sou · GMB311 · 1999-01-01 00:00:00 — Många fristående skolor vars utbildningar inte tidigare stått under statlig tillsyn har /97 ansökt om statlig t illsyn (att bli erkända av det allmänna) som en följd av beslut om ändrade mervär- desskatteregler på utbildningsområdet. Regeringen fattade beslut om stat- lig tillsyn av utbildningar utan rätt till studiestöd för elever på dessa utbildningar. redovisade resultatet av den översyn av fristående kompletterande skolor som gjordes på uppdrag av regeringen . Det fanns då ett 50-tal kompletterande skolor i . Resultatet av den första delen av översynen som gällde de estetiska skolorna presenterades 1994. I rapporterna beskrivs de kriterier som utbildningar bör uppfylla för att anses som fristående kompletterande utbildningar och som således skall ställas under statlig tillsyn. Dessa kriterier framgår av bilaga 5. Inför /98 fanns 38 skolor med statlig t illsyn, statsbidrag och rätt till studiestöd, 19 skolor med statlig tillsyn och rätt till studiestöd samt 38 skolor med statlig tillsyn utan rätt till studiestöd. fanns det sammanlagt 95 kompletterande skolor. Vid många av dessa skolor finns ofta flera utbildningar som står under statlig tillsyn. Vissa skolor som har statsbidrag och studiemedel kan också ha bev iljats statlig tillsyn utan rätt till studiestöd för nya utbildningar. utövar tillsynen av de kompletterande skolorna. Vid en skola har tillsyn. En förteckning över de kompletterande skolorna finns i bilaga 6. Sju skolor har ställts under statlig t illsyn som skall utöv- as av . Dessa skolor är inte att anse som kompletterande skolor enligt förordningen. Statistik över det totala antalet elever vid de kompletterande skolorna saknas. Antalet elever vid kompletterande skolor med statsbidrag var 1 569 personer enligt nr 129, Jämförelsetal för skolhuvudmän, delrapport . Av dessa var 1 086 kvinnor och 483 män. Det saknas uppgifter i denna rapport om antalet elever från ett tiotal skolor med statsbidrag. Enligt redovisning från CSN fick 444 elever vid kompletterande sko- lor studiehjälp /97 och 2 968 elever studiemedel. 1.6Fristående kompletterande skolor och EG-rätten Enligt Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen skall gemenskapen främja rörlighet för personer inom grundutbildning, vida- reutbildning och forskning (Europeiska unionens bulletin, Tillägg 5/96). En anpassning till EG-rättens 1 krav berör områden som gäller de komp- letterande skolorna och påverkar bl.a. utredningens förslag till kriterier. När det gäller de kompletterande skolorna kommer EG-rätten in på tre olika områden, bosättning, möjligheten att utöva ett yrke i ett annat medlemsland och studiestöd. Det faktum att de kompletterande skolorna ingår i ett av det allmänna definierat utbildningssammanhang medför följande konsekvenser. 1.Medborgare från andra medlemsstater har under vissa förutsättningar rätt att bosätta sig här . 2.Om en utbildning vid en kompletterande skola leder till ett yrke som är reglerat i ett annat land och en svensk medborgare vill utöva yrket i detta land måste värdlandets myndigheter godkänna den svenska ut- bildningen enligt rådets (Europeiska gemenskapernas råd) direktiv om ömsesidigt erkännande av examens- och kompetensbevis. Individens rättigheter bygger på att han eller hon har genomgått en utbildning som är godkänd (erkänd) av hemlandets myndigheter. Med ett reglerat yrke avses, att ett medlemsland har särskilda restriktioner för en viss yrkesutövning, vilka innebär att yrkesutöva- ren skall inneha ett särskilt nationellt examens-, utbildnings- eller an- nat behörighetsbevis som är utfärdat efter värdlandets lagar. Värdlandet skall erkänna ett examensbevis, som ger den sökande behörighet till ett yrke, om examensbeviset visar att den sökande ge- nomgått en utbildning på motsvarande nivå från ett annat medlem- sland. Detta gäller också om yrket inte är reglerat i hemlandet och den sökande har två eller yrkeserfarenhet beroende på utbild- ningens nivå. 3.En utländsk EU-medborgare som bosatt sig i för att studera vid en kompletterande skola får inte svenskt studiestöd. En arbetstagare kan under vissa förutsättningar få studiestöd på samma sätt som svenska medborgare om studierna vid den kompletterande skolan kan bedömas ligga inom samma område som arbetet. De kompletterande skolorna påverkas också av beslut om mervärdesbeskattning av utbildning. Beslutet är en anpassning av den svenska mervärdesbeskattningen till EG:s mervärdes- skatteregler. Utbildningar som i vissa former anses erkända av det allmänna undantas från mervärdesskatteplikt. 