sou · GMB3108 · 1999-01-01 00:00:00 — Som efterfrågestyrd verksamhet kan i viss mån betraktas IAG:s roll som referensfunktion för andra delar av departementet i olika frågor. IAG har nära kontakter med universitet och forskningsinstitutioner, andra länders analysavdelningar, internationella institut, m.fl. En analysfunktion av IAG:s typ bör enligt departementet vara av begränsad storlek. är sju personer inkl. en assistent knutna till IAG. SOU 1998: 108 IAG har behov av resurser i form av dels riklig input av information, dels kvalificerad personal som förmår behandla informationen på ett adekvat sätt. Sekretariatet för ekonomi, samordning och utveckling Försvarsdepartementets Sekretariat för ekonomi, samordning och utveckling (ESU) biträder departementsledningen och andra arbetsenheter inom departementet. ESU:s ansvarsområde delas in i två verksamhetsgrenar, nämligen ekonomi- och samordningsfrågor respektive uppföljning, analys och utveckling. Den förstnämnda verksamhetsgrenen avser analyser när det gäller ekonomiska ramar och ramberäkningar, samordning av budgetarbetet såsom budgetproposition, ekonomisk vårproposition, regleringsbrev samt övergripande kommittédirektiv. Verksamhetsgrenen utveckling omfattar metoder och metodstöd främst beträffande planerings- och ekonomisystem, finansiell styrning och ekonomisk uppföljning, organisationsformer, mål- och resultatstyrning, utformning av budgetproposition, regleringsbrev och årsredovisningar, utnyttjande av revisionens resultat samt övergripande utvecklingsarbete avseende ekonomisystem, finansiering och kontroll. Särskilda analysinsatser görs i samband med beredningsarbetet inför större försvarsbeslut. Sekretariatet omfattar sju handläggare – i huvudsak ekonomer – samt en assistent motsvarande halvtid. I samband med interna omorganisation upphörde Sekretariatet för långsiktigt analysarbete (LAS) som inrättats 1990. LAS uppgifter ingår från i departementets nya Samordningskansli. En anledning till förändringen var att LAS inte tillräckligt var anpassat till sakenheternas behov av analyser och att enheterna inte hade tillräcklig kunskap om vad LAS kunde biträda med i fråga om analyser och utvärderingar. I syfte att stärka inslagen av analys, uppföljning och utvärdering vid departementets tre sakenheter (socialförsäkring, individ- och familje- omsorg, hälso- och sjukvård) har särskilda analyssamordnare utsetts inom enheterna. Dessa har till uppgift att stödja och utveckla analys-, SOU 1998: 108 uppföljnings- och utvärderingsarbetet vid enheten. Däri ingår ansvar för utvecklingen av det statistiska underlaget för analyserna inom enhetens arbetsområde samt för att utveckla metoder och modeller som kan användas i analysarbetet. Analyssamordnarna fungerar som brygga mellan enheterna och analysgruppen i Samordningskansliet. Samordningskansliet har till uppgift att ge stöd och service åt departementsledning och sakenheter. Häri ingår att svara för samord- ning av uppföljnings- och utvärderingsarbete samt statistik- och informationsförsörjning, att samordna utredningsarbetet inom departe- mentets verksamhetsområde samt att ge allmänt metodstöd när det gäller sakenheternas utrednings- och analysarbete. Vidare ska kansliet särskilt följa den nationella och internationella välfärdsutvecklingen, samordna och tillsammans med sakenheterna utveckla välfärdsstatisti-ken samt stödja enheternas arbete med att ta fram och utveckla statistiskt underlag, metoder och modeller för analys-, uppföljnings- och utvärderingsarbete. Arbetsuppgifterna vid sakenheterna och Samordningskansliet benämns analysfunktionen. Genom denna har skapats ett ökat medvetande om behovet av analyser som enheternas analyskompetens har stärkts. Arbetet omfattar bl.a. frågor om analysmetodik, konsekvens- beräkningar med hjälp av datamodeller samt metoder för uppföljning och utvärdering. Vidare ingår i uppgifterna att biträda departementsledningen och sakenheterna med statistiska beräkningar och analyser samt förmedla