sou · GMB364 · 1999-01-01 00:00:00 — Projektet är ett nytt initiativ som redovisas på sidan 62. De centrala delarna för utvecklingsarbetet i har samman- fattats i landshövdingerapporten . I rapporten redovisades 47 projekt som avser: ·Konkreta sysselsättningsskapande insatser, kort perspektiv ·Konkreta sysselsättningsskapande insatser, längre perspektiv ·Projekt som kan aktiveras efter beredning Projekten bygger på samverkan mellan lokala och regionala aktörer och kräver ett betydande resurstillskott utöver de regionalpolitiska medel som ställts till förfogande. De 47 projekten har till stor del delfinansie- ring från länsanslaget. I rapporten redovisas också 12 ändringsförslag av tillväxthämmande regler. Flera av förslagen har väckts av regionala och lokala aktörer. 84 Redovisning av , och Utifrån denna plattform skall nu länets aktörer bygga vidare för att till- föra regionen dragningskraft. Målsättningen är att bidra till att fler människor får meningsfulla uppgifter och får känna delaktighet. arbete, med målsättningen att stimulera utvecklings- arbete i samverkan med kommunernas näringslivssekreterare, är att förädla näringslivsarbetet i kommunerna. Tillsammans med kommun drivs ett pilotprojekt. är medfinansiär i lokala projekt inom: ·Stimulera till bildande av nätverk i kommunerna genom att arrangera seminarier för företagare ·Produktutveckling såväl regionalt som lokalt ·Nyföretagande (som exempel nämndes företagsetablering på I 12:s tidigare område i ·Ledningsutveckling genom att kompetens tillförs företagens led- ningsgrupper Modellen består av ett smidigt, obyråkratiskt och engagerat sätt att hantera och administrera olika länsövergripande projekt. Den bygger på ett nära samarbete mellan och regionala organ, kommu- nerna samt lokala utvecklingsgrupper. Det är av särskilt stor betydelse att aktivt deltar i arbetet. Grunden för det nya arbetssättet lades då politiker och tjänstemän från länets kommuner genomgick en specialsydd universitetsutbildning i lands- bygdsutveckling. Denna utbildning har följts av en rad initiativ till lokala utvecklingsprojekt där underifrånperspektivet, den lokala mobiliseringen, var den bärande idén. Kommunernas näringslivsutvecklare har bildat ett nätverk och är kontaktpersoner gentemot företagen. anser att det är viktigt att sprida bra arbetssätt och arbetsmodeller mellan de olika kommunerna inom länet. Projektet har en budget om . En utvärdering har gjorts som omfattar perioden . har 711 ansökningar om landsbygdsstöd beviljats. Svenska och utländska företag som driver konkurrensutsatt verksamhet på marknadsmässiga villkor i länet och som avser att nyanställa personal SOU 1998:64 Redovisning av , och 85 kan ansöka om stödet. Företaget får ha högst 50 anställda och högst ca i årsomsättning eller i balansomslutning. För att kunna få stöd får ett företag som uppfyller ovanstående villkor till högst ägas av ett eller flera större företag. Investeringsstöd kan utgå för förnyelse, tillväxt och utveckling av företag. Förutsättning är att det medför nyanställningar. Stöd har beviljats till ca 200 företag med 31 m iljoner kronor, detta har medfört 400 nya arbetst illfällen. Länet har brist på kompetent arbetssökande personal. Informationsvägar till företagen är: ·Banker, , m.fl. ·Bilagor i näringslivsorganisationernas utskick till medlemsföretagen Inom länet finns 1 400 t illverkande företag. Av dessa har ca 200 företag – 1997 haft personligt besök. Det innebär att ungefär vart sjätte företag i länet haft personligt besök. diskuteras information om småföretagsstödet via SME-link och satsningar på andra nya lösningar. Högskolan har stor betydelse för länet och ett nära samarbete har upparbetats mellan högskolan och näringslivet. Högskolan har en upparbetad fadderverksamhet, där samtliga studenter deltar i utbildningssyfte. finns 200 fadder- företag inom länet, verksamheten mottas positivt från såväl företagens som studenternas sida. Högskolans verksamhet består också av forskning och utbildning, uppsatsarbete, uppdragsutbildningar inklusive korta seminarier. Vidare deltar högskolans representanter i den allmänna debatten och har upp- arbetade mediekontakter. Uppdragsforskning pågår inte för småföretagens räkning. Informa- tionen från högskolan till företagen om t.ex. fadderföretag består av uppsökande verksamhet. 