sou · GMB3121 · 1999-01-01 00:00:00 — bad regeringen mig att utreda frågor kring bemötande av personer med funk- tionshinder. Den här rapporten, som tar upp anställdas situation, är ett led i det arbetet. En tidigare - intervjuer med personer med funktionshinder (SOU 1998:48) beskriver bemötandet utifrån ett antal funktionshindrade personers upple- velser och i delbetänkandet När åsikter blir handling (SOU 1998:16) görs en kun- skapsöversikt över forskningen om bemötande/attityder. I den nu aktuella rapporten med - professionellas möten med personer med funktionshinder (SOU 1998:121 ) svarar drygt 1000 nyckelperso- ner inom , , hälso- och sjukvården och skolan på frågor om hur de upplever sina arbetsförhållanden och om sin allmänna inställning till de funktions- hindrade personer som de kommer i kontakt med i sin yrkesutövning. Bakgrunden till rap- porten är den kritik om dåligt bemötande som många personer med funktionshinder riktar mot just dessa personalgrupper. Syftet med undersökningen är att bättre kunna förstå vad som kan ligga bakom denna kritik och vad som kan göras för att förbättra situationen. Såvitt jag vet är det här den första undersökning som syftar till att ge kunskap om i vil- ken mån personalens arbetssituation och attityder/inställning till personer med funktions- hinder kan påverka bemötandet i den ena eller den andra riktningen. Svarsfrekvensen har varit mycket hög - totalt har 87,av de tillfrågade svarat - vilket jag tolkar som att frå- gorna känts angelägna och viktiga. Ett stort tack till alla er som hjälpt till att besvara enkä- ten. Utan er medverkan hade denna undersökning inte varit möjlig. Ni har på ett mycket generöst sätt låtit mig få del av era åsikter, funderingar och förslag och därmed bidragit till att föra arbetet med dessa viktiga frågor framåt. Undersökningen har utförts vid i (). har varit projektledare, formulerat enkäten och skrivit rapporten. lic. har utfört den statistiska analysen och fram- ställt tabeller och grafer. Undersökningen har planerats av och tillsammans. De ansvarar helt och hållet själva för innehållet och tolkningarna av undersökningsresultaten. Enkäten kommer att följas upp i en seminarieserie där politiker och chefstjänste- män inom de undersökta verksamhetsområdena får ge sin syn och sina kommentarer till vad som kommit fram. (särskild utredare) 1 ATTITYDER OCH ARBETSFÖRHÅLLANDEN – UNDERSÖKNING OM BEMÖTANDE AV PERSONER MED FUNKTIONSHINDER ...................................................................................................... MÄNNISKA - MEDBORGARE - STÖD - OCH SERVICETAGARE.......................................................................... 2 BESKRIVNING AV POPULATIONEN ENLIGT BAKGRUNDSDATA .................................................. Å LDER OCH KÖN .......................................................................................................................................... OM VERKSAMHETSMÅL , HANDLINGSUTRYMME OCH KOMPETENSUTVECKLING. 3.2.1 Sambandsanalyser av stöd till personalen och andra variabler ......................................................... 3.2.2 Sambandsanalyser av att ta tillvara personalens idéer och förslag och andra variabler .................. OM ORGANISATIONSFÖRÄNDRINGAR OCH DERAS INVERKAN PÅ BEMÖTANDET ............................................ OM UTÖKADE ARBETSUPPGIFTER OCH DERAS INVERKAN PÅ BEMÖTANDET ................................................. OM PERSONALNEDDRAGNINGAR OCH DERAS INVERKAN PÅ BEMÖTANDET .................................................. OM UPPLEVELSEN AV ARBETSSITUATIONEN................................................................................................ 3.6.1 Tre arbetsförhållandeindex baserade på fråga 10 .......................................................................... 