sou · GMB325d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Med rätt vuxna avses vuxna som ungdomarna litar på och har för troende för. Fritidsgårdarna, som främst attraherat pojkar måste också utvecklas till att nå och engagera flickor. En fritidsgård vars verksamhet fungerat som för e- 13 Nära och gratis. Skolhälsovården en utvärdering, , nr 53, 1994. 178 Folkhälsan – allas ansv ar men ingens imperium bild för andr a efterföljande går dars inriktning PUMA i , där man medvetet arbetade för a tt stärka ungdomar- na i deras sökande efter en identitet, bland annat genom samtal om kärlek och sexualitet. Ett exempel på en fritidsverksamhet vars mål är a tt stärka ungdo- mars självkänsla är kultur centrum i miljonprogramsom- rådet i borg. I , som är inrymt i en gammal panncentral, finns olika för eningar och verksamheter sam- lade. Ungdomarna har olika möjligheter a tt utveckla sin egen kultur. Där finns film- och redigeringsverkstad, replokaler, flärdstudio, motorverkstad, styrketräningsrum och en tidningsredaktion. Hälsokonsekvensbeskrivningar och välfär dsbokslut – två sidor av samma mynt? Olika insatser får olika konsekvenser. Med hälsokonsekvensbeskriv- ningar avses att få ett grepp om konsekvenserna av politiska beslut för bef olkningens hälsoutveckling. Med välfär dsbokslut avses att utveckla former för välfär dsräkenskaper som ett inslag i en strategi för a tt mer medvetet agera hälsofrämjande i kommunerna. Folkhälsoprogrammet som bedrivs av i sam- arbete med har påbörja t ett program för att utveckla hälsokonsekvensbeskrivningar (HKB) för svenska för - hållanden. Syftet med HKB är a tt tydliggör a hälsofråg orna och sys- tematiskt belysa dem inför politiska beslut för a tt pröva om det aktu- ella beslutet kommer att leda till bättre eller sämre hälsa. I program- met vill man också att HBK ska kunna bidra till att vitalisera det politiska arbete. Ett verktyg för HBK kommer att presenteras . Internationellt finns vissa erfarenheter från , Neder- länderna och . I den kanadensiska delstaten har hälsoministeriet tillsammans med andra ministerier utarbetat en verktygslåda för hälsok onsekvensbeskrivningar Health Impact Assessment. En mängd workshops har genomför ts under själva framtagandet. Health Impact Assessment används som ett standardinslag när man förber eder ärenden i alla ministerier i lan- det. Man har också utarbetat , A resource for program planning and development. Man utgår från nio olika bestämningsf aktorer för hälsa, så som säkerhet, barndomsupplevelser samt ekonomi och inkomstför del- ning etc. För varje faktor ställer man ett antal fråg or och får på så sätt en hälsokonsekvensanalys för det planer ade programmet. SOU 1998:25 Folkhälsan – allas ansv ar men ingens imperium 179 främst ett bidrag till diskussionen för fr amtida satsningar och inte i för sta hand ett mätinstrument. I ett samarbete mellan , Svenska kommun- förbundet, samt sex kommuner och ett sjuk- vårdsområde, har ett projekt startat för lokala välfär dsbokslut. Av våra berör da kommuner är det och borg som ingår i projektet. Syftet är att öka med vetenheten i kommunerna och då sär skilt hos kommunpolitikerna om vilka hälsoeffekter som uppnås i befolkningen av det folkhälsoarbete som bedr ivs i den ordinare verk- samheten genom att utveckla och implementera metoder och arbets- former för styr ning och uppföljning a v verksamhet där befolkningens hälsa f okuseras14. Hur kommunernas verksamhet påverkar befolkningens hälsa och välbefinnande och vilka effekter olika kommunala beslut får på f olkhälsan ska integreras och inord- nas i den kommunala ordinarie beslutsfunktionen och i de reguljära styr- och uppföljningssystemen. Den folkhälsovetenskapliga forskningen15 har skapat möjligheter a tt öka för ståelsen för hur biolo giska samt sociala och psykologiska faktorer interagerar för a tt ge upphov till ohälsa. Det finns rika kun- skaper om olika sociala och fysiska riskfaktorers betydelse för f olk- hälsan och man kan konstatera att det råder ett samband mellan soci- ala och ekonomiska påfrestningar och ohälsa. Inom välfär dsforskningens vida forskningsfält ingår r edan vård- och folkhälsoforskning, komperativ forskning om socialpolitik och eko- nomisk för delning. En stor del av välfär dsforskningen rör verksam- heter i kommun och landsting. Välfär dsforskningen har en discipli- növerskridande karaktär. Inom detta forskningsfält möts b land annat sociologi, ekonomi och medicin. Genusforskningen har också en betydande roll i välfär dsforskningen, som fokuserar på för delningen av samhällets resurser och för delningens orsaker och konsekvenser. Det kan vara ekonomiska och politiska resurser, hälsa och delaktig- het i samhället. Likaså har f olkhälsoforskningen en viktig roll för här 14Projektbeskrivning Lokala välfär dsbokslut, . 