andra förmåner som den skattskyldige fått av verksamheten, 7.under året anskaffade och försålda anläggningstillgångar. Juridisk person som omfattas av 2 § 6 a mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall lämna uppgift om beslut om utdelning eller annat förfogande över uppkommen vinst. Fysisk person och dödsbo skall lämna uppgift om fördelnings- underlag enligt 2 § lagen (1993:1536) om räntefördelning vid beskattning vid utgången av närmast föregående beskattningsår samt motsvarande belopp vid beskattningsårets utgång. Har makar tillsammans deltagit i näringsverksamhet behöver upp- gifter som avses i första och andra styckena endast lämnas av en av makarna. Var och en av makarna skall dock lämna uppgifter om arten och omfattningen av sitt arbete i verksamheten samt de övriga uppgifter som behövs för tillämpningen av anvisningarna till 52 § kom- munalskattelagen. Om det finns särskilda skäl, får skattemyndigheten på ansökan av den deklarationsskyldige medge att de uppgifter som avses i första stycket 1 lämnas i sammansatta poster. Ett sådant medgivande får omfatta av högst åt gången. En ansökan skall ha kommit in till skattemyndigheten före ingången av taxeringsåret. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Lag (1999:000) om redovisning i euro för finansiella företag Härmed föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser för finansiella företag om byte av redovisningsvaluta och redovisning i euro. 2 § I denna lag förstås med 1.bank: bankaktiebolag, sparbank och medlemsbank, 2.kreditmarknadsföretag: ett svenskt aktiebolag eller en svensk eko- nomisk förening som har fått tillstånd att driva finansieringsverksamhet enligt lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet (kreditmarknads- bolag respektive kreditmarknadsförening), 3.värdepappersbolag: ett svenskt aktiebolag som har fått tillstånd att driva värdepappersrörelse enligt lagen (1991:981) om värdepappers- rörelse, 4.kreditinstitut: bank och kreditmarknadsföretag, 5.finansiell företagsgrupp: grupp av företag vad som anges i 6 kap. 1 §lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar eller annan grupp av företag på vilka enligt föreskrift meddelad med stöd av 6 kap. 2 § samma lag bestämmelserna om finansiell företagsgrupp skall tillämpas, 6.börs: vad som anges i 1 kap. 4 § 1 lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet, 7.auktoriserad marknadsplats: vad som anges i 1 kap. 4 § 3 lagen om börs- och clearingverksamhet, 8.clearingorganisation: vad som anges i 1 kap. 4 § 5 lagen om börs- och clearingverksamhet, 9.fondbolag: vad som anges i 1 § första stycket 3 lagen (1990:1114) om värdepappersfonder, 10.försäkringsbolag: försäkringsaktiebolag och ömsesidigt försäk- ringsbolag som omfattas av försäkringsrörelselagen (1982:713), 11.finansiellt företag: de företag som anges i punkterna 3, 4 och 6- 12.redovisning: löpande bokföring, årsbokslut, årsredovisning, kon- cernredovisning och delårsrapporter. 3 § Vid omräkning mellan kronor och euro enligt denna lag skall den i 3 a § andra stycket bokföringslagen (1976:125) angivna växelkursen användas, om inte annat följer av denna lag eller föreskrifter som meddelats med stöd av denna lag. Förutsättningar för att redovisa i euro och byta redovisningsvaluta 4 § Ett finansiellt företag får ha sin redovisning i euro endast om 1.det inte försvårar en effektiv tillsyn över företaget eller den kon- cern eller den finansiella företagsgrupp där företaget ingår samt 2.det i övrigt är förenligt med de bestämmelser som gäller för verksamheten. Vad som i första stycket föreskrivs om redovisning i euro gäller även för själva bytet av redovisningsvaluta från kronor till euro och omvänt. Omräkning av krav på minsta kapitalbas för institut som bytt redovisningsvaluta 5 § När ett kreditinstitut eller ett värdepappersbolag byter redo- visningsvaluta skall kravet på minsta kapitalbas omräknas till den nya redovisningsvalutan. Krav på bundet eget kapital för institut som redovisar i euro 6 § Ett kreditinstitut och ett värdepappersbolag skall vid ingången av det första räkenskapsåret med redovisning i euro ha ett bundet eget kapital som uppgår till minst det startkapital som krävs för att påbörja verksamhet av det slag som institutet bedriver. 7 § Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer skall meddela föreskrifter om den kurs som skall användas vid omräkning och de föreskrifter som i övrigt behövs för att ett finansiellt företag som har sin redovisning i euro skall kunna tillämpa de bestämmelser som gäller för verksamheten. Denna lag träder i kraft och tillämpas på räkenskapsår som inleds eller . Lag om ändring i lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet Härmed föreskrivs att 2 kap. 4 § och 4 kap. 1 § lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet skall ha följande lydelse. Ett kreditmarknadsföretag skall när verksamheten påbörjas ha ett bundet eget kapital som för beslut om tillstånd enligt 1 § motsvarar minst fem miljoner ecu. I 5 kap. 4 § 3 och 5 lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag finns bestämmelser om vad som utgör bundet eget kapital. Om nettovärdet av till- Om nettovärdet av till- gångarna i den planerade verk- gångarna i den planerade verk- samheten uppgår till högst ett- samheten uppgår till högst ett- företaget har lägre bundet eget att ha sin redovisning i euro, kapital än som anges i första inspektionen medge att företaget en miljon ecu. har lägre bundet eget kapital än inte räknas in värdet av till- som anges i första stycket, dock gångarna i sådan finansierings- lägst motsvarande en miljon ecu. verksamhet som anges i 1 kap. 3 § första stycket. Bestämmelser om kapitaltäckning och stora exponeringar finns i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut kapitalbas får inte understiga det kapitalbas får inte understiga det som enligt 2 kap. 4 § som enligt 2 kap. 4 § 1Senaste lydelse 1997:453. 2Senaste lydelse 1997:453. krävdes när verksamheten på- börjades. Ett kreditmarknadsföretag som med stöd av 2 kap. 4 § andra stycket fått Finansinspek- tionens medgivande att när verk- samheten påbörjades ha ett lägre bundet eget kapital än mot- svarande fem miljoner ecu, skall om nettovärdet av tillgångarna i företagets verksamhet därefter överstiger ha en kapitalbas som motsvarar minst fem miljoner ecu, beräknat efter den kurs som gällde för beslut om tillstånd enligt 2 kap. 1 §. krävdes när verksamheten på- börjades eller, om kreditmark- nadsföretaget har sin redovis- ning i euro, det belopp som en- ligt 6 § lagen (1999:000) om redovisning i euro för finan- siella företag krävdes i eget kapital vid ingången av det första räkenskapsåret med redo- visning i euro.