uppgifter om frågeställningar inom funktionens kompetensområde, såsom välfärdsfakta, samhälls-ekonomiska och fördelningspolitiska frågor. Analysfunktionen kan också ta fram prognoser. Dess arbete styrs i mycket stor utsträckning genom uppdrag från sakenheterna. I analysfunktionen på sakenheterna ingår att: ·stödja utvecklingen av analyskompetensen hos handläggarna på enheten, medverka i internutbildning och instruktion när det gäller analysmetodik och tillämpning av metoder och modeller ·hålla sig väl informerad om behovet av statistiskt underlag, analyser och modeller på enheten ·skapa goda kontakter med underställda myndigheter i dessa frågor, gå igenom och förmedla statistik och analyser som tagits fram hos myndigheterna samt aktivt medverka vid formulering av beställningar av statistiskt underlag och analyser till dessa ·biträda enheten med framtagning av statistiskt underlag samt utföra utrednings-, analys- och beräkningsarbete ·medverka i enhetens utveckling av prognosmetoder och beräkningsmodeller att utnyttja i prognosarbetet SOU 1998: 108 ·bevaka och vid behov samordna rapporteringen av data inom enhetens ansvarsområde till EU och internationella organ samt följa den nationella och internationella utvecklingen i fråga om analys- metoder och statistiskt underlag. Analysfunktionen består av sju personer inkl. en assistent, varav tre från sakenheterna. Handläggarna är nationalekonomer och statistiker. Departementet ger uppdrag också t ill myndigheter, främst () och (SoS), i reglerings- brev eller särskilda beslut. RFV svarar för en stor del av departementets analysbehov. Undantagsvis anlitas forskare vid högskole- och universitetsinstitutioner liksom konsulter. Kommittéer anlitas normalt inte för analysarbete med samhällsekonomisk inriktning. Som fördelar med en analysfunktion inom departementet fram-hålls främst dels att inte vara alltför beroende av myndigheternas analysverksamhet, dels tillgången till egen expertis som kan granska och värdera vad myndigheterna redovisar, dels närheten till egen analyskompetens då det är fråga om att snabbt kunna redovisa analysresultat. Vid sidan om analysfunktionen finns inom en informell idé- och diskussionsgrupp, den s.k. Samhällsekonomiska gruppen, som behandlar bl.a. analys- och utvärderingsfrågor inom departementets ansvarsområde. Departementet organiseras i fyra sakenheter: Kommunikationsenheten, Affärsverksenheten, Infrastrukturenheten och Vägtrafikenheten. Någon samlad analysenhet som svarar för hela departementets behov finns inte. Långsiktigt analysarbete inom departementet förekommer främst inom Infrastrukturenheten. I den mån analyser eller utredningar i övrigt utförs vid departementet är de beroende av kompetens och möjligheter hos enskilda personer. De statliga bolagens analys- och utrednings- resurser tas inte i anspråk av departementet i direkta uppdrag. Uppdrag läggs däremot på myndigheter under departementet dels som regeringsuppdrag, antingen i regleringsbrev eller som särskilda uppdrag, dels avseende mindre utredningar fortlöpande. Även privata konsulter kan ges uppdrag men då i första hand avseende teknisk utformning eller något avgränsat område. Kommunikationsenheten replierar i stor utsträckning på avseende utredningar och analyser. Infrastrukturenheten lägger ut uppdrag på , , och i viss mån på , . ansvarar för prognoser och statistik inom Väg- och transportområdet. 