sou · GMB366d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Den höga andelen invandrarelever ställer särskilda krav på sko- lorna. Av Östervångsskolans årsredovisning framgår t ex att av skolans elever med invandrarbakgrund (inkl adopterade elever) behöver särskilda stödinsatser, att jämföra med för skolans samtliga elever. En särskild problematik har att göra med att teckenspråket har en annan ställning i än i de länder där eleverna har sin bak- grund. Det innebär att elever med invandrarbakgrund inte alltid har givits möjlighet att utveckla teckenspråk under förskoleåldern. Det innebär också att eleverna inte alltid har möjlighet att kommunicera på teckenspråk i sina hem. Det är därför särskilt viktigt att tecken- språksutbildningen för föräldrar, i regi och den s k TUFF-utbildningen, når fram till dessa föräldrar. Elever med cochlea implantat beslutade regeringen att till utredningen överlämna en framställning från Föreningen , i den del ärendet avser skolsituationen för barn med cochlea implantat (CI). ningen tar i sin skrivelse upp frågeställningarna om bl a ansvarsför- delningen mellan habilitering och skolan, om special- skolan har skyldighet att förmedla talad svenska som kommunika- tionsfärdighet till elever med implantat samt behovet av en utred- ning om ökade resurser för barn med cochlea implantat. I ärendet finns både före och efter detta beslut en omfattande brevväxling mellan Föreningen och . har inhämtat SIH:s yttrande. Cochlea implantat är en typ av tekniskt hjälpmedel för hörselska- dade och döva. Operationer har genomförts med goda resultat på personer som förlorat hörseln i vuxen ålder ända . har operationer börjat göras även på barn, både på barn som förlorat hörseln och på barndomsdöva. gav 1995 en grupp med representanter för hälso- och sjukvården, företrädare för hörselvården och berörda handi- kapporganisationer i uppdrag att utarbeta ett förslag till vårdpro- gram för barn med cochlea implantat. har i sina yttranden till menat att åtgärder vad gäller elevernas skolsituation bör anstå tills vårdpro- grammet för barn med cochlea implantat inkommit till Socialstyrel- sen. Ställningstaganden bör därefter diskuteras med vårdprogram- met som underlag. Förslaget till vårdprogram har överlämnats till , som dock har valt att avvakta med ställningstagande. Istället har förnyat uppdraget, bl a därför att man vill avvakta de forskningsprojekt som pågår i avseende barn med cochlea implantat. Förslag till vårdprogram skall nu lämnas . konstaterar vidare att det på det pedagogiska området saknas redovisade forskningsresultat vad gäller den språkliga och kognitiva utvecklingen för barn och ungdomar med cochlea implan- tat. Med anledning av detta menar man att i de fall föräldrarna kräver en utökad träningsinsats för barn och ungdomar med cochlea implantat – dvs mera än vad som rimligen kan begäras av skolan utifrån skolans mål, kurs- och timplaner, bör det åläggas sjukvårds- respektive skolhuvudmännen att gemensamt lösa prob- lemet genom att upprätta en gemensam plan. Denna bör baseras på habiliterings- och rehabiliteringsplan och skolans åtgärdsprogram för berörd elev. Av planen skall framgå vilken typ av träning som krävs, omfattningen samt hur kostnaderna skall fördelas mellan huvudmännen. Planen skall ställas i relation till de kunskapsmål skolan har att uppnå samt vilket stöd som erfordras för att eleven skall uppnå detta mål. konstaterar i en utvärdering av specialskolorna att betygsättningen är ett problem för skolorna. Betyg, prov, och regel- rätt kunskapsmätning verkar spela mindre roll i den vardagliga undervisningen än vad som är fallet i det övriga skolväsendet. Enligt utvärderingen ligger prestationerna vid de regionala speci- alskolorna för elever i motsvarande åldersgrupp inte i nivå med vad som betraktas som normalprestationer i . Många elever tycks behöva mer tid än elever i övriga skolväsendet för att nå uppsatta mål. I det underlag som undersökt var det inte ovanligt att