1 är medlemmar i , Europeiska unionen. EG, Europeiska gemensk a- pen, kvarstår dock som en del av EU och de regler som finns är EG-regler. I det följande används därför i huvudsak uttrycket EG i anslutning till dessa regler. (1996/97:10) Mervärdesskatt inom kultur-, utbildnings- och idrottsom- rådet s. 50 anges särskilt att kompletterande skolor skall undantas från mervärdesskatt. 1.7Ansökan om statlig tillsyn Ansökningsförfarandet går till så, att en ansökan om statlig tillsyn eller statlig tillsyn och statsbidrag lämnas till året innan skolan beräknar att starta. Även om det är en skola som är i gång, som ansöker om statlig tillsyn, skall den lämna in ansökan året innan den statliga tillsynen skall bö rja. granskar och överlämnar ansökan med eget yttrande till regeringen. I yttrandet gör verket en bedömning av skolans betydelse från nationell synpunkt och om inträdesvillkor och urvalsgrunder är godtagbara. godkänner läroplan och kurs- och timplaner och undersö- ker om betyg eller intyg kommer att utfärdas enligt gällande förordning. Vidare gör verket en bedömning av skäligheten i eventuella elev-avgifter. Som en följd av beslut om mervärdesbeskattning av ut- bildning har antalet ansökningar om att bli ställda under statlig tillsyn ökat kraftigt. Detta har gjort att ansökningar har behandlats trots att de inlämnats betydligt senare än . Ansökan och yttrande skickas till för vida- re handläggning och beslut av regeringen. 1.8Beslut om statlig tillsyn Regeringen fattar beslut om huruvida en kompletterande skola skall få stå under statlig tillsyn eller få statlig tillsyn med rätt till statsbidrag. är antalet årselevplatser angivna, ibland inte . har regeringen fattat beslut om statlig tillsyn utan rätt till studie- stöd. En del ansökningar har i samband med regeringens beslut handlagts av högskoleenheten på . Regeringen har fattat beslut om att skall utöva tillsyn av utbildning- en hos sju utbildningsanordnare. Dessa utbildningar har inte bedömts vara utbildningar vid kompletterande skolor enligt förordningen (1996:1206) om fristående skolor . De utbildningar som ställts under tillsyn berättigar inte till studiestöd. Om förutsättningarna för att ha statlig tillsyn och/eller statsbidrag ändras vid en skola finns det inget rapporteringssystem till Utbildnings- Detta kan innebära att det kan fortsätta att fattas beslut i samband med det s.k. årliga beslutet om att en skola är berättigad till statsbidrag trots att verksamheten upphört. Vidare kan studiestödsförordningen fortsätta att uppta studiestödsberättigade utbild- ningar, som inte längre finns. är den myndighet som utövar den statliga tillsynen. Enligt förordning med instruktion för (1991:1121) är en av verkets uppgifter att utöva t illsyn. Att skall utöva tillsyn av de fristående kompletterande skolorna framgår i de flesta fall av rege- ringens beslut för respektive skola men det framgår inte av förordningen (1996:1206) om fristående skolor. har enligt tillgängliga uppgifter 35 skolor haft statlig tillsyn av . Fem–sex stycken av dessa har haft två tillsynsbesök med mellanrum. Tillsynsbesluten skickas alltid till . Som framgår ovan har för en del utbildningar fattats beslut om att tillsyn skall utövas av till och med då de bedömts höra t ill högskolans område. En komp- letterande utbildning står under tillsyn av . Regeringen beslutar för varje kompletterande skola, om den skall ha stöd i form av statsbidrag. Detta