sou · GMB36d3 · 1999-01-01 00:00:00 — Efterföljande projekt bör dock breddas inkludera fler aktörer och betoningen bör vara på att bygga nätverk mellan olika organisationer och yrkesgr upper för att stärka genomslagskraften. Rådet för grundläggande högskoleutbildning vid har fördelat medel för projekt som enligt regering- ens uppdrag skall syfta till att öka rekryteringen av flickor till högsko- leutbildningar inom matematik och fysik samt ingenjörsutbildningar. Gemensamt för de aktuella projekten har varit att de i första hand var inriktade på att förändra innehållet i utbildningen snarare än kort- siktiga rekryteringsinsatser. De pedagogiska utvecklingsinsatserna har byggt på kända teorier för vad som utmärker flickors lärandepro cesser. Flickor bedöms i högre utsträckning vara projekt/problemorienterade i sitt angreppssätt. Utvecklingsprojektens gemensamma utgångspunkt har bl.a. varit verklighetsanknutna problemställningar som bidrar till en helhetssyn på ämnet. Effekterna av utvecklingsarbetet har inte bara visat sig vara en jäm- nare könsfördelning utan också en ökad kvalitet på utbildningen och ökad förståelse och intresse hos såväl kvinnor som män. Utredningen gör bedömningen att "den könssegregerade utbildningen och arbets- marknaden gör att en stor begåvningsresurs i form av tekniskt intresse- rade kvinnor och vårdintresserade män aldrig kommer till sin rätt". efterlyser satsningar motsvarande de ovan nämnda för att stimulera pojkars intresse för utbildning inom vård/omsorg och lärarområdet. Det saknas kunskap om vilka insatser som är nödvändiga, förutom höjda löner och status, inom nämnda yrkesområden för att pojkar inte skall välja bort läraryrket och arbete inom vård och omsorg. Utredningen definierar jämställdhet i skolan som "en pedagogisk fråga". Varje lärare behöver därför kunskap om flickors och pojkars olika förutsättningar, insikt om att lärandet inte är en könsneutral pro- cess etc. för att kunna motverka diskriminering i undervisningen. "Jämställdhet som pedagogik bör finnas med i all lärarutbildning", fö- reslår utredningen. definierar jämställdhet som ett kun- skapsområde, en aspekt av många av relevans för andra ämnen, snarare än en pedagogisk fråga. Därför avstyrker utredningens förslag att jämställdhet som pedagogik bör finnas med i all lärarutbild- ning. Genus- och jämställdhetsaspekter bör, i enlighet med skrivningen under kommande rubriker, belysas i all högre utbildning, lärarutbild- ning och pedagogik inkluderat. Blivande lärare bör därigenom få till- räcklig kunskap för att i undervisningen inte förmedla ett könsblint för- hållningssätt utan att genus och jämställdhetsaspekter integreras och belyses i skolans undervisning. Utredningen föreslår att "i den pedagogiska utbildning som erbjuds högskolans lärare bör genusperspektiv integreras". Utredningen menar vidare att "kurserna bör ges ett meritvärde vid rekrytering till lärar- tjänster". Regeringen har i Budgetpropositionen bedömt att den pedagogiska utbildningen av högskolans lärare måste intensifieras. Högskolan bör erbjuda pedagogisk fortbildning och vidareutbildning samt utbildning som behandlar jämställdhetsfrågor. och högskolor skall till redovisa omfattningen av och inne- hållet i det pedagogiska reformarbetet samt insatserna för lärarnas fort och vidareutbildning, både vad gäller pedagogiska frågor och jäm- ställdhet. kommer att gå ut med en enkät till landets lärosäten (pedagogiska utvecklingscentra och jämställd- hetsansvariga) för att på så sätt få en uppfattning om vilken typ av ut- bildning som erbjuds, till vem och i vilket sammanhang. Ett andra steg i detta uppdrag blir att göra en utvärdering av lärosä- tenas insatser för att se vilka effekter de har fått för undervisningen. Avseende utredningens bedömning att pedagogiska kurser med integre- rat genusperspektiv skall ges meritvärde vid rekrytering åligger det en- ligt Högskoleförordningen varje högskola att själv bestämma vilka be- hörighetskrav och befordringsgrunder, utöver