86 Redovisning av , och Det har startat många projekt under LTC:s tak med syfte att stötta företagen, främst inom länet med kunskap och ny teknik. LTC ägs till av näringslivet via ett 30-tal företag i . och äger tillsammans . Totalt aktiekapital är . De projekt som pågår är: ·ISO 14 000 (MQ) -IT för småföretagare -IT för offentlig sektor (nätverk F) -IT nationellt för SME-link Arbetssättet är tre olika faser. Fas 1 Temakväll. Fas 2 Individuell genomgång. Fas 3 Hjälp vid genomförandet. EIC informerar om EU och alla dess näringslivsutvecklande aktiviteter och hjälper små och medelstora företag att komma i kontakt med andra företag i . EIC utbildar revisorer för att sprida kunskap om verksamheten. De över 200 EIC- kontoren samarbetar med varandra och med och kan därför ge snabb och korrekt information. Hos EIC kan företagen få information och rådgivning om bl.a. EU:s lagstiftning, EU-stöd och bidrag, offentlig upphandling, kon- kurrensregler, standardisering och CE-märkning, produktansvar, EU:s småföretagsprogram, Europatenariatet och Interprise. ALMI:s verksamhet är rådgivning, utveckling och finansiering till företagen. Informationen till företagen består av att eller före- tagen själva tar kontakt. arbetar också via kommunerna, , , och näringslivsorganisationer. Gemensamma projekt är bl.a. IEC, . Redovisning av , och 7.1.9Industriellt Utvecklingscentrum i (IUC) IUC är en resurs för tillverkande små och medelstora företag, när det gäller utveckling av produkter, teknik, processer och kompetens. IUC ägs av företagen i och bygger nätverk för olika gr upper. I nätverket ingår: ·Tillverkande och tjänsteproducerande företag ·Regionala och nationella myndigheter ·Landets övriga åtta IUC-bolag med respektive specialiteter I sambandscentralen kan flera olika företag med liknande behov kopplas ihop. IUC i har resurser och kan hjälpa företagen att komma igång med produktutvecklingen. IUC och företaget går tillsammans igenom produktidén samt bedömer den ur ett marknadsmässigt perspektiv. Efter en första genomgång upprättas en kravspecificerad projektplan. IUC kan sedan hjälpa till med att finna de personer, den kompetens, de tjänster och andra insatser som krävs för att utveckla produkten. arbetar IUC mycket med informationssystem via Internet. IUC anser det särskilt viktigt att informationen integreras till ett ställe för alla företag. Kommunikationen kommer att vara via dator och personliga möten, enligt IUC:s uppfattning. Företagen måste därför få hjälp med IT-strukturen. Denna bör bygga på att företagen är med och konstruerar systemet. Företrädare för kommunen anser att det är för många aktörer vad gäller informationen. har en kanal in till kommunen för företagare. Detta innebär att företagare ringer till ett ställe vid problem. Därefter löser kommunen problemet och återkommer till företaget i fråga, för att företagare inte skall behöva slussas runt i byråkratin. Kommunen arrangerar företagsträffar samt möten med företagar- föreningarna. Personliga besök hos företagen ibland men detta är begränsat. Kommunen samarbetar med högskolan på en forskningsby, där högskolan skall vara huvudman i samråd med näringslivet. 