eleverna, även med hänsyn till att specialskolan är tioårig, låg 2 – efter sin åldersgrupp. I samband med utvärdering lät verket vid respektive i särskilt bedöma elevernas prestationer i svenska respektive matematik. I bedömningen av elevernas svenskkunskaper konstateras att nästan alla texter som analyserats visar att eleverna har svårigheter med anledning av grammatiska olikheter mellan teckenspråket, som är deras förstaspråk, och svenskan. De svårigheter som detta leder till i svenskan påverkar läsarnas möjlighet att tillgodogöra sig inne- hållet i texterna. I bedömningen av elevernas matematikkunskaper konstateras att variationen är mycket stor. En stor andel elever har mycket stora svårigheter i matematik och skulle troligtvis inte nå upp till de stipu- lerade målen för motsvarande årskurs 5 och årskurs 9. Störst problem har eleverna med de uppgifter som också kräver läsförstå- else. Att eleverna inte når uppsatta mål framgår dock, enligt Skolver- kets utvärdering, inte alltid av betygen. Avgångsbetygen från års- kurs tio pekar istället på goda resultat, i vissa fall mycket goda. Detta har, enligt utvärderingen, sin förklaring i att hänsyn har tagits till elevernas funktionshinder vid betygsättningen. 107 Utvärdering av den statliga specialskolan - organisation och resultat; , Utvärdering av den statliga specialskolan - metod, slutsatser och resultatbedömning; , Utvärdering av den statliga specialskolan, Bilagorna D - H; Det framgår vidare av utvärderingen att personal vid flertalet av de regionala skolorna uttryckte oro inför den förändrade betygsätt- ningen. Även om man ser positivt på att samma krav ställs på döva och hörselskadade elever som på andra så är man överens om att eleverna vid skolorna kommer att ha stora problem att klara uppnå- endemålen. Många av eleverna kommer att behöva särskilda stödinsatser. är avsedd för synskadade elever samt elever som också är döva, hörselskadade eller utvecklingsstörda 108. För synskadade elever vid gäller kurspla- ner. För elever med utvecklingsstörning skall särskolans kursplaner tillämpas. Undervisningen måste anpassas till elevernas synför- måga, men så långt möjligt ha samma inriktning som för seende. Det innebär bl a att undervisningen i bild måste anpassas efter elevernas synförmåga samt att eleverna i ämnet svenska inte kan förväntas skriva med tydlig handstil.109 Verksamheten vid påverkas av att eleverna vid skolan i många fall har omfattande och komplicerade funktionshinder. Det gör att behovet av individuella anpassningar är mycket stort samt att kontinuiteten i elevernas kontakt med personalen är viktig. Skolan ser Skola-Boende-Fritid som tre delar av en helhet som erbjuds barnen och ungdomarna. av eleverna bor i ADL-träning är en viktig del av boendet, dvs träning att klara dagliga aktiviteter. Enligt erbjuder skolan en individuellt anpassad skolgång för synskadade elever samt synskadade elever med ytterligare funktionshinder från hela landet, i åldrarna . Detta inne- bär att skolan har en vidare avgränsning av personkretsen än förordningens, som bara nämner elever som utöver sin synskada också är döva, hörselskadade eller utvecklingsstörda. 1081 kap 7 § specialskoleförordningen 109Specialskolan Kursplaner, timplaner, betygskriterier och kommentarer; Det finns 43 elever vid /98. elevantal har varit relativt . uppger att 18 av de 42 elever som fanns vid skolan var helt blinda, 13 saknade ledsyn i okänd omgivning samt 10 var synsvaga med något bättre möjlighet till visuell över- blick. För en elev var synen omöjlig att klassificera. Sju av eleverna hade en progressiv näthinnesjukdom, dvs en sjukdom som innebär att synen försämras successivt, i vissa fall leder till blindhet redan i tonåren. Av de 42 eleverna hade 38 någon form av ytterligare funktions- hinder utöver sin synskada, t ex till följd av begåvningshandikapp, rörelsehinder, tumörsjukdomar samt olika syndrom, som t ex Spiel- meyer Vogts sjukdom. Många elever har flera ytterligare diagnoser, vilket