sou · GMB3115d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Anslutningskostnaden är dock hög, och ISDN är inte tillgängligt överallt. Analoga modem används fortfarande i hög utsträckning av distans- arbetare. uppskattade Australian att knappt 2,2 miljoner () hushåll hade dator i hemmet. Av dem som inte hade dator uppgav att kost- naden är för hög. Det är främst högavlönade personer som har dator i hemmet. bedriver forskning om vilka trafik- och miljöeffekter som kan uppnås om fler telependlar. försöker man kartlägga vad det är som hindrar människor från att telependla. 72Enligt statistik från Australian . , , uppger att arbetsgivarens attityder är det största hindret för distansarbete. Det handlar om barriärer, rädsla etc. En huvudfråga i detta sammanhang är arbetsorganisationen. har sju olika regelsystem för arbetsliv och arbetsmarknad, ett nationellt och ett för var och en av de sex delstaterna. har nationella domstolsbeslut fått dessa att närma sig varandra, men alltjämt gäller sju olika uppsättningar regler. ILO- konventioner används för att överbrygga den nationella regeringens grundlagsmässiga begränsningar. Den delstatliga lagstiftningen upphävs om den inte överensstämmer med den nationella. Förhandlingar om kollektivavtal som i förekommer inte. Löner och allmänna anställningsvillkor har i stället främst reglerats genom tvångsvis förlikning eller skilje- dom inför de delstatliga domstolarna eller kommissionerna. Kommissionen avgör löne- och anställningsvillkor genom att slå fast s.k. awards sedan en tvist formellt sett uppstått (vilket den alltså förväntas göra). Lönebildningen blir på så sätt starkt centraliserad, eftersom parterna inte är inblandade och kan anpassa dessa minimivillkor efter lokala förhållanden. En award kan liknas vid ett branschavtal som reglerar rättigheter och skyldigheter för arbetsgivare och arbetstagare. Det finns många olika typer av awards för olika branscher och olika yrkesgrupper. Systemet med awards och central förlikning har länge kriti- serats. Den nya regeringen försöker minska det stora antalet awards genom att mer gå över till individuella avtal. Den nya lagen The Workplace Relations Act 1996 (WRA) uppmuntrar till individuella avtal mellan arbetsgivare och arbetstagare. Bestämmelserna i utgår från att inget skall hindra produktiviteten. var från början mycket detaljerad, men enligt WRA får anställningsvillkoren i arbetet endast regleras på 20 punkter. Det gäller olika ledigheter, typ av anställning, arbetstid, lönesättning etc. Både awards och individuella avtal upphäver annan lagstiftning. Över huvud taget har man haft en mycket detaljerad reglering i , men det pågår en översyn av alla avtal med utgångspunkten att inte reglera något som kan hindra produktiviteten. !USTRALIAN 0UBLIC 3ERVICE (OME "ASED 7ORK )NTERIM !WARD 1994 gäller enbart den offentliga sektorn. Awarden trädde i kraft och var den första i sitt slag i världen. Det är få personer som formellt distansarbetar under awarden, vilket med stor sannolikhet beror på att den är mycket formaliserad och detaljerad. /CCUPATIONAL (EALTH AND 3AFETY !CT 7ORKERS The Occupational Health and Safety Act 1991 och The Workers Compensation Act 1987 omfattar även distansarbetare. Arbetsgivaren är enligt lagen ansvarig för arbets- miljön oberoende av om arbetet utförs på kontoret eller i bostaden. Enligt awarden skall hemarbetsplatsen åtminstone uppfylla de grundläggande kraven på en god arbetsmiljö. Arbetsskadeförsäkringen gäller även vid arbete i hemmet. Men det är viktigt att avtala om var i bostaden arbetstagaren har sin arbetsplats och arbetet utförs. Företag och myndigheter som tillåter