uttrycks i ett visst antal årselevplatser. skall inför varje bidragsår besluta om bidraget till skolan med utgångspunkt i regeringens beslut. betalar sedan utan rekvi- sition ut en tolftedel . Någon regelbunden uppföljning av om en skola uppfyller kraven för att få statsbidrag förekommer inte, utan upphör med utbetal- ningarna om man får veta att kraven för statsbidrag inte längre up pfylls. De statliga studiestöd som kan vara aktuella för elever vid kompletteran- de skolor kan vara studiehjälp och studiemedel samt i enstaka fall sär- skilt vuxenstudiestöd och särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. 26 Kapitel 1 SOU 1998:11 elever vid kompletterande skolor som finns upptagna i avdelning A i bilaga till studiestödsförordningen ( 1996:1316) kan studiehjälp utgå till och med vårterminen det år den studerande fyller . Därtill kan en elev i vissa fall få inackorderingstillägg och/eller extra tillägg. det år under vilket den studerande fyller kan studiemedel lämnas. Till elever vid skolor som finns i avdelning B i bilagan till samma förordning kan studiestöd ges utan den åldersbegränsning som gäller för avdelning A. I avdelning B ingår några kompletterande skolor. Elever som gått ut gymnasieskolan har inte möjlighet att få studieme- del för studier vid kompletterande skolor (upptagna i avdelning A i bilaga till studiestödsförordningen) förrän under det andra kalenderhalv- året det år den studerande fyller . De flesta ungdomar går ut gym- nasieskolan . En del elever finansierar då sina studier med privata lån som komplement till den studiehjälp som de har rätt till. I SOU 1996:90, Sammanhållet studiestöd, föreslås en utökad mö jlig- het för elever att få studiemedel vid deltidsstudier och en vidgad möjlig- het för ungdomar, som slutfört en gymnasieutbildning, att få studiemedel . samlar in sådana uppgifter från huvudmännen för komplette- rande skolor som behövs för den kontinuerliga uppföljningen och utvär- deringen av svenskt skolväsende. 1.13Problem med nuvarande regelsystem De problem som finns är 1.att ett antal snarlika utbildningar finns såväl inom det offentliga utbildningsväsendet som inom de kompletterande utbildningarna samt vid folkhögskolor och studieförbund. Gränsdragningen dem emellan är oklar. Detta innebär att likartade utbildningar har olika förutsätt- ningar, bl.a. ekonomiskt, vilket påverkar elevernas möjligheter att välja utbildning. Utbildningarnas nivåer i utbildningssystemet är ock- så svåra att definiera 2.att en förskjutning har skett såtillvida att utbildningarna vid de kompletterande skolorna i stor utsträckning är eftergymnasiala och inte ett komplement till gymnasieskolan 3.att kunna fastställa om och när en utbildning är särskilt värdefull eller värdefull ur nationell synpunkt. Det är svårt att definiera och värdera om en utbildning är samhällsnyttig. Vad som anses vara samhällsnyttigt kan förändras snabbt i vårt samhälle. Cirka hälften av de kompletterande skolorna som har statsbidrag har fått det bevil- jat 4.att svårigheten att precisera samhällsnyttan förmodligen har inneburit att en del utbildningar fått statligt stöd och ställts under statlig tillsyn utan att besluten omprövats. Det kan ifrågasättas om alla dessa utbildningar är att anse som särskilt värdefulla ur nationell synpunkt 5.att det ibland är svårt att få klarhet om vem som har ansvaret, främst det pedagogiska, för kompletterande skolor 6.att nuvarande villkor för att ställa en utbildning under statlig tillsyn inte är anpassade till den nya situationen. beslut om mer- värdesskatt på utbildning har lett till att ett stort antal utbildningsan- ordnare ansökt om statlig tillsyn för att bli mervärdesskattebefriade. Regeringen har fattat beslut som innebär att även utbild- ningar som inte uppfyller kraven enligt 4 kap. förordningen (1996:1206) om fristående skolor har blivit ställda under statlig t ill- syn för att utbildningarna skall kunna undantas från mervärdesbe- skattning i avvaktan på utredningens förslag 7.att