de som föreskrives av regeringen, som skall gälla för lärartjänster. Förordningen föreskriver dock att pedagogisk skicklighet är av likställd betydelse med veten- skaplig skicklighet i tillsättnings- och befordringsärenden varför Hög- skoleverket instämmer med utredningen. och jämställdhetsperspektiv bör enligt integ- reras även i pedagogiska kurser för lärare varför pedagogisk skicklighet med integrerat jämställdhetsperspektiv bör ges motsvarande meritvärde vid rekrytering. ser fram emot att svaren på den förestående enkäten skall ge en bild över hur dessa kurser värderas vid rekrytering. "Universitet och högskolor bör, enligt utredningen, sträva efter att ge- nusperspektiv integreras i alla utbildningar. Speciellt bör detta beaktas i de program som utbildar studenter för en yrkesverksamhet som är in- riktad mot personal och organisation." instämmer i utredningens bedömningatt genuspers- pektiv bör integreras i alla utbildningar men finner det inte nödvändigt att särskilt prioritera program med inriktning mot personal och organi- sation. Aspekter på genus och jämställdhet är angelägna att belysa in- om program med inriktning mot personal och organisation och en viss medvetenhet om genus och jämställdhetsperspektivens relevans för ämnena finns vid landets lärosäten. I allmänhet saknas dock motsva- rande medvetenhet och kunskap om betydelsen av genus eller jäm- ställdhet inom många andra inriktningar. Att särskilt nämna en utbild- nings inriktning kan bidra till att andra nedprioriterar frågan. Regeringen beslutade i enlighet med förslag i proposi- tionen "Delad makt, delat ansvar" (prop.1993/94:147) att avsätta för utveckling av undervisning om genus och jäm- ställdhetsfrågor av relevans för jurist- och ekonomutbildningar. Hög- skoleverket har givits i uppdrag att såväl initiera som dokumentera och utvärdera projekt för utveckling av kursmoment i jurist och ekonomut- bildningen som integrerar jämställdhets- och genusaspekter. Med anledning av detta har inbjudit juristutbild- ningarna vid , , uni- versitet, och att ansöka om pro- jektmedel för utveckling och genomförande av sådana kursmoment. När det gäller ekonomutbildningen har i givits i uppdrag att ta fram ett undervisningsmaterial. Syftet med upp- draget är att ge studenten sådana kunskaper och insikter som krävs för att de själva skall kunna identifiera och analysera juridiska och ekono- miska frågeställningar ur ett jämställdhets och genusperspektiv i sitt framtida yrkesliv. Därutöver syftar satsningen till att utveckla ett mate- rial som har goda förutsättningar att få nationell spridning till landets övriga jurist- och ekonomutbildningar. I regeringens proposition "Kvinnofrid" (1997/98:55) som riksdags- behandlas anser regeringen att det bör klargöras att jäm- ställdhet och könsaspekter skall belysas i all högskoleutbildning och föreslår ett förtydligande i detta avseende i 1 kap. 5§ Högskolelagen (1992:1434). Regeringen föreslår vidare kompletteringar i examen- sordningen för socionomer, läkare, sjuksköterskor, psykologer, jurister och poliser så att det klart framgår att våld mot kvinnor och andra kön- saspekter skall belysas i dessa utbildningar. Regeringen föreslår i propositionen att ges i upp- drag att följa utvecklingen av hur frågor om jämställdhet mellan kvin- nor och män beaktas i undervisningen vid landets högskolor. Högsko- leverket skall regelbundet rapportera om läget till regeringen. Utredaren föreslår att ett genusperspektiv ska "finnas med i all utbild- ning" och detta ska gälla även på högskolenivå (s 6). Det framgår emellertid inte tydligt vad som avses med närvaron av ett genuspers- pektiv. Uppenbarligen ska könsaspekten beaktas i pedagogiken (jfr s. 203-4), men huruvida det också är någonting mer som åsyftas förblir osagt. Det bör därför sägas att i fråga om innehåll kan det knappast va- ra tal om att anlägga ett genusperspektiv i alla ämnen. "Jämställdhet som pedagogik bör finnas med i all lärarutbildning", säger utredaren (s. 