3.6.2 Sambandsanalyser av osäkerhet om man utför arbetsuppgifterna rätt och andra variabler ............. OM UPPLEVELSEN AV LEDNINGENS ROLL..................................................................................................... 3.7.1 Index för att analysera samband mellan ledningsfunktioner (fråga 11) och arbetstillfredsställelse (fråga 10). OM UPPLEVELSEN AV PRESS I ARBETET....................................................................................................... 4 FUNKTIONSHINDER OCH KONTAKTER MED FUNKTIONSHINDRADE PERSONER ................. KONTAKTER MED PERSONER MED FUNKTIONSHINDER................................................................................. UPPLEVELSEN AV PERSONER MED FUNKTIONSHINDER OCH DERAS ANHÖRIGA ............................................. NEGATIVA ATTITYDER- FINNS DOM?........................................................................................................... SATSAR VI TILLRÄCKLIGT PÅ PERSONER MED FUNKTIONSHINDER ? VARFÖR ÄR PERSONER MED FUNKTIONSHINDER MISSNÖJDA MED DET BEMÖTANDE DE FÅR ? VARFÖR KLAGAR PERSONER MED FUNKTIONSHINDER ? VARFÖR KLAGAR DE ANHÖRIGA ? Ä R DET SKILLNAD VEM SOM KLAGAR? 4.9.1 Analys av samband mellan klagomål och andra variabler .............................................................. 4.10 VAD LIGGER BAKOM OSÄKERHETSKÄNSLOR I KONTAKTEN MED PERSONER MED FUNKTIONSHINDER ? 4.10.1 Tre index om personalens osäkerhetskänslor inför funktionshindrade klienter/patienter/elever ... 4.11 OM MORALISKA DILEMMAN..................................................................................................................... 4.12 OM GRUNDLÄGGANDE INSTÄLLNING TILL PERSONER MED FUNKTIONSHINDER ........................................ 4.13 ATT "FALLA MELLAN STOLARNA"............................................................................................................ 4.13.1 Personalens förslag till lösningar ...................................................................................... 4.14 VAD ÄR SÄRSKILT SVÅRT I ARBETET PÅ DET HÄR OMRÅDET 5 SÄRSKILDA FRÅGOR ............................................................................................................. 5.2 OM BEHOVET AV FÖRÄNDRINGAR I SKOLAN ............................................................................................... 5.3 OM RESURSER............................................................................................................................................ 5.4 OM INSTÄLLNINGEN TILL ATT HA ELEVER MED FUNKTIONSHINDER I KLASSEN........................................... 5.5 OM BEHOVET AV KUNSKAP M.M................................................................................................................. REDOVISNING AV SVAR PÅ FRÅGA REDOVISNING AV SVAR PÅ FRÅGA REDOVISNING AV SVAR PÅ FRÅGA PERSONALKATEGORIER SOM HAR INGÅTT I UNDERSÖKNINGEN ............................................................ TABELLER BASERADE PÅ ENKÄTSVAREN ............................................................................................. Utredningen om bemötande av personer med funktionshinder (S 1997:04) gav i i uppdrag att under- söka om och på vilket sätt arbetsförhållanden respektive de anställdas grundinställning på- verkar mötet med personer med funktionshinder. Bakgrunden till uppdraget var att personer med funktionshinder i olika sammanhang vittnat om att de i allt högre utsträckning kände sig dåligt bemötta när de sökte stöd och hjälp från myndigheter och andra offentliga organ. För att få ytterligare kunskap om vad som kunde ligga bakom upplevelserna av dåligt bemötande ville utredningen ställa ett antal frågor till de nyckelpersoner inom socialtjäns- ten, , hälso- och sjukvården och skolan som i sitt dagliga arbete hanterar olika stöd- och hjälpinsatser riktade till personer med funktionshinder. Frågorna har for- mulerats så att de ska kunna relateras till funktionshindrade personers upplevelser av be- mötandet så som de förmedlats till utredningen. Det är också viktigt att hålla i minnet att även andra områden inom den offentliga sek- torn än dem som ingår i