gör att de har olika och högst individuella behov. (Om resurs- centrets särskilda åtagande för personer med Spielmeyer Vogts sjukdom, se vidare kapitel 8 om stödorganisationen.) Ålder, studieinriktning och studiebakgrund Även om antalet elever har varit relativt över tiden har åldersprofilen på eleverna vid skolan förändrats så att eleverna är äldre . Av figur 6.1 framgår åldersprofilen . Eleverna i åldersgruppen 7 – som fanns vid skolan startade sin utbildning direkt vid . Alla fyra följde särskolans kursplaner, på träningsskolenivå. Av eleverna i åldersgruppen 13 – började samtliga sina studier vid i åldern 11 – . Ungefär hälften hade gått i vid mätningen. Deras bakgrund var antingen träningsskola eller grundskola. Av diagrammet framgår att eleverna i denna åldersgrupp, 13 – , följde såväl som särskolans kursplaner, i det senare fallet både på träningsskole- och grundsärskolenivå. Flerta- let elever som följde kursplaner gjorde detta på en nivå som inte motsvarade deras ålder. Figur 6.1 Elevernas åldersfördelning vid - fördelat på undervisningens inriktning Trots att i första hand skall vända sig till skolpliktiga elever var mer än hälften av eleverna 17 – . Av dessa hade fem fått hela sin utbildning i specialskolan. Två hade dock börjat sina studier vid , då den fortfarande hade skolverksamhet. Övriga hade sin bakgrund i träningsskola, grundsärskola respektive grundskola. Diagrammet visar att även de äldre eleverna, 17 – , följde såväl som särskolans kursplaner, i det senare fallet både på träningsskole- och grundsärskolenivå. Elva av de 25 äldre eleverna gick i den s k ungdomsgruppen, inom vilken ungdomarna erbjuds en utbildning liknande gymnasiesärskolans. Åtta av eleverna i ungdomsgruppen började vid skolan efter avslutad skolplikt. Lika många hade sin bakgrund i , en i grundskola/grundsärskola. För två elever saknas uppgifter. Av eleverna med bakgrund i hade fyra avslutat nionde årskursen. SOU 1998:66 Specialskolan 183 Att tar emot ungdomar i åldern 17 – har stöd i 7 kap 6 § skollagen. Där fastslås att ungdomar som efter skolpliktens upphörande inte kan gå i gymnasieskolan därför att de ärutveck- lingsstörda, i mån av plats, får genomgå annan utbildning i speci- alskolan intill utgången av vårterminen det kalenderår då de fyller . Verksamheten vid skolan för de äldre eleverna, och då särskilt vad gäller ungdomsgruppen, aktualiserar dock frågan om vad som avses med annan utbildning. är inte formellt en gymna- siesärskola, men hävdar att man erbjuder dessa ungdomar utbild- ning liknande gymnasiesärskolans. uppger i sin årsredovisning /96 att verksam- heten för de äldre ungdomarna i huvudsak inriktas på att förbereda dem för annan utbildning eller sysselsättning. Förberedelserna för ett eget boende och en aktiv fritid har också hög prioritet. Skolan understryker att man tycker att det är mycket angeläget att denna grupps speciella behov tillfredsställs och att deras utbildning forma- liseras i t ex ett individuellt anpassat gymnasieprogram. Elever utan ytterligare funktionshinder Det framgår ovan att det finns ett fåtal elever vid som inte har ytterligare funktionshinder utöver synskada. Enligt specialskoleförordningen kan även ta emot elever med enbart synskada. Denna möjlighet har sin bakgrund i att skolverksamheten vid avvecklades under 1980- talet. Möjligheten att placera elever vid sågs som ett sätt att under speciella omständigheter erbjuda elever det särskilda stöd som specialskolan innebär. Kommittén har mottagit en skrivelse110 från Handikappombuds- mannen i vilken kommittén uppmanas att analysera konsekven- serna av att 3 kap 3 § skollagen och 1 kap 7 § specialskoleförord- ningen ger specialskolan, och i det senare fallet , möjlig- het att ta emot synskadade elever utan ytterligare funktionshinder. skrivelse är i sin tur föranledd av att Unga synskadade har tillskrivit ombudsmannen i denna fråga. Unga synskadades skrivelse uppmärksammar att skolledare har kontaktat Tomtebodaskolans resurscenter