204) utan att nämna att detta redan är fallet. I högskolans examensord- ning utgör "förmåga att belysa... jämställdhetsfrågor" ett krav för samt- liga lärarexamina. Vad mer menar utredaren att man bör göra på den politiska nivån? Hennes argumentation att kunskap är medvetandehö- jande och ger underlag för att driva frågor och påverka beslut förlorar i trovärdighet när hennes analys av samhällets största kunskapsorganisa- tion är ytlig och åtgärdsförslagen svagt underbyggda. Det är förvånande att utbildningsfrågorna praktiskt taget inte fått någon grundläggande behandling i huvudbetänkandet. I det mycket omfattan- de forskarunderlaget analyseras skillnader i utbildningsval i en enda uppsats. Förklaringen kan delvis vara att uppdraget inte uttryckligen anger att dessa frågor ska tas upp, men mot den bakgrunden är det desto mer förvånande att de ogenomarbetade uppträder i kapitlet om förslag till åtgärder. &ORSKNINGSR¥DSN¤MNDEN &2. I de förslag som utredningen lagt vill FRN särskilt understryka vikten i förslaget att göra en översyn av hur jämställdhet och genusperspektiv behandlas i undervisningsväsendet, i skolan, och i den högre utbild- ningen. FRN anser således att en genomgripande modernisering av lärome- del, kursplaner, både i skolan, på lärarhögskolorna, i högskolorna med en problematisering av könstillhörighetens effekter i samhället skulle vara en både naturlig och kraftfull åtgärd. Institutet tillstyrker de förslag som utredningen presenterat under denna punkt. Det är angeläget att skolornas personal utbildas i kunskaper om hur manligt och kvinnligt konstrueras i vårt samhälle och att ett genuspers- pektiv finns med i all utbildning. Rådet menar därtill att det är angelä- get att kvinnliga studerande i alla stadier stimuleras till studier i teknis- ka och naturvetenskapliga ämnen. , och även bör få ett uttalat ansvar för att aktivt arbeta för förändringar som leder till att kvinnor och män i högre utsträckning söker sig till yrken och branscher som domineras av det andra könet. Det är angeläget att flickor/kvinnor i utbildningens alla stadier stimule- ras att välja naturvetenskapliga eller tekniska utbildningsvägar samti- digt som dessa utbildningar på ett mer medvetet sätt bör anpassas även till kvinnliga studerandes intressen och värderingar. Rådet ställer sig positivt till förslagen om att kunskaper om hur manligt och kvinnligt konstrueras i vårt samhälle sprids till skolornas personal liksom att jämställdhet som pedagogik bör finnas med i all lärarutbildning samt att genusperspektivet bör finnas med i all utbild- ning även på högskolenivå. Rådet anser vidare att insatser bör göras för att öka andelen kvinnor i naturvetenskapliga och tekniska utbildningar och vill även föreslå att dessa utbildningars inriktning och uppläggning i högre grad anpassas till kvinnliga studerandes specialintressen och värderingar. Rådet menar för övrigt att , samt även i detta sammanhang bör arbeta aktivt för förändringar som leder till att kvinnor och män söker sig till yrken som domineras av det andra könet. Därtill bör i vissa fall statistiken kompletteras med fördelning på kvinnor och män. () gjorde 1997 en översyn av de arbetsmarknadspolitiska åtgär- derna ur ett jämställd-hetsperspektiv. RRV konstaterade att kvinnor och män med hjälp av de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna placera- des i traditionella yrken och sektorer. De jämställdhetspolitiska målen om att bryta den könsupp-delade arbetsmarknaden visade sig vidare inte vara föremål för någon egentlig uppföljning. Verket instämmer i den särskilda utredarens betoning av vikten av en jämställd skola, och ser även värdet av att skolan i sitt uppdrag beaktar jämställdhetsaspekter. Därutöver vill med anledning av lag- da förslag anföra följande. Utredarens stöd till Skolkommittens förslag att avskaffa grundsko- lans timplan har av verket behandlats i anslutning till yttrande över Skolkommittens förslag. instämmer i att kunskaper om hur manligt och