15Med folkhälsovetenskap menas studiet av arbetslivets, levnadsvanornas, miljöns, samhälls- förhållandenas oc h vårdsystemets betydelse för bef olkningens hälsa samt hälso- oc h sjukvår- dens effektivitet, enligt propositionen 1989/90:90 180 Folkhälsan – allas ansv ar men ingens imperium ingår studiet av arbetslivets, levnadsvanornas, miljöns, samhällsför - hållandenas och vårdsystemets betydelse för bef olkningens hälsa samt hälso- och sjukvårdens effektivitet. I den senaste forskningspolitiska propositionen (1996/97:5) har regeringen tagit ett speciellt initiativ när det gäller f olkhälsoveten- skaplig forskning: () har fått i uppdrag att i samråd med berör da forskningsråd och andra organ utarbeta ett nationellt forskningsprogram för f orskning om ojämlikhet i hälsa. Forskningen skall inriktas på att ta fram kunska- per om mekanismer och processer som påverkar ohälsans sociala för delning, utifrån att ojämlikheten i hälsa har öka t . Regeringen har konstaterat att analyser av orsaker till skill- nader i hälsa kräver en tvärvetenskaplig ansats och tvärvetenskapli- ga forskningsmiljöer. Enligt HSU 2000 i delbetänkandet En tydligare roll för hälso- oc h sjukvården i folkhälsoarbetet (SOU 1997:119) framhålls att för ut- sättningarna för just tvär vetenskapliga ansatser i stor utsträckning saknas: Trots att i ett internationellt perspektiv står m ycket starkt på f lera av de forskningsområden som är r elevanta. Nämnas bör dock i detta sammanhang att de forskningskontrakt som tecknat med flera folkhälso ve- tenskapliga institutioner i landet betytt ett mär kbart resurstillskott och stimulerat till nätv erksbildning mellan medicinska och sam- hällsv etenskapliga forskargrupper i landet.16 Möjligheter na för en tvär vetenskaplig kunskapsuppbyggnad torde kunna stärkas genom de nya folkhälsovetenskapliga grundutbild- ningar som planeras bl.a. i och . I forskningspolitiska propositionen (1996/97:5) betonas också att genusperspektivet i ökad utsträc kning inför s i forskningen: Ett sådant per spektiv öppnar möjligheter na att skapa ny kunskap – kun- skap som annars saknar för utsättning ar att kunna genereras. Det är också viktigt för v etenskapens samhällsrelevans. Detta gäller äv en såväl inom na turvetenskaplig, teknisk och medicinsk forskning som inom kulturvetenskaperna17. För a tt på rätt sätt för ebygga ojämliket i hälsa är könsper spektivet en viktig del i folkhälsoforskningen. Kvinnor och män drabbas del- 16SOU 1997:119 En tydligare roll för hälso- oc h sjukvården i folkhälsoarbetet, delbetän- kande av HSU 2000, sid 60. 17Forskning och samhälle Regeringens proposition 1996/97:5. Folkhälsan – allas ansv ar men ingens imperium 181 vis av olika sjukdomar, de behandlas olika och de upplever sjukdo- mar olika. De har ofta olika erfarenheter, intressen och behov och lever under olika villkor. Det finns bristande kunskaper om vilka konsekvenser detta får på det för ebyggande arbetet med att minska ojämlikheten i hälsa. Jämställdhetsf orskaren esland har i bilaga Att se det man inte ser till vårt slutbetänkande bland annat betonat detta på följande sätt: Ur jämställdhetssynpunkt måste man inom f orskning, utbildning och organisationsutveckling ta hänsyn till både hälsoper spektivet (i betydelsen av välbefinnande – trots sjukdom) och det medicinska perspektivet (sjukdom) för a tt åstadk omma jämställd hälsa i stor stä - dernas utsatta områden och eftersom jämställdhet berör li vets alla områden för utsätts tvär vetenskapliga kunskaper ur ett kön/ g enus- perspektiv inom både medicinska utbildning ar och inom vårdutbild- ningar. I regeringens proposition 1996/97:5 betonas att det är angeläget att forskningen inom området socialt arbete i hög re grad inriktas mot systematisk kunskapsutveckling i syfte att förbättr a den vetenskapli- ga grunden för det sociala arbetet. Man betonar en kr aftsamling på bland annat alkoholforskningsområdet och forskning kring utsatta barns villkor samt de handikappades och de äldres villkor. Genom ett