med förfrågan om att ta emot elever med synskada. Unga synskadade uttrycker oro för att for- muleringarna skall hota de synskadades integrering i den vanliga 110 Synskadades integrering i ; , Dnr 801/96 anser att det är olyckligt om paragrafen kan misstolkas på det sätt som Unga Synskadade beskriver. Som framgått ovan tillhör dövblindfödda barn och ungdomar och dess resurscenters personkrets. /97 fanns totalt åtta elever med en kombination av syn-hörselskada vid . Totalt kände till 23 dövblindfödda barn i förskoleåldern samt 107 barn i åldrarna . Nyare uppgifter saknas. Flertalet av de dövblindfödda barnen och ungdomarna får således sin skolgång på hemorten, ofta i grundsärskola eller trä- ningsskola. De dövblindblivna barnen får oftast sin skolgång i eller vid de regionala specialskolorna för döva och hörselskadade. engagemang för de dövblindfödda har varit föremål för överväganden. uttryckte Föreningen () sin oro över utvecklingen vid , risken för utarmning av kompetens vid skolan och dess resurscenter samt över att gruppen dövblindfödda inordnas under begreppet flerhandi- kapp. Med anledning av den kritik som FSDB riktade mot bl a uppdrog regeringen åt att göra en översyn av utbild- ningssituationen för dövblindfödda barn och ungdomar. redovisade sin översyn till regeringen. an- såg det nödvändigt att dövblinda definieras som en separat person- krets/elevgrupp och skrivs in i specialskoleförordningen. Vidare föreslog man bl a att och dess resurscenters ansvar för dövblindfödda barn och ungdomar skulle preciseras, att deras kunskaper skulle spridas samt att befintliga resurser skulle använ- das bättre. ansåg vidare att och dess resurscenter borde utveckla en bättre kommunikativ kompetens vad gäller döv- blindfödda samt att denna kompetensutveckling borde samordnas med de regionala specialskolornas. överlämnade regeringen framställan till kommittén. I regleringsbrevet för gavs , som en särskild uppgift, att redovisa skolans och resurscentrets insatser för dövblindfödda elever. överlämnade en grupp med representanter för FSDB, , Åsbackaskolan, Mo Gård, hörselvård och en skrivelse111 till utredningen över hur stödet till dövblinda barn och deras familjer kan utformas. I skrivelsen redovisas dövblindföddas behov av service alltifrån misstanke och diagnos till vuxenliv. Gruppen pekar bl a på att det behövs ett resurscenter med skoldel och möjligheter till boende för dövblindfödda barn. Till centret bör det knytas en riksomfattande konsulentverksamhet. Konsulenterna bör ge stöd till dövblindfödda i förskola och andra skolformer och även omfatta personalgrupperna kring barnet. Gruppen föreslår också att centret får ett diagnostise- ringsteam med personer med stor erfarenhet av dövblindverksam- het. Av utvärdering framgår att det är svårt att få någon uppfattning om resultaten av verksamhet. För att få en samlad bild av resultaten får man använda sig av de pedagogiska sammanfattningar och individuella handlingsplaner som finns för varje elev. Efter avslutad skolgång uppges att eleverna erhåller ett intyg. I utvärderingen konstateras att arbetet med kvalitetssäkring vid skolan befinner sig på planeringsstadiet. Utvärderingen av verk- samhetens olika delar har varit antingen otillfredsställande eller saknats helt. I utvärderingen konstateras vidare att skolan samarbetar med forskare och skolor både i och utomlands. är avsedd för dels talskadade elever, dels döva eller hörselskadade elever som inte kan gå i en regionskola på grund av beteendestörningar eller av andra speciella skäl än synskada eller utvecklingsstörning 113. 