122 Bilaga 3 SOU 1998: 108 har även ansvar för statistik avseende telekommunikationer och IT överförts till . anlitades som detta år lades ned. uppgifter var t ill förvaltningsinriktade och till utfördes sektorövergripande analyser inom infrastrukturområdet. Dessa avsåg bl.a. långsiktiga bedömningar av samhällsekonomisk art inklusive avvägningar mellan olika trafikslag. De olika myndigheterna, , , och bidrog med sina analyser och analyser var främst övergripande och sådana som inte naturligen föll inom någon annan myndighets ansvarsområde. De omfattade samtliga trafikslag samt infrastruktur. Då lades ned infördes i dess ställe en enhet inom departementet för långsiktig planering. Enhetens uppgift skulle i princip omfatta samordnad investeringsplanering och de planuppgifter som handhafts av . Statistik och prognosverksamheten överfördes till VTI. Efter valet lades dock enheten ned efter att ha varit verksam endast . Istället infördes som endast omfattar två trafikslag, järnväg och vägar. En delegation infördes, Delegationen för prognos och utveckling, DPU, vars uppgift huvudsakligen avsåg den statistik- och prognosverksamhet som tidigare överförts från till VTI. Därmed renodlades åter VTI som operativt instrument för vägfrågor, forskning och kunskapsuppbyggnad. 1995 ombildades DPU till med ytterligare uppgifter. Den omfattande kommunikationsutredning (kommitté) som tillsattes 1995, KOMKOM, efterfrågade kompetens ytterligare. växt från 5 anställda 1995 t ill över 20 anställda 1998. behovet av kompetens, vid sidan av den som innehas av sektormyndigheterna, för analys och utredning. De fyra stora trafikverken har sektorsansvar för sina områden och med detta ansvar följer att vissa långsiktiga analyser per trafikslag ska utföras. SIKAs uppgift är att från ett sektorövergripande perspektiv utföra långsiktiga analyser. Departementet, , , , och bildar en gemensam planeringsgrupp, SAMPLAN. Under SAMPLAN finns ett antal arbetsgrupper. för pr ognosmodeller, planarbete m.m. ansvarar för statens spåranläggningar inklusive planering, projektering, byggande, underhåll och drift. Verket har ett sektorsansvar SOU 1998: 108 för hela järnvägstransportsystemets effektivitet, tillgänglighet, framkomlighet, trafiksäkerhet och miljöpåverkan. Utredningar utförs avseende infrastruktur m.m. där samhällsekonomiska analyser kommer in som en aspekt. är ett affärsdrivande verk som ska främja utvecklingen av den civila luftfarten och som har vissa myndighetsuppgifter på trafikområdet. Verket har sett över sitt strategiska arbete och har i samband därmed utfört en strukturöversyn. De övergripande verksamhetsmålen har omformulerats. Regeringen föreslår i budgetpropositionen 1998 två nya mål för verksamheten. I verkets sektorsansvar ingår nu att utföra långsiktiga analyser avseende flygtrafikområdet. verksamhet avser farleder, lotsverksamhet, sjöräddning, isbrytning samt sjökartering. Det finns en särskild stab för Närings- och sjöfartspolitik. Verket utför bl.a. utredningar avseende sjöfartsnäringen och konkurrensfrågor. är ansvarig myndighet för frågor som rör väghållning och vägtrafik. sektorsansvar omfattar hela vägtransportsystemets miljöpåverkan, trafiksäkerhet, tillgänglighet och effektivitet samt frågor som rör väginformation, forsknings- och utvecklingsverksamhet m.m. utför analyser och utredningar avseende infrastruktur för vägar. I dessa utredningar och även i andra typer av utredningar förekommer kalkyler och samhällsekonomiska bedömningar. ska bl.a. svara för övergripande bedömningar av samhällsekonomiska och regionalekonomiska effekter av transport- och kommunikationssystemen. ansvarar även för den officiella statistiken inom transport- och kommunikationsområdet. Verksamheten är organiserad i två verksamhetsgrenar, Samordning och utveckling samt Kommunikationsstatistik och nulägesbeskrivningar. Antalet anställda uppgår 1998 t ill drygt 20 personer, varav tre huvudsakligen arbetar inom området Kommunikationsstatistik och övriga med nationell infrastrukturplanering. Budgeten omfattar 37 m iljoner kronor. Finansieringen sker helt med anslag. Departementet utnyttjar kompetens kontinuerligt dels genom de i instruktionen fastlagda långsiktiga uppdragen, dels genom SOU 1998: 108 Tillkommande uppdrag utgör av den totala verksamheten. På detta sätt är en resurs för departementet där institutet håller i det tekniska och planeringsmässiga underlaget, t.ex. avseende styrmedel. VTI har till uppgift att på uppdrag bedriva forskning och utveckling som avser infrastruktur, transporter och trafik. Institutet har också till uppgift att