distansarbete ger ofta ut informationsmaterial om det i form av riktlinjer etc. Häri beskrivs bl.a. rättigheter och skyldigheter för arbets- givare respektive arbetstagare. Vidare beskrivs vad som gäller i fråga om utrustning och arbetsmiljö i bostaden, säkerhet och tillträde till arbetstagarens hemarbetsplats. Riktlin- jerna omfattar i regel även checklistor och frågeställningar som är viktiga att uppmärk- samma innan distansarbete påbörjas. Det finns även avtal på lokal nivå och på branschnivå om distansarbete. Även dessa avtal är i regel ganska detaljerade. 0ROGRAM PROJEKT OM DISTANSARBETE Den mest omfattande undersökning om distansarbete, och egentligen den enda offici- ella, som genomförts initierades av Roads and Traffic Authority (RTA).74 I första hand ville man undersöka betydelsen av distansarbete för resvanor, produktivitet och arbetstillfredsställelse, men även möjligheten att minska föroreningar och trafikpro- blem. Rapporten visar att antalet resor minskade såväl med bil som med kollektivtrafik. I medeltal minskade telependlarnas resor med kollektivtrafik med och antalet bilresor . Vidare framkommer att produktiviteten ökar och kvaliteten på arbetet blir bättre vid distansarbete. Distansarbetaren kan strukturera sin arbetstid efter behov. Resultaten har motiverat deltagarna till att fortsätta med distansarbete. Dessutom ledde distansarbetet till att de som var kvar på kontoret ökade sin kompetens i och med att de utförde uppgifter som normalt utfördes av distansarbetaren. De lärde sig t.ex. mer om arbetet genom att besvara förfrågningar. De hade också bättre tillgång till gemensam utrustning och kontorslokaler när distansarbetaren inte var på kontoret. 74 Teleworking – a flexible opportunity. Report on Findings. 1993/94. utfördes en telefonundersökning på uppdrag av RTA om tillämpning av distansarbete. Undersökningen omfattade 200 personer i som arbetade hel- eller deltid. Det framgick att av dem distansarbetar regel- bundet och att gör det . Dessa siffror gäller enbart anställda. Vidare kunde man konstatera att det finns en stor medvetenhet om distansarbete – av de tillfrågade kände till distansarbete. påstod att de skulle vilja distansarbeta om det erbjöds av arbetsgivaren. RTA har en handlingsplan med syfte att minska trafiken under . Man skall försöka få människorna i att arbeta hemma, och man kommer att rekommendera skolorna att ta ledigt så länge varar. Greenhouse Gas Emissions (GGE) gjorde 1994 en undersökning av bl.a. resvanor i huvudstäderna i sex av stater. Undersökningen omfattade 1 200 personer, 700 män och 500 kvinnor. har sedan bearbetat materialet för att få svar på frågor som dessa: ·Är kvinnor eller män mera benägna att distansarbeta eller arbeta kortare vecka? ·Vilka är hindren som gör att de inte distansarbetar? ·Spelar formella program någon roll för distansarbete eller inte? Av resultaten framgår att män är mer benägna att arbeta i företag som har formella program om distansarbete. Vidare framgår att av de tillfrågade har telependlat, medan inte ens funderat på att göra det. På frågan varför man inte telependlar uppger att arbetsuppgifterna inte passar för distansarbete. De flesta bedömer att ökningen av distansarbete kommer att vara måttlig. Vidare anser man det troligt att awarden som reglerar distansarbete inom den offentliga sektorn kommer att försvinna. De flesta vi talat med anser att det inte finns några som driver på distansarbete, inte heller staten. Man jämför med , som har lagen om (), och EU som ger stora bidrag till telematikprojekt. Inte heller teknikföretagen i är drivande, vilket de ofta är i andra länder. Många bedömer att antalet egenföretagare och småföretagare kommer att öka, liksom antalet telekontor. kommer man säkerligen att etablera telekontor i mindre orter där personalomsättningen är lägre och kostnaden blir mindre. Informationen kan formaliseras via datorn, och kunderna får information snabbare, vilket kan bidra till personalminskningar på . Nästa steg blir troligen att fler arbetar hemma, för att gå över till att bli uppdragstagare. 