denna undersökning utsätts för kritik för bristande förståelse för medborgarnas behov och för att inte lyssna på den enskilde. Denna undersökning omfattar emellertid endast ett urval av den personal som i sin tjänsteutövning kommer i kontakt med personer med funktionshinder. Undersökningen har genomförts som en postal enkät till personal som i sitt arbete kommer i kontakt med personer med funktionshinder. Det gäller personal inom fyra sektorer: för- säkringskassan, , vården och skolan. När det gäller har en- käten riktats till ett slumpmässigt urval av 300 individer som är representativa för de handläggare som hanterar handikappfrågor inom område. När det gäller de övriga tre sektorerna har enkäten gått ut till personalurval inom tre län: , län och . Inom varje län och sektor har ca 100 personer ingått i urva- let. Sammantaget omfattar undersökningen således omkring 300 personer inom varje sek- tor. Det totala urvalet omfattar därmed 1230 individer, utvalda så att de skall vara representativa för vissa personalkategorier i riket eller i de tre utvalda länen. Enkätunder- sökningen genomfördes . Svarsfrekvensen var hög. Totalt 1071 (87,) av de 1230 utskickade enkäterna besvarades. Enkäten innehåller 29 frågor, varav många innehåller flera delfrågor, grupperade i fyra avsnitt. Inledningsvis finns ett kortare bakgrundsavsnitt med frågor om undersökningsper- sonernas kön, ålder, utbildning, befattning etc. Därefter följer ett avsnitt som innehåller frågor om arbetsförhållanden, med fokus på aspekter av relevans för bemötandeproblema- tiken. Ett tredje avsnitt följer därpå, innehållande frågor om kontakter med funktionshind- rade personer och om den bild man har av funktionshindrade personers situation och förhållande till myndigheter m.m. Slutligen finns ett avsnitt, som enbart riktar sig till per- sonal inom skolsektorn, med frågor om förhållanden av betydelse för funktionshindrade elevers situation. I huvudsak består enkäten av frågor med fasta svarsalternativ. innehåller även några öppna frågor där undersökningspersonerna fritt kunnat formulera sina svar. Dessa öppna svar redovisas och kommenteras, där så har ansetts befogat, i huvudframställningen, men ges en mer fyllig redovisning i bilagedelen. Av svaren på frågorna i bakgrundsavsnittet framgår följande om de som besvarat enkä- ten: De fyra olika sektorerna är mer eller mindre homogena vad gäller olika personalkate- gorier som finns representerade i undersökningen. Inom skolan är det nästan bara rektorer/biträdande rektorer som ingår i undersökningen, vilket sammanhänger med att vi av resursskäl nödgades avgränsa undersökningspopulationen inom denna sektor till att gälla skolledare. Inom är det också en relativ homogen personalkategori som ingår. De är i princip alla handläggare av ärenden som gäller personer med funktions- hinder, med befattningar som försäkringshandläggare, försäkringskassesekreterare, hand- läggare av ansökningsärenden/handikappstöd/vårdbidrag, rehabiliteringsutredare, rehabiliteringshandläggare, utredare av vårdbidrag etc. När det gäller är sammansättningen mindre homogen, och många olika personalkategorier finns i urvalet. De mest vanligt förekommande är biståndshandläggare, enhetschefer, föreståndare i grupp- bostäder, LSS-handläggare, områdeschefer/arbetsledare. När det gäller hälso- och sjukvår- den har undersökningen riktat sig till i princip alla yrkeskategorier inom habilitering- och rehabiliteringsverksamheten, vilket innebär att det liksom inom finns en stor yrkesmässig variation. Vanligast förekommande är arbetsterapeuter, fritidskonsulenter, hjälpmedelskonsulenter, kuratorer, sjukgymnaster, logopeder, psykologer. (I det följande används för enkelhetens skull ordet vården för att beteckna dessa personalkategorier.) För personalen inom gäller att nästan samtliga inte har någon arbets- ledande funktion, medan det motsatta förhållandet gäller för personalen inom skolan. För gäller att två av tre undersökningspersoner har