sou · GMB398d4 · 1999-01-01 00:00:00 — När det gäller köp av Skega är det svårare att se hur stor del av befolkningen som berörs, detta eftersom gummi infodringar är industriprodukter och det är svårt att fastställa vem som är slutkonsumenten. Tabell 6.7 Argument för och emot förvärven med hänsyn tagen till vad som är av betydelse ur allmän synpunkt Förvärvet innebär en struk- Förvärvet berör ett ur mål var att bli ett av de Förvärvet har ur principiell synpunkt stor betydelse för företagen i och en Förvärvet är en anpassning Svårt att se hur förvärvet skulle för att skapa dynamik och en bas för internationell Arla måste ha tillräcklig Det aktuella förvärvet kan storlek för att på en öppnare knappast ha någon betydelse för Arlas möjlighet att konkurrera med utländska företag. Möjligheten att stärka Arlas uppvägde inte behovet av Gefleortens motiv till förvärvet kan inte anses ha tillräcklig betydelse ur allmän synpunkt. inom mejerinäringen är av / · Betydelsen ur allmän synpunk behandlades ej eftersom förvärvet inte bedömdes innebära att en dominerande ställning uppkom Den fokusering som finns i lagen på konsumenten och dennes intresse innebär att det finns en risk att andra samhällsintressen förbises. Därmed inte sagt att alla samhällsintressen är att betrakta som betydelsefulla ur ett konkurrensperspektiv. består dock av en stor andel företag som inte är verksamma på konsumentmarknader utan på industriella marknader. Om kedjan från tillverkare via andra tillverkare och slutligen till konsument är lång och som i liningfallet diffus är konsumentperspektivet inte tillräckligt för en bedömning av förvärvets effekter ur allmän synpunkt. En slutsats som alltså kan dras är att om ett förvärv berör områden som sett ur ett näringslivsperspektiv är av stor betydelse borde ett förvärv vara att anse som skadlig ur allmän synpunkt även om inte en stor del av den svenska befolkningen direkt berörs. I detta sammanhang kan den teoretiska diskussionen om vad som krävs för att en industrimiljö skall vara att anse som dynamisk fungera som en fruktbar utgångspunkt (se SoU 1991:59 bilaga 6) När det gäller bedömningsgrunden att förvärv som leder till en strukturrationalisering är att anse som positivt ur allmän synpunkt var det endast i fallet som detta diskuterades i domskäl (å ena sidan effektivt å andra sidan statiskt). Strukturrationali- seringar och företagsförvärv är nära förknippade. I vissa fall kan förvärven vara ett led i pågående strukturrationaliseringar, i andra fall en möjlighet att påbörja dessa. Ett förvärv kan dock i vissa fall enbart leda till att en statisk struktur förstärks och därmed förhindrar eller stoppar strukturrationaliseringar. Integrationen på marknaden och etableringshinder har betydelse för i vilken utsträckning den statiska situationen bryts eller bevaras. Inom mejeribranschen var förvärvs- försöket i sig en del i en pågående strukturrationalisering eller strukturell förändring av branschen medan detta inslag av övergripande strukturförändring saknades i de övriga branscherna. En bedömningsgrund som poängterades i de studerade fallen var förvärvens effekter på företagens internationella konkurrenskraft. Argumenten utgår från ett antagande om att de svenska företagen genom förvärven stärker sin ställning internationellt eller erhåller den styrka som är nödvändig för en internationell expansion. Konkurrensen skulle med andra ord komma att ändra karaktär genom förvärvet; från att ha varit avgränsad till den svenska marknaden så skall konkurrensen internationaliseras. Det är svårt att bedöma om förvärven lett fram till en sådan utveckling men erfarenheterna från de studerade branscherna visar i vart fall att detta inte kan förväntas inträffa med någon sorts automatik. Förutom att den internationella marknaden är attraktiv i sig så krävs det troligen även att den svenska marknaden är stagnerande eller åtminstone inte stadd i kraftig expansion. ansåg att det var viktigt att ha en stark ställning