88 Redovisning av , och Informationen till kommunerna bör bli snabbare. Det upplevs som ett problem när informationsflödet ökar till de regionala myndigheterna som sedan skall vidare till kommunerna. Därför är det viktigt med en renodling av informationen lokalt. Kommunen anser att flödet av information har ökat samt att informationen bör ses mera från mot- tagarens sida. Kommunen har en näringslivsförening som består av ca 200 företag, dessa är indelade i arbetsgrupper. Affärsidén för projektet är: Kompetensutveckling, att vara samarbets- partner när det gäller kompetensutveckling. Företagen kommer med egna förslag via arbetsgrupperna när det gäller: Exempel: Teknikgruppen arbetar med projekt inom produktutveckling, design etc. De olika grupperna bildar nätverk, arbetar med temaaktiviteter, lokal företagsutbildning samt högskoleutbildning. Sex höglandskommuner har samarbete med högskolan som bedriver utbildning. Dessutom finns ett samarbete med . Pågående projekt är elektronisk handel, affärsrådgivare för kvinnor, lokalt arbetscentrum, nyföretagarprojekt och innovationsgruppen. näringsliv, NNAB, skall fungera som en bro mellan företagen och kommunen. NNAB arbetar med: ·Företagsrådgivning (lokaler, marknadskontakter, finansiering, utvecklingsprojekt och samarbetsprojekt) ·NNAB arrangerar 4-5 näringslivsträffar , därutöver nisch- träffar inom kompetenshöjning samt är ett forum för nya kontakter I samarbete med pågår ett nyföretagarprojekt. Redovisning av , och näringslivsråd arbetar med information till företagen via: ·Besök, brev, fax och e-post Samarbetet med uppskattas av kommunen. Som exempel kan nämnas att projekt läggs ut lokalt. Vad gäller företagen nås dessa via arbetsgrupper, de allra minsta är svåra att nå. Kommunen saknar verklighetsförankring centralt i . De anser det viktigt att människor träffas och diskuterar. – Small and Development – är ett samarbetsprojekt. Här ingår i , arbetsförmedlingarna, handelskammaren, Internationella Handels- högskolan i , länsarbetsnämnden, och Läns- teknikCentrum. Projektets mål är: att stimulera företagen till att utveckla nya produk- ter och affärsidéer. Små och medelstora företag erbjuds aktivt stöd och hjälp med att utveckla nya produkter och idéer. Exempel på insatser via är: Företaget kan få hjälp med att anställa en resursperson som konkret arbetar med att utveckla en idé. Företaget kan få hjälp med olika utbildnings- insatser som underlättar utvecklingen av produkter och idéer. Företaget kan via högskolan få hjälp med utvärderings- och utvecklingsprojekt. Företaget kan få handfast konsulthjälp via bland annat och LänsteknikCentrum. Företaget kan få hjälp via lånefinansiering eller s.k. SMED-checkar att köpa in specialisttjänster och därigenom driva ett utvecklingsarbete. ·Råd & stöd. Företaget kan få hjälp av projektets styrgrupp med De resultat som uppnåtts är: ·Totalt 453 inkomna produktidéer. ·313 av dessa är nu under produktion eller under utveckling. 90 Redovisning av , och ·Antalet resurspersoner uppgår till 240. · i ökad omsättning mellan och . ·Ca 180 nya arbetstillfällen. är med i utvecklingsarbetet, under lanseringen och marknads- föringen för produkterna. Målsättning är att hitta 100 nya produktidéer. 7.1.15Förslag till åtgärder från har till Småföretagsdelegationen framfört följande: 1.Länsstyrelsens arbete skall enligt direktiven för näringslivsarbetet utmynna i att nya arbetstillfällen skapas. ALMI:s huvud uppgift är att skapa starka företag som kan växa. Enligt innebär tillväxt dock inte alltid ökat antal anställda. kan t.ex. delfinansiera investeringar som på kort sikt innebär minskat behov av arbetskraft men som leder till konkurrenskraftigare företag. uppfattning är att det inte be höver vara någon skillnad i uppdragen. I stället borde det övergripande målet vara att verka för tillväxt och förnyelse i näringslivet, vilket borde leda till nya arbetstillfällen. 2.En annan fråga som uppmärksammats på regional nivå är den dåliga kontakt med hur näringsutvecklingsarbetet bedrivs ute i landet som man på central nivå har. Som exempel nämns att man från central nivå går ut och uppmanar regionföreträdare att knyta kontakter med t.ex. kommunernas motsvarade funktioner då det gäller näringslivs- utvecklingsarbetet. Ett arbetssätt som i vart fall i tillämpats. Samma sak då det gäller delar ur ljusårs- strategin, där en huvudpunkt går ut på att verka för att nya produktidéer kommer fram och kommersialiseras. Enligt länsstyrel- sens uppfattning tyder detta på att kontakterna