svara för övergripande miljö- och energikonsekvensbeskrivningar inom trafik- och transportområdet. VTI analyserar även pris- styrnings- och regleringsfrågor. Post och utför en ansenlig mängd analyser och utredningar åt departementet, främst för Kommunikationsenheten som svarar för post- och telefrågor samt IT. Detta sker antingen genom uppdrag i regleringsbreven eller under löpande år, även mer informellt. och flera av myndigheterna under departementet har en särställning då det gäller samhällsekonomiska analyser och utredningsarbete. Huvuddelen av det samhällsekonomiska utrednings- och analysarbetet inom statsförvaltningen och för regeringen pågår inom denna sfär. De myndigheter som har utrednings- och analys uppgifter inom ansvarsområde riktar sig mot samtliga sakområden och det är den samhällsekonomiska analysens olika ingående delar som står i fokus för både departementets utredningsverksamhet och dess myndigheters verksamhet. Vid departementet kan hela den Ekonomiska avdelningen anses besitta samhällsekonomisk analyskompetens. Vid avdelningen bedrivs det framåtriktade samhällsekonomiska arbetet och prognosverksamheten för svensk ekonomi. Arbetet med de långtidsutredningar om den svenska ekonomin och den samhällsekonomiska utvecklingen som utförs bedrivs inom avdelningen. Avdelningen har ett tätt samarbete med budgetavdelningen på alla nivåer. Som underlag för arbetet hämtas data in från många olika håll. utarbetar de prognoser som analysarbetet bygger på. Dessa bearbetas sedan i allmänhet vidare, först av Prognosenheten därefter inom avdelningens övriga enheter. Även RRV har varit delaktiga i prognosarbetet. SCB:s roll är att sammanställa utfallet och presentera detta så att uppföljningar kan utföras. har arbetet med de samhällsekonomiska SOU 1998: 108 bedömningsunderlaget tre fokus. ·Inkomstsidan där skatteenhet utför analyser. I detta arbete deltar även RRV avseende inkomstliggaren och SCB som underleverantör t.ex. av inkomststatistik. bidrar med uppgifter avseende betalningsströmmar och även kan medverka beroende på frågans art. ·Totalekonomin som avser bedömningar av utvecklingen på lång sikt bl.a. i långtidsutredningarna. ·Statsfinanserna avser det löpande arbetet med att få utgifter och inkomster att gå ihop enligt budgeten. I detta arbete utförs bl.a. budgetprognoser av RRV som underlag för bedömningarna inom Den löpande uppbörden pr ognostiseras av departementet, inte av RSV. Denna redogörelse ger endast en översiktlig beskrivning av det arbete som utförs inom och är huvudsakligen ägnad att beskriva departementets roll både i det långsiktiga arbetet och i det mer operativa arbetet med samhällsekonomin. är en myndighet (tidigare kommitté) som är knutet till departementet som har till uppgift att initiera forskning och utredningsarbete av särskilt intresse för den ekonomiska politikens utformning. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, är till formen en kommitté under som tillsattes 1981. leds av en ordförande och en styrgrupp sammansatt av forskare och samhällsvetare. har tre anställda. har till uppgift att låta göra studier som kan förbättra underlaget för samhällsekonomiska och budgetpolitiska beslut. Författarna svarar själva för innehållet i sina rapporter. Utredningar har utförts inom samtliga politikområden. Även om kvaliteten på rapporterna kan variera får de ofta stort genomslag. Statskontoret biträder regeringen med underlag för omprövning, effektivisering och styrning av statlig och statligt finansierad verksamhet. Verket biträder även i övrigt departement, kommittéer och arbetsgrupper inom . Detta innebär att Stats kontoret kan utföra uppdrag avseende utredningar, analyser och utvärderingar, även avseende samhällsekonomiska aspekter, för samtliga politikområden. Statskontoret organiseras i fyra uppdragsenheter varav en avser IT-användning och upphandling. Två enheter är organiserade med en kontaktperson för varje departement och med ansvariga för speciella tema/kompetensområden, s.k. uppdragsområden. SOU 