på hemma- marknaden för att erhålla starka positioner internationellt. Utveckling- en efter förvärvet har emellertid inte gett detta resultat. De svenska företagen är inte aktiva importörer eller grossister i andra länder (mer än marginellt) och det är en omsättningsmässigt liten utländsk inbland- ning på den svenska import- och grossistmarknaden. Ä ven i färg- branschen var ökad internationell konkurrenskraft ett viktigt argument för förvärvet. Av utvecklingen efter förvärvet är det emellertid möjligt att konstatera att ingen omedelbar internationell expansion följde av bildandet av Alcro-Beckers. På grund av gynnsam marknad i så fick den internationella expansionen anstå. Ö kad koncentration var således inte en garanti för att det nya svenska storföretaget skulle bli internationellt konkurrenskraftigt eller mer internationellt orienterad . Det krävdes även att de lönsamhetskalkyler som gjordes visade att potentialen utomlands översteg den på närmare håll. I mejeribranschen upphävdes förvärvet trots Arlas argument om att det var viktigt med en stark ställning nationellt för konkurrenskraften internationellt. Av studien är det inte möjligt att dra slutsatsen att Arlas internationella konkurrenskraft skulle ha varit bättre om de förvärvat Gefleorten. Däremot var upphävandet av affären mellan Arla och Gefleorten en mycket tydlig signal om att Arla inte längre kunde expandera i genom uppköp av mindre mejeriföretag. Ytterligare expansion måste därför i större utsträckning komma att ske internationellt. Förbudet mot förvärvet var i sig en stimulans till ökad internationalisering. Före förvärvet utgjordes internationaliseringen främst av export och av samarbetsavtal där företag från olika länder åtog sig att marknadsföra varandras produkter på den egna hemma- marknaden. Som exempel kan Arlas tidigare samarbete med Sodial i försäljningen av Yoplait nämnas. Inom mejeribranschen har även agerande för att få bort samarbeten som anses strida mot konkurrenslagen haft betydelse, både rent praktiskt och som signal för vad som gäller för framtiden. När de nationella samarbetena blir svårare att upprätthålla är det naturligt att vända blickarna mot näraliggande utländska marknader och de företag som är verksamma där. Förvärvsreglernas roll som signal om vilket beteende som accepteras respektive inte accepteras kan även ha haft betydelse i de övriga branscherna. Färgbranschen visar att i stor utsträckning har utvecklingen såväl före som efter förvärvet inneburit att färgtill- verkarna rationaliserat verksamheten genom förvärv eller gått in i sam- arbeten för att exempelvis underlätta internationell expansion. Utveck- lingen förefaller ha accelererat efter förvärvet. Exempel är Alcro-Beckers joint venture i tillsammans med Tikkurila, Alcro-Beckers expansion i , utländska företag som köper HP Färg och istället för förvärv inom landet och så vidare. I liningfallet har inte någon argumentation förts om förvärvets effekter för företagens internationella konkurrenskraft. Dels därför att rekvisitet ur allmän synpunkt inte behandlades, dels därför att före- tagen redan utvecklat internationell konkurrenskraft. mellan de två svenska företagen har haft stor betydelse för den internationella konkurrenskraft som de båda företagen har . Två oberoende och starkt rivaliserande företag med intensiv forsknings- och utvecklingsverksamhet har konkurrerat på den svenska marknaden under hela branschens historia och med denna som bas även expanderat och konkurrerat på andra marknader runt om i världen. Den press som företagen utgjort för varandra har stimulerat företagen att vara innovativa och att söka nya lösningar. är det kvarvarande företaget tvungen att söka sig till andra länder (där man inte har sitt strategiska centra) för att finna det motstånd och den inspiration som konkurrens kan erbjuda. Det är naturligtvis svårt att uttala sig om vilken betydelse som detta har för konkurrenskraften på lång sikt men på kortare sikt torde det innebära