någon arbetsledande funktion. Av vårdpersonalen i undersökningen har slutligen ungefär var sjätte en arbetsledande funktion. När det gäller frågan hur länge personalen har arbetat i nuvarande befattning finns skill- naden mellan de olika sektorerna. Gemensamt för alla sektorer är dock att det är ganska ovanligt att personalens tid i nuvarande befattning är mindre än . Nästan halva grup- pen inom har arbetat på nuvarande befattning. I de andra sektorerna är motsvarande andel betydligt lägre. Men för alla sektorer gäller att merparten av undersökningspersonerna arbetat i nuvarande befattning. Förhållandevis få i undersökningen tillhör de yngre åldersklasserna. inom och vården, inom och inom skolan är . Det är vanligt inom vårdyrken och i den sociala sektorn att den övervägande delen av personalen är kvinnor. Den kvinnliga dominansen bland personalen är i det närmast total; endast inom , socialtjänst och vården är män. Männen är i majo- ritet inom skolan vilket har sin förklaring med tanke på att frågorna har riktats till skolle- darna. Fördelningen mellan könen inom skolan är dock ganska jämn. Det är intressant att notera att inom och sjukvården - där kvinnodominansen är som störst - är andelen personer med arbetsledande funktion som lägst. För kan detta förklaras av att enkäten tillställdes endast kassornas handläggare. Det finns ett samband i undersökningen mellan arbetsledande befattning och kön som indikerar att kvinnor har ar- betsledande befattning i mindre utsträckning än män. Personalens utbildningsbakgrund varierar naturligt nog mellan de olika sektorerna. Det är inom som andelen med grundskoleutbildning eller motsvarande är störst. Andelen med högskoleutbildning är störst inom skolan, åtföljd av och därefter vården. Den stora skillnaden när det gäller utbildningsbakgrund går mellan försäk- ringskassan, där andelen med högskole-/universitetsutbildning är , och de övriga sektorerna där andelen varierar från till . Man måste emel- lertid komma ihåg att frågorna gällde vilken formell bakgrund respondenterna hade. Inom samtliga sektorer – och kanske framförallt inom – pågår en omfattande intern utbildning av personalen. Resultaten måste därför bedömas mot den bakgrunden. Om verksamhetsmål, handlingsutrymme och kompetensutveckling Av undersökningspersonerna är det en försumbar andel som inte alls säger sig känna till de verksamhetsmål som gäller. Dock finns inom vårdsektorn och inom en mindre grupp, av undersökningspersonerna, som endast till en viss del säger sig känna till verksamhetsmålen. Frågan är om förankringen av verksamhetsmålen inom dessa sektorer är sämre inom dessa områden än inom och skolan, eller om detta beror på andra orsaker. En sambandsanalys indikerar att kunskap om verksamhets- målen är högre bland anställda med arbetsledande befattning än bland dem med under- ställda befattningar. Det finns också ett samband med en variabel som mäter personalens möjligheter att påverka sitt eget arbete, som indikerar att kännedom om verksamhetsmålen är förenat med möjligheter att påverka. Andelen som bara till viss del eller inte alls instämmer i påståendet att de får det stöd som de behöver för att nå uppsatta mål, varierar från inom skolan upp till inom . Det är således ganska många som bara till viss del eller inte alls vill hålla med om att de får det stöd som de behöver. För att belysa innebörden av per- sonalens upplevelse av bristande stöd har också ett antal sambandsanalyser gjorts som ty- der på att upplevelsen av bristande stöd sammanhänger med att ledningen inte ställer tydliga krav på sina medarbetare, att den inte finns tillgänglig vid behov och att den inte kan styra verksamheten på ett bra sätt. När det gäller behovet av kompetensutveckling är det flera som menar att behovet enbart delvis är tillgodosett. Av svaren framgår att det är en majoritet av de tillfrågade inom skolan och vården som anser att de erbjuds bra möjligheter till kompetensutveckling. Det är inom skolan och inom