sou · GMB324d3 · 1999-01-01 00:00:00 — Delar av verksamhet från Kustlaboratoriet tillförs. sökningar i kust- och sötvatten bör svara för rådgivning om fiskevård, miljö, fritids- och turistfiske. Även vissa administrativa uppgifter som avser reglering och att besvara remisser bör föras till enheten. Enheten förläggs till . Utredningskontoren avvecklas som särskilda kontor och inlemmas i den nationella avdelningen där de tills vidare bör bilda en särskild enhet. Inriktningen bör vara att successivt tillämpa de principer som utredning- en har använt och som redovisas i kapitel 10. Detta innebär att Fiskeri- verkets myndighetsuppgift avseende vattenmål bör utföras av personal inom verket men i övrigt bör så mycket av utredningsarbetet som möjligt överföras till andra utförare. En tänkbar annan offentlig utförare är läns- styrelsen. Den påbörjade indragningen av kontoret i bör full- följas. Om genom förslaget om en särskild miljöprövnings- nämnd i samband med miljöbalksutredningen ges utökade uppgifter kan det offentliga åtagandet inom detta område utökas. Utredningen föreslår därför att frågan om resurser avseende detta arbete åter prövas efter det att ett beslut har fattats av regeringen. Följande tabell visar den avdelningens sammansättning i personår som uppskattats av baserad på nuvarande personalstyrka. Tabell 13:2: Fördelning av personår vid ny organisation av nationell fis- Nationell avdelning (nuvarande Resurs och miljöavd.) Analysenheten ( nuvarande Utredningsavdelningen) Kust- och Sötvattensenheten (Sötvattenslaboratoriet) Förslag: Omfördelningar inom centrala förvaltning bör göras enligt utredningens förslag. Detta innebär att för den centrala ad- ministrationen inrättas fem avdelningar och en stab för långsiktiga ana- lyser. Tre avdelningar avser administration av den gemensamma fiskeri- politiken; marknads- och strukturavdelningen, avdelningen för fiskeri- kontroll och statistik samt marin resursavdelning. En avdelning avser administration av nationell fiskeripolitik, nationell avdelning. En avdel- ning avser intern administration, administrativa avdelningen. dras utredningsavdelningen in och uppgifterna delas upp på nationella avdelningen och analysstaben. Detta innebär att avdelningen för fiskerikontroll som inrättades permanentas och utvecklas avseende fiskeristatistik. Den nuvarande staben dras in och expertfunktionerna flyttar över till den administrativa avdelningen. Utredningskontoren inordnas i den nationella avdelningen där de tills vidare bildar en särskild enhet. Frågan om resurser avse- ende detta arbete bör åter prövas om det offentliga åtagandet på detta område utökas med anledning av ny miljöbalk, förslag till nya vatten- myndigheter, gränsälvsutredningen m.fl. Undersöknings- och forskningsverksamheten sammanförs till två en- heter: undersökningar skall bedriva undersöknings- samt FoU-verksamhet med avseende på behoven inom CFP, d.v.s. marin verksamhet. Enheten lokaliseras till . och sötvattensundersökningar skall inriktas mot frågeställningar relaterade till den nationella fiskeripolitiken, d.v.s. verksamhet avseende kust- och sötvatten. Verksamheten kommer då att avse arter som lever i sötvatten, vandringsfiskar och fisket i kustzonen. Enheten skapas genom en sammanslagning av Kustlabo- ratoriet och Sötvattenslaboratoriet. Den nya enheten lokaliseras till . Verksamheten i ingår i nationella avdelning- en. En bättre integration bör åstadkomms med övrig verksamhet för resursövervakning i de och databasen i RASKA m.fl. databaser. Verksamheten delas upp på de två nya enheterna, undersökningar och och sötvattensundersökningar en- ligt beskrivningen i kapitel 12. I samband med att verksamheten delas upp måste hänsyn tas t ill den omfattande uppdragsverksamhet som be- drivs. medför att det krävs en övergångsperiod. Uppdelningen bör dock vara klar /2000. verksamhet i utgörs av FoU kring lax och havsöring, bl.a. förfogar verket över ett strömvattensakvarium och en konstgjord bäck. Fiskeriförsöksstationens