tillägg till hälso- och sjukvårdslagen (en ny 26 b §) har landsting och kommuner från ålagts ett ansvar för att medverka vid finansiering, planering och genomför ande av bland annat folkhälsovetenskaplig forskning. Motivet är, enligt regeringen, att landstingens FoU-verksamhet utgör en allt viktig are del av den tillämpade svenska folkhälsoforskningen. Dessvärre tenderar kunskapsunderlag som utarbetas av de sam- hällsmedicinska enheterna att användas i liten utsträc kning inom hälso- och sjukvården. Detta kan bero på att hälso- och sjukvården delvis söker svar på andra frågor än dem de samhällsmedicinska enheterna analyserar. För eträdare för kommunerna hävdar också att de material som utarbetas av de samhällsmedicinska enheterna, eller av hälso- och 18 Att se det man inte ser, Bilaga till SOU 1998:25 , Socialdeparte- mentet 182 Folkhälsan – allas ansv ar men ingens imperium sjukvården i övr igt, kan vara för teor etiskt och för medicinskt beto - nat och att man därför har svår t att se den praktiska nyttan av mate- rialen. Detta problem speglas också i en undersökning av och , där flera av de in- tervjuade pekade på krockar mellan dels ett medicinskt och socialt språkbruk och olika synsätt, dels mellan ett kvantitativt och ett kvalitativt språk som ibland lägger hinder i vägen för samverkan mellan kommuner och landsting.19 Målet att minska ojämlikheten i hälsa har oc h i bred politisk enighet framhållits som centralt. Trots många aktör er har dessvärre framgångarna uteblivit när det gäller sträv anden att min- ska de sociala skillnaderna i hälsoutveckling. Detta har vi tydligt visat i del 1. I del 2 har vi för sökt bel ysa att det finns en bred syn på folkhäl- sobegreppet och att det har kommit att alltmer inriktas på hälso - främjande insatser och på att skapa stödjande miljöer . Hälsa kan inte skiljas från fråg or som rör den inr e och yttre miljön, arbete, fritid, boende, kultur och den sociala dimensionen. Kommunerna har fått en alltmer betydande roll i folkhälsoarbetet. På f lera håll bildas loka- la folkhälsoråd med tydlig kommunområdes eller stadsdelsnämnds bas. Under beteckningen folkhälsoarbete drivs många olika projekt inom vitt skilda verksamhetsområden. Från statsmaktens sida har allt sedan hälso- och sjukvårdslagens tillkomst landstingens strategiska betydelse på folkhälsoområdet understrukits. Det sägs att hälso- och sjukvården bör ta tillvara, bear- beta och utnyttja den information om risker i människors livsmiljö som observeras i det dagliga arbetet. Dessa kunskaper bör komma till användning i det egna för ebyggande arbetet och utgör a underlag för för ebyggande åtgär der inom andra samhällssektorer. Detta sam- tidigt som nöd vändigheten av insatser från andra samhällssektorer och framför allt av tvärsektoriell samverkan på lokal, regional och nationell nivå kommit att betonas alltmer kraftfullt. Landstingens FoU-verksamhet utgör en allt viktig are del av den tillämpade svenska folkhälsoforskningen, även om de material som arbetas fram vid de samhällsmedicinska enheterna används i liten utsträckning. Detta kan bero på att de är för teor etiska. 19 Samverkan i folkhälsofråg or mellan kommuner och landsting, 1996. SOU 1998:25 Folkhälsan – allas ansv ar men ingens imperium 183 På motsvarande sätt förf aller det förhålla sig med en del a v det material som universiteten och högskolorna står för . Mottagarna upplever inte att de får sina fråg or besvarade. Det kan bero på att utbildningarna ligger på en för teor etisk nivå för a tt kunna omsättas i praktiskt handlande. Svårigheten att för medla och använda information kan ha fler för - klaringar. En torde ligga i att folkhälsorapporter ofta är alltför deskriptiva och endast i liten grad analyserande och åtgär dsinrikta- de. En annan för är de språk- oc h kulturskillnader som fort- farande finns mellan olika aktör er, kanske framför allt mellan medi - cinska för eträdare och för eträdare för andr a sektorer. Det kan vara bristande kompetens hos mottagarna att både tolka och beställa material. Det kan finnas otillräcklig för ståelse för pr aktiska fråge- ställningar bland forskare och forskningsinstitutioner. Det kan också vara ett uttryck för br istande vilja att samarbeta, än för svår igheter att för stå varandras språk och kultur. Att olika aktör er talar förbi varandra för svårar arbetet med att skapa jämlika villkor för en posi - tiv hälsoutveckling.