111 Stöd till dövblindfödda barn och deras familjer; genom 112Utvärdering av den statliga specialskolan - organisation och resultat, Bilaga A ; 1131 kap 7 § specialskoleförordningen För hörande elever med talskada gäller kursplaner, men med i stort samma timplan som för döva och hörselskadade. Ämnet teckenspråk är dock utbytt mot svenska, vilket innebär att språkträningen ges extra stort utrymme i undervisningen. Musik ersätter rörelse och drama. För döva och hörselskadade elever med beteendestörning m m skall följa samma kurs- och timplaner som de regionala specialskolorna.114 I det fortsatta använder kommittén, liksom skolan själv, benäm- ningen grav språkstörning för att beskriva person- krets. /91 har antalet elever ökat med nästan 50 gick 117 elever på , /98 127. /83 bildades externa klasser i , som se- dan 1994/95 har haft ungefär samma omfattning som . gick av elever med grav språkstörning i de externa klasserna i . Av de elever med grav språkstörning som fick sin undervisning i moderskolan i kom ca hälften från och län. Elev- ökningen vid skolan kan hänföras till gruppen gravt språkstörda elever, varav vissa är beroende av teckenspråk för sin kommu- nikation. Gruppen döva eller hörselskadade elever med beteendestör- ningar m m har varit mer över tiden. Den har varierat mellan 15 och 20 elever per läsår. fungerar som utrednings- och observations- skola för elever som ännu inte valt vilket språk som kommer att bli deras förstaspråk: teckenspråk – teckenstödd talad svenska – talad svenska. Elever med grav språkstörning Enligt beror ökningen av elevantalet vid skolan på bättre differentialdiagnostik av barn med grav språkstörning och 114Specialskolan Kursplaner, timplaner, betygskriterier och kommentarer; 115Skolan Jämförelsetal för skolhuvudmän, Årsrapport, ; klart uttalade riktlinjer om att tillgodose den enskilde elevens behov av stöd i skolan. använder begreppet gravt språkstörda för skolans personkrets, som i specialskoleförordningen betecknas som elever med talskada. Av förarbetena framgår att med talskadade avsågs elever som har samma behov av teckenspråk som döva. användes den orala metoden i specialskolan för döva och inte teckenspråket. får eleverna vid skolan sin undervisning huvudsakligen på svenska med tecken som stöd samt annan alter- nativ och kompletterande kommunikation. Grav språkstörning kan visa sig i tal- och språksvårigheter av va- rierande slag såsom bristande språkförståelse, begränsat ordförråd, fonologiska avvikelser, grammatiska och pragmatiska svårigheter. Förutom de primära språkliga störningarna har eleverna parallella svårigheter i form av perceptuella brister, minnesstörningar, moto- riska avvikelser, dålig planeringsförmåga och störd koncentration. Döva barn med beteendestörning Vid finns sexton döva eller hörselska- dade elever med bl a beteendestörning, språkstörning, ADHD/DAMP, koncentrationssvårigheter av så grav karaktär att de ej kan tillgodogöra sig undervisning vid dagens regionala special- skolor. I de flesta fall kommer eleverna till direkt från hörselförskolorna innan de hunnit påbörja utbildningen vid någon av de regionala specialskolorna. kommer eleverna sedan de gått något/på någon av de regionala specialskolorna, dit det också är meningen att de skall överföras på Hällsbo- skolan. Eleverna har hamnat utanför gruppgemenskapen p g a sina språkliga och beteendemässiga brister. De är mycket stör- ningskänsliga för intryck från omgivningen, vilket ställer extra stora krav på både den fysiska och den psykosociala miljön. På erbjuds eleverna individualiserad undervisning i mycket små grupper, för att kunna bygga upp en identitet. Döva och hörselskadade med språk- och beteendestörning har likartad problematik som hörande gravt språkstörda och har behov av liknande bemötande och insatser, även om de undervisas på olika förstaspråk – döva och hörselskadade på teckenspråket, gravt språkstörda på talad svenska med tecken som stöd. Att gruppen döva och hörselskadade med beteendestörning m m återfinns vid förklaras främst av att eleverna anses kräva speciella resurser som inte finns vid de regionala specialskolorna. I och med att de gravt språkstörda eleverna numera huvudsakli- gen använder talad svenska kombinerad med tecken som stöd för sin kommunikation kan det ifrågasättas om de döva och hörselska- dade eleverna vid skolan kan erbjudas en fullvärdig teckenspråkig