från central nivå mot regional nivå inte fungerar på ett önskvärt sätt. 3.Inom länet upplevs också att man från central nivå alltför mycket styr bidragshanteringen genom detaljföreskrifter eller att man direkt går in och fördelar bidragsmedlen. Exempel på detta hämtas från den s.k. kretsloppsmiljarden där man centralt omfördelat de avsatta medlen till insatser som inte kan anses ha varit det egentliga syftet, t.ex. central avsättning av medel ur kretsloppsmiljarden till radonsanering m.m. Redovisning av , och aktiviteter inom ramen för landshövdingeuppdraget består av: ·Analys av det regionala utvecklingskapitalet. ·Analys av beslutssystemet. ·Förslag på åtgärder för att effektivisera och utveckla använd- ningen av det regionala utvecklingskapitalet genom: -utveckla dialogen mellan central och regional nivå. ·Pröva nya former/modeller för riskkapitalförsörjning. ·Utökade resurser för dialogen/förhandlingen mellan handläggare och företag genom att delegera delar av stödet till kommunerna. ·Delegering av landsbygdsstöd upp t ill till kommu- nerna. ·Delegering till kommunerna av arbetsmarknadspolitiska, regional- politiska och EU-medel för kompetensutveckling för arbetslösa och anställda (Mål 4). Därutöver föreslås att ett antal utbildningsplatser på högskolenivå tilldelas varje kommun. ·Tilldela kommunerna det fulla ansvaret för hanteringen av bygdemedel. ·Ge även anställda möjlighet till starta eget-bidrag och viss anställningstrygghet. ·För att utveckla den lokala tjänstesektorn (den sociala e konomin) föreslås en försöksverksamhet med byteshandel i kombination med stimulans av efterfrågan på tjänster. ·För att få t ill stånd en b ättre dialog och ett bättre styrsystem för de tillväxtstimulerande insatsern a/medlen har diskussionerna om att utveckla partnerskapet på länsnivå påbörjats. att såväl samhällsorganisationerna som näringslivet samlar sig i var sina gemensamma utvecklingsorganisationer. På så sätt får vi två parter för dialogen om utvecklingsarbetet i länet i stället för som tiotalet på båda sidor. är målsättningen att motsvarande modell utvecklas även på och central nivå. ·Ett förslag t ill riskkapital och attitydförändringar t ill företag är under utarbetande. Vem erbjuder rådgivning till företag? Vem erbjuder finansiering till företag? 92 Redovisning av , och För att hjälpa företagen, har en person fått i uppdrag av att intervjua omgivningen. Med denna kartläggning som underlag hoppas man klara ut de problem som råder för att skapa nya samarbetsformer mellan näringslivets organisationer. Ett närmare samspel mellan dessa ger större tydlighet i kommunikationen för företagen. Som exempel kan nämnas den konferens etagarnas , , och arrangerat , vilket ledde till att ett antal arbetsgrupper tillsattes. En arbetsgrupp finns för informationsverksamhet. Det planeras en databas för företagen både mot och övriga organisationer inom näringslivet. Ett dokument är under utarbetande som skall skickas till varje företag inom länet. En skrift över regler som gäller företagande är under utarbetande under arbetsnamnet . Målsättningen är att skapa tillväxt inom näringslivet. åsikt när det gäller infor mation till för etagen i länet är att den direktinfor mation som kommer via TV, radio och dagspress är bästa sättet att få ut budskap. arbetar mycket via media och dessutom skickas en broschyr till före- tagen. Dess uppgift är att utöva t illsyn och kontrollera att arbetsmiljö- lagstiftningen följs hos såväl statliga instanser som hos företag. Tillsynen sker i tre steg: ·Information (lämna information om regelsystemet) Information lämnas huvudsakligen vid inspektioner samt riktad information till för etagen. Massmedia anses vara en bra kanal att använda ut till företagen. planerar en tillsyns- kampanj som riktar sig till 30 000 företag i . Vid sådana tillfällen används enbart massmedier. Redovisning av , och SJ arbetar med dubbelriktad information till och från företag. Via Internet kan företag beställa biljetter och styra transporter själva. Några exempel på information via Internet är , Tåg & Guiden och Pendeln miljö som finns på CD-rom. Mot bakgrund av att IT blivit ett mål och inte ett medel, efterlyser man mer målgruppsanpassad information. Utöver den information som moderbolaget centralt skickar till företagen berör den regionala information som går ut till företagen: skickar ut en tidning till allmänh eten. Deras närings- livsenhet arbetar mot företagen. De anser att samordning saknas inom länet mellan olika intressenter för Internet. 