verksamhet omfattar också odlingsverksamhet för kompensationsutsättning av lax och havsöring i enligt en vattendom. I bedriver även odlingsverksamhet för kompensationsutsättning av lax i . Vid AB:s anläggning, , kompensationsodlas 190 000 laxar och i odling 60 000 laxar och 60 000 havsöringar . Som framgår av kapitel 10 anser utredningen att odling inte är ett statligt åtagande. Utredningen föreslår att engagemang i kompensation- sodlingen avvecklas genom att verksamheten överförs till . Ett avtal om att även i fortsättningen skall ha rätt att nyttja forskningsanläggningarna bör upprättas och en förhandlingsman bör utses för att genomföra överföringen. Förslag: Utredningen föreslår att den odling som bedrivs i regi avvecklas. Överläggningar inleds med om att överta anläggningen samt att långsiktigt säkra forskningsanläggninga rna. Den verksamhet som bedrivs vid omfattar åtgärder för att beva- ra hotade lax- och öringstammar. Arbetet omfattar att ta fram lämpliga fiskevårdsåtgärder, utveckla metoder för att upprätthålla genetisk varia- tion samt att hålla hotade stammar i odling i form av en levande gen- bank. Forksningsverksamheten är av relativt liten omfattning. Hyreskostnaden är mycket hög. I årsredovisningen /96 om- räknat uppgick en till . Hyran har omförhandlats och uppgår vid slutet av 1997 t ill . Innevarande hyreskontrakt löper ut . Enligt utred- ningens uppfattning kan anlä ggningen inte drivas vidare p.g.a. de höga kostnaderna för lokalerna. Anläggningen bör därför avvecklas eller föras över till en annan huvudman. Förslag: Anläggningen avvecklas eller överförs till annan huvudman. Ansvaret för arbetet med en levande genbank och att bevara hotade lax- och öringstammar skall ligga hos nationella avdelningen. Förslag avseende Nya redovisas i kapitel 10. Verksamheten bör drivas på ett sådant sätt att full kostnadstäckning erhålls. 13.3Konsekvenser avseende övriga myndigheter Länsstyrelsernas resurser för fiskefrågor uppgick enligt årsre dovisning- arna /96 omräknat till kalenderår till 54,2 årsarbetskrafter. Utredningen genomförde i samarbete med länsstyrelserna en enkät för att ta reda på hur stor andel av resurserna som används för arbete inom den gemensamma fiskeripolitiken. Länsstyrelsernas uppgift omfattar för när- varande främst olika åtgärder avseende strukturstöden inom fisket. Länsstyrelsernas fiskerikonsulenter fick uppskatt hur mycket tid som användes för arbete med EU stöd inom strukturpolitiken mål 5 a samt för Pesca, insatser inom mål 2, 5 b, 6, Leader Interreg samt för informa- tionsinsatser . Perioden valdes för att säkerställa att den första periodens informations- och utbildnings- behov skulle fångas upp så att det kunde fördelas . Enligt resultatet av enkäten användes totalt nästan 23 årsarbetskrafter för hanteringen av EU-stöd inom strukturpolitiken (18,4 årsarbetskrafter för mål 5a och för Pesca samt 4,4 årsarbetskrafter för insatser inom mål 2, 5b, 6, Leader, Interreg samt informationsinsatser). Genomsnittet blir 11,4 årsarbetskraf- ter. Resursåtgången varierar kraftigt mellan länen såväl som antalet ärenden . Göteborgs- och län är klart dominerande inom mål 5a med 451 ärenden och 9,3 årsarbetskrafter un- der 24 månaders perioden. Därefter följer län (135 ärenden och 2,6 årsarbetskrafter) Samt och (86 respektive 61 ärenden). Enligt länsstyrelsernas bedömning av resursåtgången under komman- de år kommer den att vara ungefär lika stor, 10 årsarbetskrafter. En ök- ning bedöms dock bli följden av insatser inom projektverksamhet avse- ende turist- och husbehovsfiske samt fiskevård inom ramen för mål 2, 5b, 6, Leader och Interreg bedöms resursbehovet öka med 5-6 årsarbets- krafter . Länen prioriterar olika vad gäller EU-stöden. Några län satsar myck- et av resurserna på olika initiativ och information medan andra endast avsätter tid för handläggning av ärenden. Fisket har olika betydelse för näringslivet i länen vilket medför en varierad ambitionsnivå. Svårighets- graden och ärendetypen varierar också