risk för stagnation. Den utveckling som kan iakttas i liningbranschen ger anledning att återigen resa frågan om det är stolek och den styrka som följer av denna eller om det är innovationskraft och förmåga till nytänkande som är att betrakta som en förutsättning för företags internationella konkurrenskraft. Av kapitel ett framgick att det finns studier som talar för att företagens storlek är av betydelse och andra studier som visar att innovationskraften är av avgörande betydelse för företagens interna- konkurrenskraft. Om både storleken och innovationskraften är av betydelse blir nästa fråga vilken roll hemmamarknaden spelar för storleken respektive innovationskraften. Företag kan växa genom förvärv av såväl svenska som utländska företag. Slutsatsen är att det kanske är att föredra att expansionen sker utomlands och att en intensiv konkurrens bibehålls på hemmamarknaden för att stimulera företagen att bli innovativa och därigenom konkurrenskraftiga, vilket följande citat tyder på: En intensiv konkurrens i närmiljön fungerar som motor i den långsiktiga innovations- och förnyelseprocessen I ett kortsiktigt perspektiv är det frestande för företagen inom en bransch att sätta konkurrensen ur spel Företagen ökar därmed den kortsiktiga lönsam- heten genom minskade kostnader och höjda priser, men till kostnaden av att dynamiken försvinner, vilket försämrar möjligheterna till att långsiktigt upprätthålla konkurrenskraften (SOU 1991:59 Sölvells Bilaga till slutbetänkande) 6.3Externa förändringsprocessers betydelse för effekterna För att beskrivningen av de effekter eller förändringar av konkurrensen som följde av förvärven skall bli mer rättvisande måste hänsyn även tas till de utvecklingsprocesser och förändringar som i övrigt påverkat konkurrensen i branscherna. Förvärven kan inte heller analyseras utan att hänsyn tas till de processer som pågick innan förvärven. I detta avsnitt skall därför de förändringsprocesser som pågått före och efter förvärven närmare analyseras. I första hand har sådana processer tagits med som har visat sig ha relevans för den konkurrenssituation som branschen kännetecknas av. I sig är det inte möjligt att klart och tydligt avgränsa en slut- eller starttidpunkt för dylika processer, det är i de flesta fall mer gradvisa övergångar från en typ av utveckling till en annan. De brytpunkter som återfinns i figurerna måste därför tolkas som att förändringarna inom branschen under en viss tidsrymd har ändrat karaktär. I mejeribranschen genomfördes Arlas förvärvsförsök av Gefleorten då fyra utvecklingstrender pågått ; se nedanstående figur. Fusioner, rationaliseringar ochnedläggningar Figur 6.1: Förändringsprocesser i mejeribranschen före och efter förvärvet En förvärvs- och rationaliseringsprocess har pågått i branschen både före och efter Arlas försök att förvärva Gefleorten. Mejeribranschen har en lång historia av stegvisa sammanslagningar och uppköp bland mejeriföretagen. Under en förvärvsvåg bildades bland annat Arla som varit det dominerande företaget. och har Arla förvärvat mindre föreningar, i har bildats genom samman- slagningar, har fusionerat med och det mindre Engelholm, NNP har utvidgats mot Å ngermanland, Norr- mejerier är ett resultat av en fusion mellan de nordligaste mejeriföre- tagen, etc. Branschen karaktäriseras med andra ord av koncentrations- tendenser som över åren resulterat i att det nu finns ett stort mejeri- företag (Arla) och ett fåtal mindre mejeriföretag på den svenska marknaden tillsammans med några mycket små lokala företag. Koncentrationen och rationaliseringarna inom branschen har ägt rum som en följd av en ökad efterfrågan vilket ställde krav på en effektivare produktion samt som en följd av en ökad konkurrens- utsättning som kom tillstånd i samband med av- reglering och successiv uppluckring av de tidigare regionalt avgränsade marknaderna. Ä ven internationaliseringen inom mejeribranschen pågick före och har fortsatt efter förvärvsförsöket. Möjligen kan