75 Work Design For Flexible Work Scheduling: Barriers and Gender Implications. . Brewer, . Det finns en oro både hos fackförbunden och på myndigheter att de dåliga distans- arbetena kommer att bli fler och att polariseringen ökar. Att distansarbeta i stället för att pendla till arbetet kan, enligt , bli intressant i storstadsområden som och – annars inte. Det stora hindret för distansarbete finns i den traditionella arbetsorganisationen; för att distansarbete skall få ett genomslag måste arbetsorganisationen förändras. Enligt de flesta bedömare kommer detta att ta . Analyse af den potentielle udbredelse af hjemmebaseret telearbejde i . Blanpain, R: Legal and contractual situation of teleworkers in the member states of the $ET UDVIKLENDE TELEARBEJDE LO 1998. $ISTANCEARBEJDE &ORDELE OG ULEMPER VED HJEMMEARBEJDSPLADSER. Huuthanen, P: The social implications of teleworking. Consolidated report on Teleworking: Health and safety issues in the member states of Union 2nd draft prepared for Foundation. Informationssamfundets betydning for jobindhold og arbejdets organisering. Naer eller fjern. Slutdokument og ekspertoplaeg fra konsensuskonferencen om telearbejde 2–. 4EKNOLOGIR¥DETS RAPPORT 1997/3. Pennings, F: The social implications of teleworking. Consolidated report on the social security position of teleworkers in the member states of Union prepared 3TATISTIK OM DISTANSARBETE EN L¤GESRAPPORT P¥ UPPDRAG AV .54%+. 3TATUS REPORT ON %UROPEAN 4ELEWORK. 4ELEWORKING IN %UROPE. EIRR (). Blanpain, R: ,EGAL AND CONTRACTUAL SITUATION OF TELEWORKERS IN THE MEMBER STATES OF THE %UROPEAN 5NION 'ENERAL REPORT. Pekkola, J, , A, Zamindar, M: Directions of telework in . Report by the Finnish Experience with . I: Luukinen, A (red). ,ABOUR !DMINISTRATION. 3TATUS REPORT ON %UROPEAN 4ELEWORK. 4ELEWORKING IN %UROPE. EIRR (). 3TATUS REPORT ON %UROPEAN 4ELEWORK. European Commission, DG XIII-B. 3TATUS REPORT ON %UROPEAN 4ELEWORK. European Commission, DG XIII-B. Blanpain, R: ,for the Improvement of Living and Working Conditions. Pennings, F: ,for the Improvement of Living and Working Conditions. Huuthanen, P: ,EGAL AND CONTRACTUAL SITUATION OF TELEWORKERS. the Improvement of Living and Working Conditions. $ISTANSARBETE I &RANKRIKE. , I, ONeill, G: 4ELEFUTURES ! STUDY ON TELEWORKING IN )RELAND 1996. 3TRATEGY FOR !CTION. 3TATUS REPORT ON %UROPEAN 4ELEWORK. European Commission, DG XIII-B. 3TATUS REPORT ON %UROPEAN 4ELEWORK. European Commission, DG XIII-B. Blanpain, R: ,for the Improvement of Living and Working Conditions. Pennings, F: ,for the Improvement of Living and Working Conditions. Huuthanen, P: ,. , Irish Business and Employers Confederation. och , Eireann. , Communication Workers Union. , Information Society Commission. %RFARINGER MED FJERNARBEID I NORSKE BEDRIFTER. Nasjonale informasjonsnettverk (). (1998a). &JERNARBEID !RBEIDSAVTALER OG ARBEIDSRETT. Nasjonale informasjonsnettverk (). (1998b). I: !FTENPOSTEN . )NFORMASJONSHEFTE OM FJERNARBEID. Landsorganisasjonen i (LO). 3P¶RSM¥L OM ARBEIDSMILJ¶LOVEN ANVENDELSE FOR ARBEID SOM UTF¶RES I ARBEIDSTAKERS EGET Kommunal- och regionaldepartement. 4ELEWORKING IN %UROPE. EIRR (). 