det samhällsekonomiska läget inte ger utrymme för en utökning av antalet utbildningar som kan få statsbidrag eller utökning av antalet elever vid de fristående kompletterande skolor som kan få studiestöd. I dagens system finns det inte utrymme att ge nya skolor statsbidrag eller studiestöd. Det kan bara ske i de fall då någon kompletterande skola upphör med den bidragsberättigade utbil dningen 8.att när det gäller tillgängligt utrymme för studiestöd till elever vid kompletterande skolor sker ingen regelbunden uppföljning av hur många elever som får studiestöd i förhållande till antalet studie- stödsberättigade årselevplatser vid dessa utbildningar. 2Nuvarande fristående kompletterande skolor och eventuellt jämförbara utbildningar Denna sammanställning bygger på en genomgång av olika dokument, bl.a. yttranden över ansökningar om kompletterande skolor, regeringens beslut om statlig tillsyn och tillsynsrapporter. rapporter om översynen av kompletterande skolor, etapp 1, och etapp 2, , har också utgjort underlag. Den enkät som skolorna besvarade i samband med denna översyn ingår också Uppgifter har vidare hämtats från utredningens enkät till kompletterande skolor med statsbidrag , se bilaga 4. Samtal med företrädare för skolorna ligger också till grund för uppgifterna. Då det är flera uppgiftskällor med ibland något varierande information kan uppgifterna i några fall vara ungefärliga. Ytterligare uppgifter finns i bilaga 3, Jämförbara utbildningsområden. Kompletterande skolor som redovisas nedan kan ha beviljats statlig tillsyn för nya utbildningar utan rätt för eleverna att få studiestöd. Dessa skolor kan ha statsbidrag och rätt till studiemedel för andra utbildningar. De kompletterande skolorna framgår av bilaga 6. De kompletterande skolorna har sin givna roll som komplement till det offentliga skolväsendet och bidrar till att utveckla kunskap och färdig- heter av hög kvalitet inom specifika, ibland ganska smala, utbildnings- områden. Det allmänna har ansett det viktigt att stödja de kompletteran- de skolorna och valt att erkänna dessa utbildningar genom att ställa dem under statlig tillsyn. Förekomsten av kompletterande skolor breddar på ett positivt sätt utbudet av värdefulla utbildningar. En del intresse- och branschorganisationer har intresse av att det finns utbildningar med viss profil och engagerar sig för dessa. Många av utbildningarna är attraktiva genom att de utvecklar kunskaper och färdigheter inom speciella yrken samt personliga intresseområden. Utbildningarna har ofta många sökan- de. Det finns 25 skolor med inriktning mot konst, varav 14 har både statlig tillsyn och statsbidrag medan sju har statlig tillsyn med rätt till studie- stöd. Regeringen fattade beslut om statlig t illsyn för fyra nya skolor. Elever vid dessa fyra utbildningar har inte rätt till studie-stöd. Enligt uppgifter från kontakter med skolorna framgår att eleverna bör ha gått det estetiska programmet i gymnasieskolan eller ha konstnärlig utbildning från folkhögskola eller tas in på utbild- ningarna, men det är inte ett formellt krav. Minimiålder anges ofta till . Antagning sker efter bedömning av arbetsprover och efter intervjuer . En del konstskolor anger att deras utbildningar är högskoleförberedande . I allmänhet anges antalet sökande vara mycket stort. Till ett antal utbild- ningar antas 10–av de sökande och i några fall . Andelen manliga och kvinnliga elever anges bara för några utbild- ningar och i dessa fall överväger antalet kvinnliga elever. 2.1.2Dans/teater/musik Inom denna grupp finns det tretton skolor varav sex har statlig tillsyn och statsbidrag och två statlig tillsyn med rätt till studiestöd. En skola beviljades statsbidrag och en . Regeringen fattade beslut om statlig tillsyn för fem nya skolor. Eleverna vid dessa fem utbildningar har inte rätt till studiestöd. Antalet sökande till respektive utbildning anges vara mycket stort. Bara någon enstaka skola har gymnasieutbildning eller motsvarande som inträdeskrav. Antagning sker genom inträdesprov och intervjuer. 