denna process ha förändrats något till följd av förvärvsförsöket eftersom Marknads- domstolens ingripande mot förvärvet ledde till att Arla inte längre kunde räkna med att växa genom inhemska uppköp och därmed i större utsträckning var hänvisad till internationell expansion, vilket diskutera- des ovan. De yttre förutsättningarna för branschen har förändrats och koncentrationen och rationaliseringarna kan, åtminstone delvis, för- med en anpassning av branschstrukturen till dessa förutsätt- ningar. När konkurrensen förändras och blir nationell eller interna- tionell och när det blir centralt för företagens lönsamhet att vara verksam inom större områden än tidigare så väcks också drivkrafterna till fusioner och förvärv som kan skapa större sammanhängande marknadsområden. De utländska företagens inträde har förstärkt detta. Vid sidan om de utvecklingsprocesser som ovan beskrivits har även ett antal processer pågått som bröts strax efter att förvärvet mellan Arla och Gefleorten upphävdes. För det första har det statliga stöd- och bidragssystemet förändrats som ett led i först avregleringen av jordbruket och sedan harmonisering inför och efter inträdet i EU. Det är i stor utsträckning en omreglering men har i vissa avseenden inneburit en avreglering. Den tidigare gränskontrollen och skyddet från utländsk konkurrens gäller nu endast för handel utanför EU. För det andra har samarbetet i försäljningen och kring gemen- samma varumärken som var vanligt förekommande inom branschen i vissa fall upphört. Som exempel kan nämnas företagens samarbete i Riksost och i försäljningen av Lätt & Lagom. Dessa förändringar har haft stor inverkan på konkurrensen i branschen. Genom att tidigare samarbeten har brutits så har företagen varit tvungna att söka sig nya vägar, till exempel vad gäller marknads- föringen av ost, och etablera nya konstellationer för samarbete som i sin tur konkurrerar med andra inhemska företag. Detta är exempel på den utveckling och det framåtskridande som pågår i branschen men som inte är möjligt att se som en effekt av att förvärvet inte genom- fördes. Ä ven på marknaden för frukt och grönt har, på samma sätt som i mejeribranschen, ett antal utvecklingsprocesser pågått över tiden. Dessa illustreras i figuren nedan. Figur 6.2: Förändringsprocesser i branschen för frukt och grönt En central process som pågått är rationaliseringar och nedläggningar inom partihandeln med dagligvaror. Denna process började redan innan förvärvet var aktuellt men har därefter förstärkts. Rationaliseringarna innebär förändringar av det vertikala distributions- systemet i riktning mot färre lagercentraler (och liknande anlägg- ningar). Det gäller både kolonialvaror och andra dagligvaror. Denna förändring pågår kontinuerligt inom , , och KF. En något motsatt utveckling på färskvaruområdet, som dock även denna syftar till rationaliseringar, är KFs färskvarucentraler. För KF:s del har förändringarna delvis underlättats av att man sålde sin egen grossist och importverksamhet inom frukt- och grönt, vilket nämndes tidigare. KF blev i och med försäljningen friare att själv organisera detaljhandeln och den egna distributionen utan att ta hänsyn till lönsamhetskrav inom andra delar av organisationen. Det är dock inte möjligt att enbart se förvärvet som den faktor som ensamt förklarar denna utveckling eftersom införandet av färskvarucentralerna även är en del i en mer långsiktig förändringsprocess. En näraliggande utvecklingstendens är att göra distributionsvägen och tiden från grossist/importör till kund kortare. var importörerna ofta lokaliserade i , främst till Helsingborgs- området. Denna utveckling har förstärkts och även inom företag som spänner över flera led, till exempel , sker en liknande utveckling med direkta kontakter mellan importör och dagligvaru- Ovan beskrevs denna utveckling som en effekt av köpet men möjligheterna för grossister och importörer att bearbeta butiker har även påverkats av den tekniska utvecklingen. En utveckling