3TATUS REPORT ON %UROPEAN 4ELEWORKING. European Commission, DG XIII-B. 3TATUS REPORT ON %UROPEAN 4ELEWORKING. European Commission, DG XIII-B. 4HE4ELEWORKING (ANDBOOK. !SSESSING THE IMPACT OF ADVANCED TELECOMMUNICATIONS ON WORK RELATED The Home Office Partnership. Huws, U: 4ELEWORKING IN "RITAIN ! 2EPORT TO THE %MPLOYMENT $EPARTMENT. Huws, U: 4ELEWORKING AN OVERVIEW OF THE 2ESEARCH 1994. .EW INFORMATION COMMUNICATION TECHNOLOGIES AT WORK. -OVING INTO THE )NFORMATION 3OCIETY. Blanpain, R: ,EGAL AND CONTRACTUAL SITUATION OF TELEWORKERS. the Improvement of Living and Working Conditions. Pennings, F: ,for the Improvement of Living and Working Conditions. Huuthanen, P: ,. , och , . , Telework, Telecottage and . Wendy , , Transport and the Regions. 3TATUS REPORT ON %UROPEAN 4ELEWORK. European Commission, DG XIII-B. 3TATUS REPORT ON %UROPEAN 4ELEWORK. European Commission, DG XIII-B. Blanpain, R: ,for the Improvement of Living and Working Conditions. Pennings, F: ,for the Improvement of Living and Working Conditions. Huuthanen, P: ,for the Improvement of Living and Working Conditions. Ullsperger, P, Ertel, M: '.ATIONAL 2EPORT ON 4ELEWORKING (EALTH AND 3AFETY )SSUES IN THE -EMBER 3TATES OF THE %UROPEAN 5NION, PREPARED FOR THE %UROPEAN &OUNDATION. Wedde, P: '.ATIONAL 2EPORT ON 4HE 3OCIAL 3ECURITY 0OSITION OF 4ELEWORKERS IN THE -EMBER 3TATES OF THE %UROPEAN 5NION PREPARED F¶R THE %UROPEAN &OUNDATION Gurstein, P: Planning for Telework and Employment. <http:// <http:///teleworkjobs> Homeworkers – . <http:///LAB/es/homewrke.htm.> The Impact of the Information Highway on the Workplace. <http://strategis.ic.gc.ca/SSG/ih01621e.html.> on The Information Highway and Workplace Issues: Challenges and Opportunities. <http:///doc/e/index.html.> , , /, , , President for Professor , , Professor , Planning, Professor, , Planning, Professor , on , , TeleDynamics , Intercom , Intercom , Advantage Teleworkning, , Public Service Employee Relations Commission, B.C. Professor , , , , Employment Standards Branch, B.C. Corbett, J: State of Telecommuting Program. CWA: on Collective Bargaining. McKenna & Cuneo: Telecommuting and Teleworking: the Legal Implications of the Shift from Workplace to Workspace. Small Business Bulletin. Counting the New Mobile Workforce. 1997 American Internet User Survey, /SVP. <http:// The Americans with Disabilities Act of 1990. <http:///faqs/adaqa.html.> Census Brief, U.S. , Economics and , . <http:///population/www/socdemo/workathome/wkhtab1.html.> Counting the New Mobile Workforce. <http:///programs/btsprod/mobile.html.> The Information Highway: Just Because Doesnt Mean We Know Where , , , Mars 1996. <http:///acces/articles/s-pmokht.htm.> New national survey reports sharp rise in telecommuting. <http:///press/0797/970702.bsa.html#facts> Smart Valley (SVI). <http:// Telecommute , Style. <http:///telework/surveu5.thml.> U.S. <http:// , , County of , Chula , Neighboorhood Telecenter . Hunt, Communications Workers of (CWA/, , Executive director of the Science and . Mokhtarian, Professor . of Civil and Environmental Of Transportation Studies, . , Arbetsmarknadsråd, Svenska Ambassaden i D.C. 'UIDE TO 4ELEWORKING . The Report, Vol. 3, No. Artikel om Call centra. "USINESS 3IDNEY, 16, 1998. !03 (OME "ASED 7ORK )NTERIM !WARD ! 4ELEWORKING A FLEXIBLE OPPORTUNITY 2EPORT ON &INDINGS. Project 1993/94. Brewer, : 7ORK $ESIGN FO &LEXIBLE 7ORK 3CHEDULING "ARRIERS AND ')MPLICATIONS. Research on Telework and Homework in . Work and Family Newsletter 2: , , Community and Public Sector Union , , , Ngaire Hosking, Ondra , , , , , , , Australian J. Pagonis J., Pagonis and Associates, , , , Lylea McMahon, , , , Roads and Traffic Authority , Work Cover , Chamber of Manufactures