kvinnligt konstrueras i vårt samhälle bör spridas till sko- lans personal. Verkets uppfattning är att sådant arbete också pågår, bland annat genom insatser från sida. Vi har i flera rapporter och refe- rensmaterial belyst skolan ur ett jämställdhetsperspektiv och sökt pro- blematisera och fokusera frågor om kvinnligt och manligt i skolan. Hu- ruvida jämställdhet som pedagogik bör finnas med i all lärarutbildning bör lämpligen behandlas i samband med pågående översyn av lärarut- bildning? instämmer i princip i att skolor bör ges utrymme för reaktion och utvärdering av det pedagogiska jämställdhetsarbetet, men har svårt att bedöma vilka hinder som eventuellt föreligger och som skulle kunna åtgärdas från statligt håll. *¤MST¤LLDHETSOMBUDSMANNEN *¤M/ För att nå målet om lika villkor för kvinnor och män är det avgörande att åstadkomma attitydförändringar. Barn och ungdomar måste få en uppfostran och utbildning som kännetecknas av ett jämställt synsätt. JämO tillstyrker de förslag som utredningen lämnar i denna del. För att nå detta mål måste jämställdhet ingå i all lärarutbildning och inte minst i utbildningen för förskollärare och personal inom barnomsorg och fri- tidsverksamhet. Utbildning i jämställdhet skall ges till alla elever på alla nivåer. Utbildningstimmar och utbildningsinnehåll skall redovisas årsvis av varje skola till förvaltningsledning/politisk nämnd. Kommunens revisorer ska ha som uppgift att revidera hela kommu- nens jämställdhetsarbete. Genom årlig revision kommer utvecklingen av jämställdhetsarbetet i skolan att kunna följas och utvärderas. Förslagen under rubriken jämställdhet i skola och högskola är allmänt hållna. Ett flexibelt arbetssätt är ingen garanti för ökad jämställdhet. Det skulle t.ex. vara önskvärt att utbildning i jämställdhet ingår som en obligatorisk kurs i lärarutbildningen. Förslag om försöks- verksamhet med olika former av utbildning som främjar jämställdheten inklusive utvärdering hade också varit önskvärt. ,¤NSSTYRELSEN I ( Det kan inte nog betonas hur viktig skolan är när det gäller att bidra till flickors och pojkars utveckling till hela människor. Kön konstrueras tidigt i pojkars och flickors liv. Möjligheterna till mer förutsättningslö- sa och otraditionella val till utbildning och yrke måste öka. Förebilder bland personal i skola och förskola är här av stor betydelse liksom ökad kunskap om jämställdhet i utbildning och fortbildning av lärare. ,¤NSSTYRELSEN I .ORRBOTTENS L¤N I jämställdhetsdiskussioner återkommer man ständigt till skolans bety- delse för att åstadkomma ett jämställt samhälle. Det är naturligtvis rik- tigt och dessutom mycket nödvändigt att skolledare och lärare har kun- skaper inom området. Att få in jämställdhet som pedagogik på lärarut- bildningen är naturligtvis helt nödvändigt. För att det skall få effekt måste det skrivas in att det skall vara obligatoriskt. Att genusperspek- tivet skall finnas med i all högskoleutbildning är helt i linje med att integrera jämställdhetsfrågan. De lärare som är verksamma ute på skolorna måste få kunskap i ämnet. Hur omsätter man jämställdhets- kunskapen i praktiskt pedagogiskt arbete ? Någon form av ideskrift med olika förslag till verktyg behöver utvecklas för att fungera som hjälpmedel för lärare, så att de på ett bra sätt ska kunna tillämpa en jämställd pedagogik. ,¤NSSTYRELSEN I –REBRO L¤N I de flesta diskussioner om jämställdhet, återkommer man ständigt till skolans betydelse för utvecklingen till ett jämställt samhälle. Det är lika viktigt att skolledare, lärare och övrig personal har genuskunskap, som att jämställdhet som pedagogik skall finnas med i lärarutbildningen. För att detta ska få effekt måste ordet bör bytas ut mot ska under punkterna två, tre och fyra. stödjer införandet av garante- rad undervisningstid. Skolan har en viktig roll vad gäller att ta tillvara och ge varje enskild individ (oavsett kön, etniskt ursprung, religion, handikapp e t c) förut- sättningar att lära och utvecklas. Att förstå och möta olikheter är mot bakgrund härav en viktig pedagogisk kompetens. Kunskap om pojk och flickkulturer, i kombination med flexibla arbetssätt där lärprocesser och eleverna är utgångspunkten för skolans organisation, ökar sannolikt möjligheten att hantera elevernas skilda och likvärdiga behov. Utifrån detta perspektiv stödjer i likhet med Kvinnomaktut- redningen Skolkommittens förslag att avskaffa timplan och införa garanterad undervisningstid. 