2.1.3Reklam/marknadskommunikation/mode I gruppen ingår tio skolor. Av dessa har fyra statlig t illsyn och statsbi- drag. En av dessa skolor beviljades statsbidrag . En skola har statlig tillsyn som berättigar till studiestöd. Ytterligare två skolor har statlig tillsyn som inte berättigar till studiestöd. Utbildningarnas längd varierar mellan en termin och . Regeringen fattade beslut om statlig tillsyn för ytterligare tre skolor. Elever vid dessa tre utbildningar har inte rätt till studiestöd. Drygt en tredjedel av skolorna har gymnasieutbildning eller motsva- rande som inträdeskrav. Antagning sker för övrigt genom inträdesprov och intervjuer. I gruppen räknas fem skolor in. Tre skolor har statlig t illsyn med studiestöd. Två har sitt säte i och en i G öteborg. Regeringen fattade beslut om statlig tillsyn för ytterligare två skolor, varav en med 13 utbildningar. Eleverna vid dessa två skolor har inte rätt till studiestöd. Antagningskrav är i de flesta fall treårig, eller ibland tvåårig, gymna- sieutbildning. För vissa utbildningar krävs speciella språkkunskaper. Några skolor har olika grad av internationell inriktning. En av de nytill- komna utbildningarna är tvåårig och vänder sig till flickor, 15–, med grundskoleutbildning. Antagning sker genom intervjuer och betyg. I gruppen finns elva utbildningar varav sju har statlig tillsyn och statsbi- drag. En utbildning står under statlig tillsyn med rätt till studiestöd. Ytterligare tre skolor ställdes under statlig t illsyn utan att vara berättigade till studiestöd. Utbildningarnas längd varierar mellan en termin och . Antagning sker genom bedömning av arbetsprover och intervjuer. Några skolor har gymnasieutbildning som krav . Det är ett stort antal sökande till få platser i flera fall. Inom gruppen finns sex utbildningar med varierande inriktning. Två utbildningar har statlig tillsyn och statsbidrag. Tre skolor har statlig tillsyn med rätt till studiestöd. En av dessa har både utbildningar med rätt till studiestöd och utan rätt till studiestöd. Regeringen fattade beslut om statlig tillsyn för ytterligare en skola. Elever vid denna skola har inte rätt till studiestöd. En av utbildningarna i gr uppen står under statlig tillsyn av . Majoriteten av dessa utbildningar kräver gymnasieutbildning eller motsvarande. En skola har teoretisk utbildning inom gymnasial lärlings- utbildning. 2.1.7Kost/hälsa/konsumentekonomi I gruppen finns fyra skolor som bedriver utbildningar från en termin till . Alla fyra skolorna har statlig tillsyn och statsbidrag. Skolorna har gymnasieutbildning som antagningskrav. Detta är en ny grupp. Det är utbildningar som t ill följd av förändringar- na i samhället och människors levnadsvillkor bedömts som värdefulla. Regeringen har fattat beslut om statlig tillsyn av utbild- ningar hos tio utbildningsanordnare. Elever vid dessa utbildningar har inte rätt till studiestöd. Utbildningar hos fyra utbildningsanordnare står under tillsyn av och sex under tillsyn av . Skolorna under tillsyn av är inte att anse som komplette- rande skolor enligt förordningen (1996:1206) om fristående skolor. Antagningskraven varierar från utbildning till utbildning. I gruppen finns tio skolor. Två skolor har statlig t illsyn och en skola har statlig tillsyn och statsbidrag. Regeringen fattade beslut om statlig tillsyn för ytterligare sju skolor. Dessa skolor är inte berättigade till studiestöd. En utbildningsanordnare har fått statlig tillsyn för 64 utbildningar. En av skolorna har tillsyn av av samma skäl som nämnts ovan. De utbildningar, som de fristående kompletterande utbildningarna skulle kunna tänkas vara delvis jämförbara med, kan finnas inom följande utbildningsformer inom den offentliga sektorn: gymnasieskolan, gymna- siesärskolan, den gymnasiala vuxenutbildningen, särvux och påbygg- nadsutbildningarna, den kvalificerade yrkesutbildningen, folkhögskolor- na och studieförbunden samt högskolan. I utbildningarna vid de komp- letterande skolorna behöver