vilket även kan påverka resursåt- gången. Utredningens förslag avseende länsstyrelsernas fortsatta arbete med strukturstöden redovisas i kapitel 11. Uppgifter avseende nationell administration Länsstyrelsernas uppgifter avseende den nationella fiskeriadministratio- nen kan beräknas till ca 43 årsarbetskrafter (54,2-11,5). Dessa är ojämnt fördelade på länen eftersom arbetsuppgifterna inom fisket varierar över landet. Några länsstyrelser har speciella uppgifter avseende fisket ovan odlingsgränsen och i gränsälvarna. Även om länsstyrelserna efter utred- ningens förslag ges vissa ökade uppgifter bör inte länsstyrelsernas resur- ser totalt öka avseende fiskefrågor. Emellertid är det av betydelse att det finns en sakkunnnig person i fiskefrågor vid samtliga länsstyrelser. Länsstyrelserna bör koncentrera sina uppgifter till sitt offentliga upp- drag enligt lagar och förordningar, d.v.s. till frågor som rör tillstånd, undantag, tillsyn och överklaganden. I rollen ingår också att på olika sätt främja fiskets intressen och möjligheter i arbetet med regional utveck- ling, miljö- och landskapsvård etc. Möjligheten att knyta an det fiskere- laterade arbetet till andra sektorer i en helhetssyn på regionen är i själva verket ett av huvudargumenten för den principutgångspunkt som fram- hållits i kapitel 10.6, nämligen att föra ut så mycket som möjligt av den nationella fiskeadministrationen på länsstyrelserna. Rådgivning om fis- kevård bör även i fortsättningen ingå i länsstyrelsernas uppgifter där- emot bör länsstyrelserna begränsa sina åtaganden avseende planeringen av fiskevården i enskilda vatten. För fiskevården i enskilda vatten har fiskevattenägarna enligt den nya fiskelagen huvudansvaret och principen om ägarens ansvar i detta avseende bör ges möjlighet att få genomslags- kraft. Däremot är det viktigt med en möjlighet till ökad tillsyn enligt för- slag i nästa avsnitt. Länsstyrelserna bör enligt utredningens uppfattning även få utökade möjligheter att använda medel och åtgärder som utdöms enligt vattenla- gen kap. 10 § 5 avseende vård av vatten som skadats genom byggnation m.m. har redan delegerat av ansvaret och av medlen. Dessa uppgifter kan i än högre grad överföras från Fiskeri- verkets utredningskontor till länsstyrelsernas fiskesakkunniga. Förutom att principen om delegering upprätthålls medför en sådan förändring att åtgärderna kan bli bättre och medlen användas mer effektivt eftersom länsstyrelserna med sin bredd, lokala förankring kan tillföra en regional aspekt som i dessa fall bör ge ett extra värde. Utredningen anser inte att länsstyrelsernas föreskriftsrätt bör återin- föras. Erfarenheterna av den lokala föreskriftsrätten är att ett alltför stort antal föreskrifter ökade administrationen. Vissa tolkningsproblem och överklaganden förekommer f.n. då är enda myndigheten med föreskriftsrätt men detta uppvägs av minskad administration totalt vilket medför högre effektivitet. Tillsyn avseende privata vatten Fiskevattenägarna bör ha fortsatt ansvar för vården av sina fiskevatten. Länsstyrelser utövar tillsyn, men bör i ökad utsträckning överlåta till fiskevårdsföreningar och riksorganisationen, , att planera och utföra åtgärder för fiskevård. Fiskevården i pri- vata vatten bör betalas av nyttjaren. För tillsynen bör svara. Tillsyns uppgiften kan öka något om delegerar rätt till ökad tillsyn i privata vatten efter la- gändring av vanhävdsparagrafen i fiskelagen. Utredningen anser dock att denna ändring medför marginellt utökade uppgifter. Enligt förslag i kapitel 11 bör även fortsättningsvis utföra övervakningen av fisket till sjöss och med flyg. Uppdraget bör preciseras i myndighetens instruktion och i regleringsbrev. Ambitionsnivån för kontrollen bör sättas utifrån en analys av brotts- benägenheten och preciseras avseende yrkesfiske utanför kustzonen, in- om kustzonen och i de samt för fritidsfisket. Ambitionsni- vån bör läggas fast i en årlig överenskommelse mellan . Resultatet av kontrollen bör redovisas till Fis- keriverket