3AMVERKANSFORUM F¶R KVINNOR I 3VERIGE 3!-3 SAMS anordnade en konferens på temat . Syftet var just att diskutera flickors villkor i skola och högskola samt i samhället för övrigt. Vi tycker oss märka en försämring och kan- ske en tillbakagång av villkoren för de yngre kvinnorna inte minst i skolvärlden och hyser därför stor oro för att dessa problem inte upp- märksammats i tillräcklig omfattning. Studier på detta område borde ha lyfts fram, speciellt med en inrikt- ning på hur det nya mediasamhället påverkar attityder när det gäller unga människors maktförhållanden i samhället. Materialet som sådant ger ett tillräckligt underlag för att ytterligare fördjupa sig i könsmakts- frågor vårt förslag är därför att forskningen får i uppdrag att anlägga ett flickperspektiv på alla de förslag som utredningen presenterar. Vi har också i en motion till EWL ( European Women's Lobby ) krävt att hela den samlade europeiska kvinnorörelsen uppmärksammar och aktiverar sig för att belysa de tendenser som unga människor är utsatta för i media och i samhället i stort. Vi föreslår i motionen att initiativ tas på alla nivåer i samhället för att få in genusperspektiv på all undervisning, i alla läromedel och bland beslutsfattare och skolperso- nal. För övrigt stöder vi utredningen förslag på detta område. *¤MST¤LLDHETSARBETARES &¶RENING *! Utredningen förordar olika åtgärder, som rör kunskapsutveckling för dem som arbetar inom olika nivåer i det svenska utbildningssystemet. Kön konstrueras tidigt i pojkars och flickors liv. anser att den nationella handlingsplanen "Steg på väg..." SOU 1979:56 fort- farande är aktuell. Inom skolans och högskolans område återstår det mesta att genomföra, t ex vad gäller jämställdhet i lärarutbildning och fortbildning. Såväl formen för som innehållet i undervisning samt lä- romedlen måste utvecklas, så att de traditionella utbildnings- och yr- kesvalen minskar. Det gäller för både flickor och pojkar att bredda sin repertoar. Att det uppväxande släktet får fler förebilder bland persona- len i bl a barnomsorg och skola är av strategisk betydelse. Den innehåller många bra exem- pel och uppslag. För att motverka det tilltagande förtryck som vissa pojkar ägnar sig åt i skolan och som drabbar både flickor och delvis också lärare, bör lärarutbildning och dito fortbildning innehålla jäm- ställdhetskunskap. Det vore också bra om relationskunskap ingick i undervisningen, särskilt på högstadiet och gymnasiet, så att pojkar och flickor får lära sig att visa hänsyn och respekt för varandra. Vid de universitet och högskolor där genusforskning bedrivs och genuskurser ges måste steget mellan grundutbildning och könsteoretisk forskning förkortas. Det behövs dessutom ett närmare samarbete mel- lan landets olika jämställdhetscentra, fora och centrumbildningar. Eventuellt kan i fylla en sådan samord- -att regeringen uppdrar åt universitet och högskolor att genomföra poänggivande genusutbildningar i flera olika ämnen som har bäring på forskningsunderlag, t ex organisations- och ledarskapsfrågor, samhällsplanering, offentliga sektorns omvandling, företagsekonomi, nationalekonomi, statskunskap, media- och kommu- nikation. Detta kan ske antingen på uppdragsbasis eller genom att rege- ringen i regleringsbrev till universitet och högskolor öronmärker ande- lar av resurserna för detta ändamål. -att frivilligorganisationerna och studieförbunden har möjlighet att söka bidrag, projektmedel, för att starta kurser, studiecirklar och för att på olika sätt informera och starta diskussion om Kvinnomaktutredning- ens