vården som bara instämmer till viss del, eller inte alls, i att de erbjuds bra möjligheter till kompetensutveckling, dvs som upplever brister vad gäller möjligheter till kompetensutveckling. Samma uppfattning har drygt hälften av och ca. Andelen som inte alls, eller bara till viss del, anser att de ges stora möjligheter att på- verka sitt eget arbete är högst inom och lägst inom skolan. Att relativt sett många inom upplever att så är fallet tror vi har att göra med att deras arbete är starkt reglerat, och med att andelen med arbetsledande befattning är lägst bland dem När det gäller den egna organisationens intresse att ta tillvara personalens idéer och för- slag är svarsmönstret likartat det som gäller beträffande möjligheterna att påverka det egna arbetet, dvs andelen som upplever brister härvidlag är störst inom och minst inom skolan. av personal instämmer inte alls, eller bara till viss del, i att det finns stort intresse att tillvarata deras idéer och förslag inom den egna organisationen. Motsvarande andelar inom de andra sektorerna är inom , inom vården och inom skolan. En analys visar att det finns ett samband mellan intresse för personalens idéer och förslag å ena sidan och bra kunskaper, bra stöd, och bra styrning från den närmaste ledningen å andra sidan. Om organisationsförändringar och deras inverkan på bemötande Ett stort antal av dem som svarat, oavsett sektor, anger att de fått förändrade arbetsuppgif- ter . Störst har förändringarna varit inom () och inom och skolan (), medan relativt sett färre inom vård- sektorn anger att deras arbetsuppgifter har förändrats (). Av dem som fått förändrade arbetsuppgifter är det få som upplever att detta har påverkat de- ras bemötande av personer med funktionshinder i negativ riktning. Drygt hälften av hand- läggarna inom och inom och vården upplever istället att förändringarna har inverkat positivt på deras kontakter med funktionshindrade klienter/patienter. Inom skolan är motsvarande andel . Majoriteten av rektorerna anger att förändringar inte har haft någon inverkan alls på bemötandet av elever med funktions- hinder. Vi ville också veta om arbetsuppgifterna hade utökats . Bero- ende på sektor är det mellan av personalen som uppger att de har fått utökade ar- betsuppgifter . Andelen är högst inom skolan och . Inom vårdsektorn säger sig inte ha fått utökade arbetsuppgifter. Inom gäller att de personer som inte har arbetsledande befattning inte fått utökade arbetsuppgifter i lika stor utsträckning som de med arbetsledande befattning. En sambandsanalys visar också att utökade arbetsuppgifter är förenad med upplevelse av press För de allra flesta gäller att de utökade arbetsuppgifterna inte tycks ha påverkat bemötandet av personer med funktionshinder i negativ riktning. En negativ påverkan rap- porteras i störst utsträckning från personal där en femtedel anger att utökade arbetsuppgifter påverkat deras bemötande i negativ riktning. Personalneddragningar har enligt respondenternas svar haft större negativ inverkan på bemötandet av personer med funktionshinder. Inom uppger att det har skett personalneddragningar , därefter följer skolan och . En betydligt mindre andel, , inom vårdsektorn anger att personalneddragningar har skett. En förklaring till detta kan vara att habiliterings och reha- biliterings områdena undgått personalminskningar i högre utsträckning än andra områden inom hälso- och sjukvården. Omkring en tredjedel av dem som haft personalneddragningar inom , och vården uppger att dessa har inverkat negativt på bemötandet av personer med funktionshinder. Men det är av rektorerna som be- kräftar att personalneddragningar har inverkat negativt i detta avseende. Det är bara en liten minoritet som säger att personalneddragningar har inverkat positivt på deras bemötande. Majoriteten menar att neddragningarna varken inverkat positivt eller negativt på deras be- mötande. När det gäller arbetssituationen har undersökts i vilken utsträckning man upplever