som länge präglat svensk dagligvaruhandel har varit den vertikala integrationen, som praktiskt innebär att importörer, grossister och dagligvarukedjor är integrerade med varandra. Antingen genom avtal eller direkt ägande mellan de olika leden. Innan förvärv av KF:s frukt- och gröntverksamhet fanns tendenser till ytterligare uppstramning av den vertikala integrationen medan tiden efter förvärvet snarare har inneburit en viss uppluckring (även om bilden inte är entydig). I vissa avseenden ökar arbetsdelningen mellan de olika leden. förvärv var ett steg mot att koncentrera verksamheten inom KF. Affären mellan KF och vad gäller storköksbranschen var av liknande karaktär. En annan utveckling som delvis går i motsatt riktning är KFs införande av färskvarucentraler (det har även att göra med rationaliseringstendensen som nämndes ovan). Köpet har väsentligt påverkat den beskrivna utvecklings- processen vilket inte förutsågs för förvärvet. Det är dock viktigt att se förvärvet i sitt rätta sammanhang med både en historia och en framtid, vilket även påpekats tidigare i kapitlet. Efter förvärvet har det svenska EU-medlemskapet sänkt etablerings- trösklarna för mindre svenska företag, och i synnerhet för utländska företag som vill driva import/grossistverksamhet i eller till . Antalet utländska aktörer har ökat efter EU-medlemskapet, en utveckling som egentligen började ungefär som förvärvet var aktuellt, i väntan på ett medlemskap. Den svenska marknaden känner i ökad utsträckning av olika internationella konkurrenters agerande vilket dock inte alltid betyder att dessa aktörer verkligen är närvarande på marknaden. Ä ven här påverkar teknik kring kommunikationsmedel utvecklingen. De olika panelsystem som finns och har funnits för import från vissa länder påverkar den svenska marknaden även om deras betydelse avtagit. En utveckling mot avreglering på detta område började runt 1990 då i upplöstes. Efter förvärvet har utvecklingen fortsatt och det är få länder som har helt kontrollerad export. Emellertid säljs fortfarande stora mängder av dessa länders frukt via panelerna. Det är dock numera möjligt att köpa frukten via andra kanaler (till exempel EU-marknaden) eller via odlare som står utanför panelerna. Totalt sett är det en omreglering av inköps- marknaderna genom mindre komplicerade procedurer för intra-EU köp medan handel med länder utanför EU har blivit mer kringgärdade av regler. Ovan beskrevs hur svenska importörer sökt nya vägar för import och distribution av frukt och grönt för att kringgå de hinder som den ökade koncentrationen innebar. Denna effekt måste emellertid även ses som en konsekvens av de beskrivna förändringarna inom panel- frukten. På marknaden för färg till konsumenter och yrkesmålare pågår också olika utvecklingsprocesser som tidsmässigt omger fusionen mellan . Inhemska fusioner, uppköp och rationaliseringar/inhemsk marknad Koncentration till färre företag Konsumentmarknaden färgfackhandelsdominerad och vertikalt integrerad Internationella fusioner, uppköp och rationaliseringar/internationaliserad marknad Minskad vertikal integration, större butiksenheter Figur 6.3: Förändringsprocesser i färgbranschen har den svenska färgbranschen strukturerats om genom fusioner/förvärv mellan inhemska företag. som gått efter fusionen mellan har denna utveckling fortsatt men i allt större utsträckning har internationella partners varit involverade. Detta gäller dock i första hand inom konsument- och yrkesmåleri medan andra delbranscher redan tidigare internatio- naliserats, en utveckling som fortsatt. På de nordiska marknaderna är ungefär samma företag verksamma som en följd av förvärv över nationsgränserna (även om deras respektive storlek skiljer sig åt mellan länderna). Ä ven ickenordiska företag har varit inblandade i förvärven, exempelvis äger AKZO , som är en av världens största färgtillverkare, (och Casco). Alcro-Beckers har i sin tur förvärvat olika företag runt om i . Att se den ökade internationaliseringen