rön. -att samhällsomvandlingen analyseras mer med hjälp av begrepp, som förklarar livsbetingelser och konsekvenser för både kvinnor och män. Detta behöver ske på samhällsnivån, organisationsnivån och indi- vidnivån för att skapa ökad genuskunskap. -att undersöka alla kategorier jämställdhetsarbetares villkor och förutsättningar för att skapa jämställdhet och andra aktörer av betydelse för att skapa jämställdhet bl a genom enkätundersökning som tar hän- syn till kön. -att regionala och lokala resurscentra ges ekonomiska och legitima förutsättningar att verka och föra ut rön t ex genom att regeringen avsätter andelar av medlen för regional utveck- ling för dem. -att relationskunskap och förhandlingsteknik blir ett ämne på skolschemat, så att pojkar och flickor lär sig att resonera och ta hänsyn till varandras behov och önskemål, och att båda måste vara nöjda med den lösning som väljs. -att hemkunskap får större utrymme i . 3VENSKA KOMMITT©N F¶R HUSH¥LLSVETENSKAP 3)&(% Utredningen uttalar sitt stöd för att skolans timplan ska avvecklas. Kommittén vill framföra sin tveksamhet när det gäller ett sådant ut- talande och motivet till tveksamheten är som följer. För det första har, som nämnts ovan, ingen utredning kring skola/utbildning gjorts som skulle kunna utgöra en grund för uttalandet. För det andra finns en risk att några av de ämnen som enligt kursplanerna speciellt ska beakta jämställdhet t.ex. hemkunskap och slöjd får mindre tid och ekonomiska resurser . Dessa ämnen betraktas som "dyra" och representeras på varje skola av endast en eller ett par lärare vilket gör det svårt för dessa enstaka ämnesrepresentanter att få genomslag vid lokala beslut. Dessa ämnen, hemkunskap och slöjd, är viktiga för erhållandet av dagliglivskompe- tens och förbereder flickor och pojkar, i förlängningen kvinnor och män, för god livskvalitet i jämställda hushåll. I utredningen talas om den ojämna och könsspecifika arbetsdelning- en och arbetsfördelningen när det gäller hushållsarbete. Att hushålls- arbete är ett arbete som innebär att en mängd olika problem ska lösas och uppgifter utföras framstår som självklart. Men ingenstans talas om att även hushållsarbete är ett arbete som faktiskt kräver kunskaper. I utredningen förespråkas att skolans personal ska få kunskaper om hur manligt och kvinnligt konstrueras. Ett tillfälle när denna konstruk- tion tydliggörs är när kvinnor och män flyttar samman: "Kvinnor för- stärker sin kvinnlighet genom att ägna mer tid åt kvinnliga sysslor och män sin manlighet genom att ägna sig åt manlig sysslor i ett parför- hållande (s 47). Här skulle skolan (grundskola och gymnasium) kunna spela betydelse på ett sätt som inte nämns i utredningen, nämligen ge- nom att uppvärdera de kunskaper som hushållsarbete kräver och göra dem synliga i sin undervisning/timplan. Både kvinnor och män behöver dessa kunskaper. I utredningen talas om avlönat och oavlönat arbete, det mesta av hushållsarbetet hänförs till den senare sortens arbete. Men vad inkluderar hushållsarbete? Städning, matlagning, handling, tvätt är några exempel som nämns i utredningen. Men kvinnor gör också annat arbete som måste räknas som obetalt arbete/hushållsarbete, bl.a. vad som skulle kunna benämnas "relationsarbete". Det krävs både kunska- per och arbete för att vidmakthålla en parrelation. Även här skulle ut- bildning och skola kunna spela en viktig roll. Kunskapsområdet relationer tenderar ofta till att bli sexual- undervisning i tämligen biologiska termer då det borde vara mer om- fattande än så. Området relationer och det närliggande "barn- och ung- domskunskap" är i sammanhanget centrala kunskapsområden som bor- de uppvärderas och synliggöras i skolans undervisning/timplan. "Männen behövs i hemmen, både för barnens och den uthålliga kärlekens skull - kvinnor som lever i ojämställda förhållanden är mind- re nöjda än de som lever i jämställda" (s 209). Utredningen föreslår att genusperspektivet bör finnas med i all utbildning på högskolenivå.