som har ansvaret för att rapportera utfallet till kommissionen per . Om kommer att utföra landningskontroller i hamn med personal som är anställd av eller personal som kontrakterats av krävs en ändring i 5 kap. 5 § förordning 1994:1716 om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen som lyder: ·Till sjöss och vid landning av fisk kontrollerar inom sitt verksamhetsområde efterlevnaden av bestämmelserna om fiske. Om inte skall kontrollera landningen av fisk i hamn bör paragrafen lyda: ·Till sjöss och intill tilläggsplats kontrollerar inom sitt verksamhetsområde efterlevnaden av bestämmelserna om fisket. Det är av betydelse att kan följa ett fiskefartyg än- da in i hamnen och även där utföra en bordning vid misstanke om brott. Enligt nu gällande lagar har den som förordnats som tillsynsman eller inspektör befogenhet att utföra uppdraget. Om däremot den som skall kontrolleras vägrar tillträde kan enligt gällande lag polismyndigheten tillkallas. har avseende fisketillsynen även polismans befogenhet som även i fortsättningen bör utnyttjas. Om istället för polisen är enklare att tillkalla som stöd vid fisketillsynsåtgärd bör en ändring göras i lagen 1994:1709 om EG:s förordningar om den gemensamma fiskeripolitiken. Lagens § 6 tredje stycket som lyder: ·Polismyndighet skall på begäran lämna den hjälp som behövs vid tillsynen. Förslag: Ett tillägg görs i lagen 1994:1709 om EG:s förordningar om den gemensamma fiskeripolitiken med följande lydelse: ·Kustbevakningen skall på begäran inom sin befogenhet lämna den hjälp som behövs vid landningskontroll i hamn. Tillsynen av fritidsfisket ingår i nuvarande uppgifter. bör i samråd med sätta en ambitionsnivå för övervakningen av fritidsfisket. bör till meddela resultatet av tillsynen av fritidsfisket . Mot bakgrund av den årliga rapporteringen bör ambitionsnivån revideras. 13.5Effekter av föreslagna förändringar Enligt utredningens direktiv skall förändringar avseende fiskeriadminist- rationen leda till effektivitetsvinster och kostnadsbesparingar. De i för- slagen framförda förändringarna innebär sammantaget en omfattande strukturförändring av fiskeri-administrationen och forskningsorgnisatio- nen. Samtliga förslag har var för sig tillkommit i syfte att effektivisera fiskeriadministrationen inom de politiska ramar som gäller. Flera av de i förslagen ingående förändringarna medför omfördelningar av kost- nader men inte minskning som påverkar statskassan. För att hämta hem effektivitetsvinster och besparingar krävs ett om- fattande arbete med genomförandet där bl.a. och redan har påbörjat en sådan process. Inte minst har de be- sparingskrav som lagts på medfört att verket kontinuerligt har tvingats göra interna omfördelningar och effektiviseringar för att hålla budgeten. Några stora ytterligare be- sparingar kan därför inte påräknas vid nuvarande inriktning för fiskeri- politiken och den kraftigare betoningen av sektorsmyndigheten verkets miljöansvar. För att åstadkomma en förändring av organisationsstrukturen krävs en övergångsperiod för genomförande under vilken ett visst tillskott av resurser kan bli nödvändigt. Bl.a. är detta fallet vid omorganisation av inom den centrala delen av , laboratorierna, utrednings- kontoren och framför allt avseende fiskerikontrollen. Kostnader kommer att uppstå i samband med beredning och beslut om förändring av verksamhet, för att dra ned eller lägga ned verksamhet, för att etablera sådan verksamhet som inte har funnits i tillräcklig omfattning och för att överföra verksamhet till andra utförare. Vissa av dessa kostnader är mer synliga än andra och belastar antingen myndig- heterna, speciellt direkt eller belastar andra organisationers budgetar. Statskontoret redovisar i rapporten med förnuft, er- farenheter av avvecklingar inom statsförvaltningen, 1995:17 en modell för hur kostnader vid omställningar bör redovisas så att totalkostnaderna för genomförandet kan avläsas. Utredningen har valt att redovisa vilka effekter som uppstår genom