arbets- tillfredsställelse, i vilken utsträckning arbetet upplevs vara belastande och i vilken ut- sträckning man upplever sig ha den kompetens som behövs för att klara arbetet. När det gäller den sistnämnda aspekten, kompetensfaktorn, visar det sig att den överväl- digande majoriteten inom alla sektorer upplever sig ha både tillräckliga kunskaper och till- räcklig information för att klara arbetet. Merparten upplever inte heller i någon större utsträckning att de känner osäkerhet beträffande huruvida de utför sina arbetsuppgifter rätt. Dock uppger ändå inom vården och , inom och inom skolan att de i mycket hög eller ganska hög utsträckning upplever osäkerhet om detta. För att försöka utröna vad denna osäkerhet grundar sig på har ett antal sambands- analyser gjorts. Resultaten tyder på att upplevelsen av osäkerhet om man utför arbetsupp- gifterna rätt sammanhänger med dåligt förankrade verksamhetsmål, otydliga krav från närmaste chef, ständiga ändringar av regelsystemet, nya arbetsuppgifter som tillkommer, avsaknad av kompetensutveckling, otydliga regler och press på grund av att inte kunna tillmötesgå krav från klienter. När det gäller arbetstillfredsställelsefaktorn är variationerna mellan de olika sektorerna ganska små, och andelen som kan sägas ha en dålig arbetssituation i detta är låg inom alla sektorer. En av de enkätfrågor som hör hemma här handlar om huruvida man får ta eget an- svar i sitt arbete. Här avger man överlag positiva svar. Det är bara ett par procent som upple- ver att man inte får ta eget ansvar. Detta resultat svarar inte riktigt emot de svarsfördelningar som föreligger beträffande personalens möjlighet att påverka sitt eget arbete och beträffande organisationens intresse att tillvarata personalens idéer och förslag. Det verkar som om perso- nalen å ena sidan i stor utsträckning ges ansvar för det egna arbetet men å andra sidan i mindre utsträckning ges möjlighet att påverka sitt eget arbete och framföra idéer och förslag inom organisationen. När det gäller belastningsfaktorn upplever många att de handlägger/åtgärdar för många frågor, att arbetet ställer för höga krav på uppmärksamhet och ansvar, att de möter stora förväntningar och krav från andra, att arbetet är psykiskt påfrestande. När det gäller psykisk påfrestning svarar mellan och att man i hög eller ganska hög utsträckning upplever arbetet som psykiskt påfrestande. Den högsta andelen () gäller för skolan, där närmare hälften uppger att arbetet i mycket hög utsträckning upplevs som psykiskt på- frestande. Upplevelse av ledningens roll Nästan hälften inom och vårdsektorn anser att ledningen inte ställer tydliga krav på sina medarbetare. Inom är det som bedömer att närmaste chefen inte gör det. Även inom skolan, där skolledare uttalar sig om sina närmaste chefer, är andelen stor, . Det är också relativt många som uppfattar att de inte får stöd från ledningen i tillräcklig utsträckning. Av de tillfrågade inom anser t.ex. att närmaste chef inte finns tillgänglig när man behöver råd och stöd. Cirka en tredjedel av personalen inom , och skolan, och omkring hälften av personalen inom anser att ledningen inte driver nödvän- digt förändringsarbete. Även vad gäller frågan om chefen visar förståelse för ens arbetssi- tuation är det relativt många som ger en negativ bild. Mest kritisk på den punkten är personalen inom där en tredjedel av personalen anser att cheferna inte visar förståelse. Chefens möjlighet att kunna ge återkoppling belyses med frågan om huruvida chefen bedöms ha tillräckliga kunskaper om arbetsområdet. Inom visar sig två av tre anställda ha ett ganska klent förtroende för chefens kunskaper och inom social- tjänsten gäller samma sak för drygt hälften av personalen. Inom vården och försäkringskas- san är det betydligt färre som inte anser att ens närmaste chef har tillräckliga kunskaper inom arbetsområdet (resp ). Personalen inom vården och skolan, inom dessa sektorer, anser att ledningen har tillräckliga kunskaper.