1998: 108 ·Utvärdering, styrning och statliga transfereringar ·Statens relationer till kommunsektorn ·Regional samhällsförvaltning och styrning ·Statsförvaltningens utveckling i ett EU-perspektiv ·Avreglering, konkurrensutsättning och utvärdering av offentlig verksamhet ·Statsförvaltningens struktur, styrning och utveckling. effektivisera statens lokalbestånd samt hyressättningen. En översyn pågår av Statskontorets inriktning med avseende främst på hur inslaget av utvärdering ska stärkas. Verket svarar för huvuddelen av den statliga statistikproduktionen. Inom ramen för SCB:s uppdragsverksamhet utförs statistiska unders ökningar och databehandlingar samt konsultationsverksamhet. SCB har till uppgift att med statistik beskriva den svenska samhällsutvecklingen. SCB kan betraktas som underleverantör till övriga myndigheter och även till näringslivet avseende statistik. Myndigheten utför inte själv samhällsekonomiska analyser och utredningar. En ny myndighet inrättas och en organisationskommitté har tillsatts för att myndigheten ska kunna börja verka . Myndigheten kommer att ha de uppgifter inom ekonomistyrningsfunktionen som tidigare låg på RRV. Syftet är att renodla statens ekonomistyrningsfunktion. Den statliga produktionen av ekonomi- och personaladministrativa system och stödtjänster samordnas och integreras i den nya myndigheten. Myndigheten avses arbeta i nära samarbete med . Vissa former av analys- och utredningsverksamhet kan komma att ingå. SOU 1998: 108 RRV liksom de övriga stabsmyndigheterna Statskontoret, Kam- markollegiet, och Statens löne- och pensionsverk var föremål för översyn, en reformerad stabsorganisation. Översynen är inte helt slutförd. RRV får en mer tydlig revisionsroll och revisionens uppdragsverksamhet minskar. RRV har tidigare inom ramen för effektivitetsrevisionen bedrivit analys och utredningsverksamhet avseende bl.a. samhällsekonomiska frågor. Denna inriktning av effektivitetsrevisionen förväntas inte ändras men minska i omfattning. Kontoret arbetar med statlig upplåning och låneförvaltning, in- och utlåning till myndigheter och affärsverk, kreditgarantier och andra finansiella uppgifter. Kontoret gör även pr ognoser över betalströmmar och bidrar på detta sätt till analyser av samhällsekonomin. Verket har inte haft analyskompetens. Analyskompetensen avseende skatter finns inom Ekonomiska avdelning. En utveckling har dock påbörjats i syfte att förlägga mer analyskompetens till . Institutet är ett vetenskapligt forsknings- och utvecklingsorgan med uppgift att följa och analysera den e konomiska utvecklingen inom och utom landet, sammanställa prognoser för den svenska ekonomin samt bedriva forskning i anslutning till detta. Institutet är underleverantör till främst men även till andra myndigheter och till näringslivet. Institutet är uppdelat i olika sektioner med specialinriktningar. utför analyser, prognoser och samhällsekonomiska utredningar, bl.a. stora utredningsuppdrag avseende förberedelserna för införande av en gemensam europeisk valuta, EMU. tar fram statistik och nyckeltalsanalyser i förhållande till kreditinstituten. och samarbetar avseende statistik. SOU 1998: 108 Inom finns inte någon samlad analys- och utredningsenhet. Vid några enheter finns personer med uppgifter avseende utvärdering, ekonomiska analyser och statistik. Till departementet är knutet en forskningsberedning (kommittéform) som startade sin verksamhet 1983. Inom dess ram utförs vissa analyser avseende forskning. Även anlitas av för analyser inom utbildningsområdet. har två huvuduppgifter nämligen dels att svara för den nationella uppföljningen och utvärderingen av skolan, dels att utöva tillsyn över kommunernas skolverksamhet samt att bidra till skolans utveckling. Inom finns tre avdelningar som har uppgifter med anknytning till analys- och utredningsarbete: ·Avdelningen för uppföljning svarar för uppföljning i kvantitativa termer avseende bl.a. elever, lärare, kostnader och betyg. ·Avdelningen