utredningens förslag i ett stabilt läge efter en omställningsperiod. Detta kan, enligt utredningens bedömning inträffa tidigast . Effekterna på statsbudgeten beräknas därför för . De myndigheter som påverkas av förändringarna bör åläggas att i sina års- redovisningar lämna redogörelse för kostnaderna i samband med föränd- ringarna samt att utvärdera effekterna av omställningen. I detta avsnitt redovisas beräknade kostnadseffekter av samtliga förslag för varje förlagskapitel för sig, d.v.s. för kapitlen 10-13. är beräknade på uppgifter hämtade från årsre dovisningen för 1995-96 omräknat . Kapitel 10 behandlar förslag avseende det offentliga åtagandet. Ut- redningen ger här motiv för vilket det offentliga åtagandet inom fiskeri- politiken bör vara . Utredningens slutsats är att det inte finns tillräckliga motiv för att minska det offentliga åtagandet utom av- Utredningens förslag i denna del medför dock inga förändringar avseende statskassan. På en punkt föreslår utredningen vidgning av det offentliga åtagandet, nämligen avseende tillsynen av fis- kevårdsåtgärder för privata vatten. Denna uppgift bedömer utredningen kan tillföras utan fler resurser och uppgiften påverkar därför inte stats- kassan. Utredningens slutsats är att bortsett från de beskrivna två mindre för- ändringarna avseende det offentliga uppdraget skall detta ha samma om- fattning som . Detta medför att varje minskning av kostnaderna eller förbättring av kvaliteten till samma kostnad innebär en effektivitetsvinst och varje ökning av kostnaderna eller försämring av kvaliteten vid sam- ma kostnad innebär en effektivitetsförlust. Kapitel 11 behandlar förslag avseende förbättrad administration av den gemensamma fiskeripolitiken, kapitel behandlar 12 förslag avseende Un- dersöknings och FoU-verksamheten och kapitel 13 behandlar organisato- riska förslag. I det följande behandlas förslagen per organisat orisk enhet. Utredningens förslag innebär förstärkningar avseende det långsiktiga policyarbetet, att rutinerna i det kortsiktiga förhandlingsarbetet stärks, att beställar- och utvärderingskompetensen stärks samt att en person speciellt arbetar med nationella fiskefrågor. Redan nu är dock fiskeen- hetens kapacitet ansträngd. Fiskeenhetens resurser har utök- ats med en medarbetare och EUI-kansliet har rekryterat en medarbetare med särskild inriktning mot fiskefrågor. Förstärkningarna vid departe- mentet har inte tillkommit som en följd av utredningen utan i det normala planeringsarbetet. Utredningens förslag kan motivera ytterligare resurs- förstärkning. Vid ingången av 1997 fanns 8 årsarbetskrafter och vid ut- gången av 1997 finns 9 årsarbetskrafter vid fiskeenheten. En ytterligare förstärkning med en årsarbetskraft skulle innebära att departementet an- vänder 11 årsarbetskrafter för fiskefrågor. har kostnaderna ökat med ca . Utredningens förslag avseende ny ledningsform för kom- mer att medföra kostnadsbesparingar i form av att kostnaderna för sty- relsen bortfaller. Å andra sidan kommer det intensifierade samarbetet med departementet att medföra ökade kostnader. av ny ledningsform bör inte åläggas besparingar men inte heller tillskott. Inom bör den långsiktiga analyskapaciteten stärkas vil- ket medför att resurserna utökas med 4-5 årsarbetskrafter. Förändringen uppvägs emellertid av att utredningsavdelningen läggs ned. Inrättande av analysenheten kan därför utföras utan kostnader för stats- kassan. resurser för att bistå regeringen i förhandlingsarbetet bör stärkas. Även delaktighet i fiskets handelsfrågor bör stärkas. Dessa två förändringar innebär att kan behöva ett visst resurs- och kompetenstillskott. Genom de föreslagna organisations- förändringarna och pågående omstruktureringar inom verket anser ut- redningen att det till stor del är en rekryteringsfråga hur förstärkningen kan tillgodoses. Genom organisationsförändringar m.m. kommer det att krävas en ny avdelningschef för resursavdelningen för resurser, utredningens förslag bör även leda till en stramare intern