som en effekt ett förvärvet framstår inte som rättvisande med tanke på den beskrivna utveckling. Att vissa divisioner över tiden internationaliserats innebär att det redan finns ett etablerat kontaktnät vilket underlättar en internationalisering av verksamheten inom området för konsumentfärg. Inom detaljhandeln har en utveckling skett mot färre men större butiker. Etableringen av utländska byggvaruhus kan ytterligare komma att förändra strukturen på detaljhandeln med färg. Ä ven byggvaruhusen har dock vanligen en huvudleverantör av färg vilket gör att det finns likheter i den vertikala integrationen med byggvaruhusen respektive med färgfackhandeln. En utvecklingstendens som präglat branschen är ökad miljö- och skyddshänsyn (till exempel arbetsförhållanden, inomhusförhållanden och natur). Detta har inneburit att en intensiv utveckling har ägt rum för att förändra produkterna och ersätta miljöfarliga och ohälsosamma beståndsdelar. Efter förvärvet har företagens marknadsföring och profilering blivit starkt miljöinriktade. Kvalitet är ett nära anknutet område som också betonas mycket starkt. Denna effekt kan hänföras till den utveckling möt ökad miljöengagemang som kan iakttas i många branscher. Däremot kan konkurrens stimulera företagen att intensifiera sina ansträngningar i syfte att bättre än sina konkurrenter agera för miljön men några effekter av förvärven i detta avseende kan inte iakttas. Konkurrensen på marknaden är fortfarande relativt begränsad. De tre stora varumärkena, , och , är egentligen en konkurrens mellan två företag och de har en mycket stor acceptans för varandras ställning på marknaden. Marknaden var dessutom expansiv vilket också bidragit till att relationerna mellan konkurrenterna inte har behövt innebära konfrontation. Liksom tidigare försöker man behålla fackhandels- prägeln på färg, det vill säga att färg är en komplex produkt som behöver säljas av kunniga handlare snarare än en produkt som kan säljas med minimalt säljstöd i stora varuhus. Lågpristillverkare har inte heller haft särskilt stor framgång på marknaden. Den vertikala integrationen har i praktiken minskat över tiden, dels genom att det direkta ägandet som tidigare hade har avvecklats men också genom att det finns många fria färgfackhandlare om vilkas inköp tillverkarna måste konkurrera aktivt. I takt med att andra kanaler öppnas så minskar också betydelsen av färghandelskedjorna. Detta är utvecklingsprocesser som får konsekvenser för förvärvets effekter men de kan inte ses som ett resultat av förvärvet. Den utveckling som pågått i liningbranschen illustreras i nedan- stående figur. Eftersom förvärvet genomfördes är det svårt att bedöma utvecklingen efter köpet. Mycket av förändringarna därefter är kopplat till omstruktureringen inom , vilken genomförts i syfte att integrera Skega i koncernen. Figur 6.4: Förändringsprocesser inom liningbranschen över tiden Tre förändrings- eller utvecklingsprocesser har pågått i branschen innan förvärv av Skega ägde rum. Företagen har internationaliserats, verksamheten har differentierats och en intensiv produktutveckling har bedrivits. Någon koncentrations- process återfinns inte i denna bransch eftersom branschen ända från början varit koncentrerad. Istället har företagen expanderat internationellt och för förvärvet hade båda företagen ledande positioner på den internationella marknaden och en omfattande etablering genom dotterbolag och återförsäljare utomlands. Företagen har över tiden differentierat sig från varandra genom att också utvecklat området infodringar till siktar för grus- och stenindustrin medan Skega har koncentrerat sig på infodringar till gruvindustrin. Inom detta område har det varit en intensiv konkurrens mellan företagen. En tid innan förvärvet påbörjade en medveten strategi som gick ut på att genom uppköp verka för en ökad grad av vertikal integration. Maskintillverkare och infodringstillverkare integrerades vilket innebär en övergång till systemförsäljning.