inte kärnämnen ingå som i gymnasieskolan och den gymnasiala vuxen-utbildningen. I gymnasieskolan finns en stor variation av utbildningar. Dels finns de nationellt fastställda kursplanerna inom ramen för de sexton nationella programmen, dels finns specialutformade program samt ett stort antal lokala grenar och lokala kurser. Det finns också möjligheter att få en individuellt anpassad gymnasieutbildning med varierande innehåll. Estetiska utbildningar och utbildningar inom medieområdet fanns ti- digare inom ramen för den tvååriga estetiska linjen och som specialkur- ser. finns utbildningar inom dessa områden på det treåriga estetiska programmet respektive medieprogrammet. Gymnasieskolans hantverksprogram skall ge eleverna grundläggande yrkeskunskaper inom hantverksområdet. Genom specialisering i form av valbara kurser skall eleverna få den kompetens som motsvarar de grundläggande yrkeskraven inom ett hantverk. Gymnasieskolan kan inom några av sina program erbjuda utbildning inom reklam. Även på lokala grenar finns ett utbud av kurser inom reklam, mode och design. Grundläggande kunskaper i ekonomi och handel kan studerande få inom gymnasieskolans program och dess lokala kurser. Inom gymnasieskolan finns numera många specialutformade pro- gram. Några av dessa är inriktade mot kost/hälsa/konsumentekonomi. Tre av de kompletterande skolorna med denna inriktning har också fristående gymnasieskolor med sådana program. Inom de nationella programmen kan styrelsen för utbildningen fast- ställa lokala grenar. En lokal gren skall tillgodose ett lokalt eller regio- nalt utbildningsbehov som inte tillgodoses inom de nationella program- men. För sådana grenar gäller de bestämmelser som gäller inom pro- grammet. Lärlingsutbildning, som är treårig, ryms nu inom det individu- ella programmet. Regeringen har fattat beslut om för- söksverksamhet med en förändrad lärlingsutbil dning. Genom lokal profilering och tillvalsmöjligheter har gymnasieskolan stor flexibilitet att utveckla nya utbildningar som svarar mot nya sam- hällskrav. Denna möjlighet kan även användas för nya utbildningar som skapas i samverkan mellan flera EU-länder. 2.2.2Gymnasial vuxenutbildning och påbyggnadsutbildning Inom den kommunala vuxenutbildningen finns förutom de gymna- siala utbildningarna ett stort antal nationellt eller lokalt fastställda Dessa utbildningar har samma mål som komvux i övrigt: att ge vuxna tillfälle att i enlighet med individuella önskemål komplettera sin utbildning. Påbyggnadsutbildningarna bygg-er på kunskaper motsvarande gymnasieutbildning. Bland dessa påbygg- nadsutbildningar kan finnas utbildningar jämförbara med utbildningar vid kompletterande skolor. Statens skolor för vuxna kompletterar den kommunala vuxenutbild- ningen genom att erbjuda vuxenutbildning i form av distansundervisning. Vidare kan vuxenutbildning för utvecklingsstörda (särvux) anordnas av kommun. Kvalificerad yrkesutbildning (KY) är en försöksverksamhet inriktad på utveckling av moderna eftergymnasiala yrkesutbildningar. En tredjedel av utbildningen skall vara direkt lärande i arbete. Utbildningarna har i de flesta fall en omfattning på 80 poäng. Undervisningen är i allmänhet inte terminsbunden och studiestöd utgår på samma grunder som för högsko- lestuderande. För varje utbildning skall finnas en ledningsgrupp med företrädare för en högskola, den kommunala vuxenutbildningen och arbetslivet. Arbetslivets företrädare skall vara i majoritet i ledningsgrup- pen. De studerande skall också vara representerade. Utbildningsanordna- ren kan vara såväl offentlig som privat. Några kompletterande skolor har ansökt om att någon av deras ut- bildningar skall bli kvalificerad yrkesutbildning. Det gäller utbildningar som utbildningsanordnarna anser vara eftergymnasiala. Kurser i Bild, Färg och Form och Estetiska kurser finns vid 52 folkhög- skolor. Kurser i Konsthantverk, Slöjd, Textil, Trä och Keramik finns vid 42 skolor. Vid 22 av dessa skolor bedrivs också utbildningar ur den första gruppen.