planering och resursfördelning. Dessutom har fiskeenheten vid departementet stärkts och EUI-kansliet stärkts med resurser som kan underlätta förhandlings- arbetet. Förhandlingsarbetet medför dock genom upprepade resor stora ansträngningar för personalen och det behövs en säkrad återväxt av per- sonal. bör vid genomförandet av organisationsförändringen särskilt tillse att det finns tillräckliga resurser med förhandlingskapacitet. Detta bör i första hand ske genom omfördelningar av arbetet inom men kan under ett övergångsskede kräva ett resurstillskott på c:a en årsar- betskraft. När det gäller strukturstöden föreslår utredningen i kapitel 11 vissa förbättringar. Dessa medför en bättre effektiviteten men inte några extra kostnader för . En fiskerikontroll enligt utredningens förslag får två direkta konsek- venser. För det första att vissa frågor som utförs av SCB hämtas hem till och för det andra medför hamnkontrollen ett re- kryteringsbehov inom på 18 personer. Det första förslaget finansieras med medel som används för att köpa tjänsten från SCB. Det andra förslaget medför ett kostnadstillskott på . Det är utredningens uppfattning att dessa medel bör överföras från som därmed får en minskad budget för fiskerikontroll. Med en sådan upplä ggning skulle förändringar avseende organisation av kontrollfrågorna inte medföra någon ytterligare kostnad för statskassan. För att inte effektivitetsförluster skall uppstå är det mycket viktigt att och kommer överens om en ambitionsni- vå för övrig kontrollverksamhet samt att förbättringarna avseende data- systemet genomförs och att etableringen av kontrollorganisationen i hamn snabbas upp. När det gäller datasystemet har redan 426 inom fiskeriadministrationen SOU 1998:24 erhållit tillskott i budgeten och från EU. När det gäller uppbyggnaden av kontrollorganisationen bör tillförsäkras medel för en över- gångsperiod tills dess frågan om överföring från är löst. Detta innebär att kan frågan lösas års budget be hövs inget resurstillskott från statskassan. Förslagen avseende undersöknings- och FoU verksamheten medför att ges ett resurstillskott i syfte att förbättra kvaliteten på de undersökningarna. Resurstillskottet beräknas till av Havsfiskelaboratoriets nuvarande budget vilket innebär c:a 1 miljon kro- nor. Övriga förslag avseende avvägningen mellan olika ämnesområden och forskningsnivåer medför inte några direkta kostnader utan är en frå- ga för ledningen att hantera inom ramen för verksamheten. De organisatoriska förändringarna avseende laborato- rier medför en direkt kostnadsbesparing i de fall läggs ned med c:a för uteblivna hyreskostnader. Kontraktet löses först vilket kan medföra att kostnader uppstår om väljer att lösa kontraktet tidigare. Om minskar sitt enga- gemang i medför detta inte några direkta besparingar efter- som den kompetens avseende laxfrågor som har där inord- nas inom verksamheten vid den nationella avdelningen. Om någon be- sparing ska kunna göras avseende en nedläggning av Kustlaboratoriet och flyttning av verksamheten är beroende av om nuvarande lokaler i och räcker till eller inte. Uppdragsverksamheten bör dock även vid överföring till annan huvudman vara självfinansieran- de och inte medföra att ytterligare resurstillskott krävs. Sötvattenslabo- ratoriets nuvarande kontor i bör överförs till vilket medför kostnadsbesparingar avseende hyran. Å andra sidan kan utred- ningens förslag avseende Kustlaboratoriet och utredningskontoren med- föra att vissa data måste upphandlas som komplement för att kunna ut- veckla RASKA-databasen. Utredningen räknar med att förändringarna avseende laboratorierna och utredningskontoren inte medför ökad kostnader men däremot kvali- tetsförbättringar. Förändringarna skall enligt utredningens uppfattning utföras inom nuvarande budgetramar. En uppföljning av kostnaderna bör göras då den nya organisationen har genomförts. De förändringar som utredningen föreslår avseende den nationella fiskeripolitiken medför inte några ytterligare kostnader.