miljö vid skolan. I utvärdering av påpekas att vissa oklarheter råder vid skolan om vilka mål som gäller i relation till nationella styrdokument, hur målen skall uppnås och hur verk- samheten skall kvalitetssäkras. För de flesta ämnen finns dock lokala ämnesplaner där det anges hur undervisningen skall bedrivas för att eleverna utifrån sina förutsättningar skall nå skolans mål. I utvärderingen konstateras vidare att skolan har svårt att be- döma vilka resultat eleverna når samt vilka resultat skolan når med eleverna. Man konstaterar att de dokument som kan ligga till grund för en bedömning av elevernas resultat är tvetydiga. Betygsmedel- värdet för eleverna som lämnat har endast legat marginellt under betygsmedelvärdet för riket i stort. Det bör obser- veras att iakttagelsen gäller det gamla relativa betygssystemet. Utvecklingsplanerna och de pedagogiska utlåtandena visar däremot att eleverna ligger på väsentligt lägre nivå än vad som är normalt för elever i motsvarande ålder. Särskilda bedömningar har gjorts av elevernas kunskaper i svenska och matematik. Av dessa framgår att eleverna vid Hällsbo- skolan har bristande språkförståelse, begränsat ordförråd, fonolo- giska avvikelser samt grammatiska och pragmatiska svårigheter, något som också var att vänta. Utvärderingen pekar dessutom på att elevernas sena skrivutveckling leder till en mängd andra pro- blem. Vid bedömningen av elevernas matematikkunskaper konstateras att elevernas kunnande utvecklas långsamt, men positivt. hävdas att ett av skälen till att det går långsamt är att eleverna har svårt att minnas vad de lärt sig. 116 Utvärdering av den statliga specialskolan - organisation och resultat, Bilaga B ; Åsbackaskolan är avsedd för döva och hörselskadade elever som också är utvecklingsstörda . För elever vid gäller särskolans kursplaner med en anpassning till elevernas tvåspråkighet. Majoriteten av eleverna vid har haft en utvecklingsnivå som motsvarar den i träningsskolan. särskolans kursplaner, i huvudsak på träningsskolenivå. Det gick 51 elever på Åsbackaskolan /97 , en ökning med åtta elever jämfört med året innan och /91. /98 finns 46 elever vid skolan. Skolan förklarar ökningen med att skolan har tagit över vissa elever som var placerade vid samt att antalet sökande ökat i och med att eleverna numera får åka hem , även om boendet är öppet varannan, och att elever som har sina föräldrahem i näraliggande kommuner får bo hemma. Medvetenheten hos föräldrar och pedagoger om möjligheterna till utbildning i teckenspråkig miljö har också medfört en ökning av elevantalet. Specialskoleförordningen gör ingen skillnad på graden av ut- vecklingsstörning. Det innebär att skolan kan ta in elever med allt från lättare utvecklingsstörning till elever på träningsskolenivå. Enligt skolan har flertalet elever mer omfattande utvecklings- störning. För att det skall vara meningsfullt för en elev att få sin utbildning vid skolan bör hon eller han ha förutsättningar att utveckla teckenspråk. För att elever skall tas emot vid skolan ställs också krav på att eleven kan relatera till sin hemmiljö, trots att hon eller han bor i elevboendet i en eller tvåveckorspass. För elever som kommunicerar med hjälp av tecken som stöd skall finnas kompetens inom den kommunala särskolan. Att en stor andel av eleverna inom särskolan, och då främst träningsskolan, är döva eller hörselskadade framgår av redovisningen i kapitel 3. 1171 kap 7 § specialskoleförordningen 118Särskolan Kursplaner, timplaner, betygskriterier och kommentarer;1995 119Skolan Jämförelsetal för skolhuvudmän, Årsrapport, ; Döva elever med autism Enligt skollagen120 gäller det som i lagen sägs om utvecklingsstör- ning även elever som har fått betydande bestående begåvnings- mässigt funktionshinder på grund av hjärnskada, föranledd av yttre våld eller kroppslig sjukdom, samt personer med autism eller au- tismliknande tillstånd. Trots detta har frågan aktualiserats om skolans ansvar för döva och hörselskadade elever med autism.