7.2.6Utvecklingscentrum i () Information till företagen sker via: ·Personligt besök hos företagen, både spontana och planerade ·First Class-server i , totalt 300 användare ·Lokalradio, 1 timmes sändning , där aktuella frågor tas upp 94 Redovisning av , och Utvecklingen i kommun har vänt – framgång föder framgång. Kommunen arbetar och bryr sig om företagen mera . Informationen till företagen är uppdelad i tre grupper: Kommunen bjuder in företagen till samrådsmöten, innan beslut f attas som berör företagen. Extern surver finns för de företag som vill koppla upp sig. En person åker dessutom runt t ill företag och informerar om IT. Näringslivskontoret lämnar oftast muntlig information vid telefon- förfrågningar från företagen. När det gäller stödfrågor skickas skriftlig information ut. Näringslivskontoret gör också företagsbesök. En reflektion som kommunen gjort är att för många sysslar med information. Kommunens information är: ·Information till alla hushåll ·Näringslivsinfor mation till för etagen via en särskild näringslivs- utgåva ·Möten med företrädare för näringsliv Inom kommunen finns 800 företag, de flesta är småföretag. Informa- tion ingår i arbetet både vid företagsbesök och när företagen själva tar kontakt. Redovisning av , och De anser att det är viktigt att informationen översätts till lokal nivå, därför att företagen är olika stora och finns i olika branscher. Det krävs olika kanaler för att få ut budskapen. Det är information mellan företag som kopplas ihop med information från näringslivet. Inom kommun prioriteras information. Den väljs ut och viktig information lämnas till företagen. ·De har muntlig information ·Bjuder in företagen t ill informationsmöten och diskuterar vad som händer i kommunen ·Skriftlig information, till alla hushåll, i s amarbete med FR Dialog förs med politiker och tjänstemän, andra företag samt via Internet Det är viktigt att kommunen får rätt information som de sållar, förenklar, målgrupperar för att i nformera vidare till för etagen. Detta görs efter kunskap om företagen och vad företagen har konkret nytta av. Inom kommunen finns 2 700 företag. Näringslivsenheten har utarbe- tat ett program som skall antas . En tidning ges ut till alla hushåll. En branschträff har anordnats med på temat Hur v ill ni att vi skall fungera? Inbjudan har skickas till för etag med över och under 20 anställda för diskussioner – vid olika tillfällen – på samma tema. Information och service till för etag är en viktig del av deras verksamhet. De anser att personliga kontakter är en viktig del av informationen. En utredning som är klar visar att ett av fyra mål är personlig information till företagen. Kontakter har tagits med och handelskammaren för samarbete. 96 Redovisning av , och Myndigheten har 12 informatörer av 42 anställda i länet. De arbetar med: ·Information till företag och blivande företag ·Under har ca 60 000 personer fått information Enligt myndighetens uppfattning är muntlig i nformation avgörande. Uppföljning sker via enkäter. Myndighetens service- och kontrollskyldighet innebär att RSV:s anvisningar följs. Myndigheten utarbetar en årlig serviceplan, det finns en informatör vid varje myndighet. I samarbete med och kronofogdemyndig- heten arrangeras informationsträffar för företagen. Informationen består av: ·Informationsmaterial riktat till näringslivet ·Dialog förs med omvärlden i stället för endast i akademiska kretsar Bankens roll är att hitta finansiella lösningar mot kunder. Banken