för utvärdering svarar för utvärdering av resultat i olika dimensioner såsom kunskaper, elevmedverkan, attityder, vissa utbildningsekonomiska analyser. ·Avdelningen för utveckling svarar för framtagning av kursplaner, betygskriterier m.m. I uppgifter ingår uppföljning och utvärdering av universiteten och högskolornas verksamhet. Verket ska också bevaka och analysera tendenser i samhällsutvecklingen samt främja förnyelse och stödja utvecklingen av kvalitet och pedagogik inom högskolan. Inom verket finns en avdelning för utvärdering och kvalitetsarbete samt en avdelning för bedömning och utredningar. Utvärdering och kvalitetsarbete avser bl.a. rättigheter att utfärda examen och inriktas på kvaliteten i högskolans egna arbete. Uppföljningen avser kvantitativa uppgifter och ekonomiska data där verket har byggt upp en egen databas. Departementet har inte någon samlad enhet för samhällsekonomiskt analysarbete. Resurserna för långsiktigt analys- och utredningsarbete är mycket blygsamma. Inom samordningskansliet för EU-frågor (EUI- SOU 1998: 108 kansliet) pågår en viss uppbyggnad av analyskompetens. Verket har en utredningsavdelning som är uppdelad på fyra enheter: Internationella enheten, Statistikenheten, Företagsenheten och . Av dessa har två mer utredande och analyserande uppgifter. Internationella enheten har bl.a. ansvar för agromonetära frågor samt uppföljning och analyser av utrikeshandelsstatistiken. Statistikenheten ansvarar för samordning av statistiken inom verket och med andra myndigheter samt internationell statistikrapportering. Enheten ansvarar också bl.a. för prisinsamling, indexberäkningar, inkomst- och lönsamhetskalkyler samt beräkningar av den svenska livsmedelskonsumtionen. har inte någon enhet för analys- och utredningsarbete avseende samhällsekonomin. Det finns vissa utredningsresurser inom de olika avdelningarna. organisation utreddes , Fiskeriadministrationen i ett EU-perspektiv (SOU 1998:24). I utredningen föreslås bl.a. att analyskompetens utökas och samlas till en särskild enhet direkt under generaldirektören. Nämndens uppgift är att göra kalkyler och utredningar som belyser den ekonomiska utvecklingen inom livsmedelsområdet. Inom det statistikområde för vilket LES är statistikansvarig myndighet ombesörjs att statistik tas fram i tillräcklig omfattning för att tillgodose kraven på officiell statistik. Nämnden har fem anställda. LES bedriver ett utvecklingsarbete avseende ekonomiska kalkylsystem inklusive att underlätta för att utföra känslighetsanalyser som underlag för beräkning av effekter av ändringar i livsmedelspolitiken. omfattade statistikverksamheten följande områden: registerhållning strukturstatistik, undersökningar strukturstatistik, produktion jordbruk och trädgård, sysselsättning jordbruk, skördeuppskattningar, lantbruksekonomi och prisstatistik. LES utredningar och studier genomförs med hjälp av utomstående experter och med egen personal. I den s.k. Jordbruksekonomiska gruppen behandlas promemorior och rapporter från LES verksamhet. I denna grupp ingår representanter för , , , SCB och Konsumentberedningen. LES produktion kan vara olika omfattande olika år. utfördes två större analyser, nämligen Jordbrukets SOU 1998: 108 anpassning till EU och Sektorkalkyl för svenskt jordbruk 1979-1995. kompetens kan utnyttjas genom uppdrag på samma sätt som övriga universitet och högskolor. Sekretariat för utredning och utveckling (US) biträder departementsledningen och de andra arbetsenheterna med sådant utredningsarbete av främst fördjupad och långsiktig karaktär som behövs för beslut om särskilt arbetsmarknads- och arbetslivspolitikens inriktning. Sekretariatets löpande arbetsuppgifter omfattar ·bevakning, analys och rapportering av det ekonomiska läget och arbetsmarknadsläget ·uppföljning, analys och rapportering av implementeringen av arbetsmarknadspolitiken och de arbetsmarknadspolitiska åtgärderna ·bevakning, analys och rapportering av utvecklingen och arbetsmarknadspolitiken i andra länder