arbetar med rådgivning t ill nya för etag särskilt vad gäller att sk ilja mellan risk- och rörelsekapital samt företagsformer. Banken anser att person och affärsidé är viktigt för kunderna och dessutom betonas revisorns roll. Samarbetar med näringslivets organisationer i olika frågor som rör företagandet. Redovisning av , och får direktiv från centrala myndigheter och verk som de skall informera bl.a. för etag om. Avseende regelverket önskar mer hjälp från central nivå. Informationen sker via Internet, informationsblad, en skärmutställning finns t ill företagens förfogande, för att kunna användas vid mässor. För att hålla kontakt med företagen i länet används kommunala näringslivsblad. Broschyr är under utarbetande, informationsträffar med företag anordnas. verkar för ett närmare samarbete med näringslivsorganisationer. Vid utskick av information om Mål 6 används material. 7.2.18Förslag till åtgärder från har till Småföretagsdelegationen framfört följande: Han anser att företagarna i känner sig utanför. Ni talar om oss och inte med oss. anser att informationen måste koncentreras, kortas ner och vara mera lättläst. Beträffande attityderna svänger dessa; från att företag varit ett nödvändigt ont, känns det nu som om en attitydförändring från politikerna kommer. saknar ett samarbete mellan myndigheterna och hjälp att hitta praktiska lösningar. Att satsa på näringslivet måste vara länets övergripande mål. Det borde vara viktigare för länet att företagen stannar än att offentlig sektor stannar i . tar särskilt upp några områden som innebär stora kostnader för företagen: ·IT-utvecklingen måste ske i en takt som företagen har råd med förslag kan sammanfattas i följande punkter: Nuvarande lagar t illkom under en period när det fanns ekonomiskt utry mme att tillskapa det krångliga regelsystem som finns. Lagarna är omoderna och verkar enbart hämmande för speciellt småföretagandet och för möjligheterna att skapa arbetstillfällen. ·Avbyråkratisera och modernisera myndigheternas arbetssätt. Många myndigheter har dåligt bollsinne, dvs. de har en onödigt snäv syn vid tolkning av lagar och regler. mellan olika myndigheter för att inte få felaktiga konsekvenser för 98 Redovisning av , och företagen och samhället. Myndigheternas syn på företagen måste ändras radikalt. ·Miljöinvesteringar måste ske i en takt som företagen och samhället har råd med. Se över vilka möjligheter det finns för småföretagen att bli erkända för sin kvalitet utan den dyra och komplicerade certificeringsprocess som tenderar att stänga ute de små företag som inte har resurser att genomföra t.ex. ISO. ·Kvalitetsmärkning, en annan form måste hittas. ·Informationen skall vara kort, koncentrerad och enkel. Det stora informationsflödet är ett problem och som företagare finns inte tid att läsa allt som kommer. ·Vi företagare vill vara med i utvecklingsarbetet. har vid senare tillfälle till Småföretagsdelegationen framfört följande: Informationen från olika myndigheter och näringslivskontoren borde samordnas. Eventuellt genom att all information samlas på ett ställev varefter en kortfattad sammanställning, eventuellt med enbart rubriker över respektive ämne, skickas ut till företagen. Företagaren skulle då snabbt kunna se i sammanställningen om något berör och intresserar just honom/henne och i så fall beställa den fullständiga informationen på enbart det som är aktuellt. Projektet är ett nytt initiativ som redovisas på sidan 74. Regeringen har uppdragit till samtliga landshövdingar att verka för samordning av regionala resurser för att därigenom öka tillväxten och sysselsättningen i respektive län, det s.k.. landshövdinge uppdraget. En del av detta arbete i har varit att bidra till en bättre samordning mellan de olika organisationer som ägnar sig åt någon form av företagsstöd och rådgivning. Ett mål har varit att hjälpa företagen att bättre och enklare kunna dra nytta av de stöd som finns. Redovisning av , och arbete med det s.k. landshövdinge uppdraget innefattar bl.a. följande: