sou · GMB353 · 1999-01-01 00:00:00 — Den indikativa beloppsgränsen per affär höjdes och betydelsen av valutaintjäning och sam- finansiering blev inte lika framträdande som . EKN:s helhetsbedömning av en affär blev istället avgörande för om garanti skall lämnas, dvs. man fokuserade på den övergripande återbetalningsförmågan och lönsamheten i affären. Kreditavtal tecknas normalt mellan en bank och låntagaren. Krediten garanteras ofta av EKN, exportören och/eller en bank. Banken överlåter det tecknade kreditavtalet och rättigheterna under EKN-garantin till SEK som finansierar krediten. Banken fungerar som agent för SEK. är ett av staten helägt aktiebolag vars huvuduppgift är att genom riskkapital tillsammans med svenska företag i samriskprojekt medverka till överföring av svenskt näringslivskunnande till bland annat länder i för att främja den industriella och ekonomiska utvecklingen i dessa länder. roll är också att främja ökad svensk affärsverksamhet i samarbetsländerna och att verka som katalysator för svenska tillväxtföretags internationalisering. Stöd kan ges i form av aktiekapital och lån för utveckling av bärkraftiga företag. har utbetalat till ett tjugotal företag i , , , , , och . Företagen är verksamma i en rad olika branscher, såsom läkemedel, papper, flygbolag, sågverk, skogsbruksmaskiner, textilindustri, telekommunikation och television. 6ISSA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER "ILAGA 125 Efter ett regeringsbeslut avsattes för riskkapitalinvesteringar i affärsbanker i de baltiska länderna. Medlen hämtades från vad som initialt avsattes till stöd för de baltiska valutorna. Avsikten var att svenska investeringar skulle hjälpa till att stabilisera kreditmarknaden, som präglats av bankkriser. Verksamheten bedrivs genom () ett helägt dotterbolag till . SFM har som strategi att långsiktigt förvalta sitt aktieinnehav, med avsikt att sälja när kapitalmarknaderna har uppnått en sådan mognadsgrad och likviditet att lokala intressen kan ta över aktieposterna. SFM:s insatser skall bidra till att återställa förtroendet för de lokala bankerna. SFM påverkar affärsbankernas verksamhet, inriktning och etik främst genom de styrelseposter SFM innehar och investeringarna har i flera fall haft en stabiliserande inverkan på bankerna. .ORDISKA INVESTERINGSBANKEN .)" Nordiska investeringsbanken (NIB) ägs av de fem nordiska länderna och har som huvuduppgift att finansiera privata och offentliga projekt. Förutom utlåning inom finansierar NIB internationella projekt. Banken ger då lån till projekt som stödjer den ekonomiska utvecklingen i närområden samt till investeringar i olika delar av världen som är av ömsesidigt intresse för mottagarlandet och för . NIB lämnar vidare garantier för projekt som uppfyller bankens villkor. Den långivning från NIB som kan komma till del har tre komponenter. Den första komponenten är bankens projektinvesteringslån (), som ges till länder med tillfredsställande kreditvärdighet. Det är långfristiga lån som före- trädesvis lämnas till låntagarlandets regering eller en offentlig finansinstitution. PIL-lån kan dock beviljas även utan statsgaranti, i första hand till infrastrukturinvesteringar i den privata sektorn. Den andra komponenten utgörs av särskilda investeringslån för projekt i de baltiska länderna. Härunder återfinns de baltiska investeringslån (BIL), som är en del i de nordiska ländernas 126 "ILAGA 6ISSA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER Medlen kanaliseras främst genom de nationella baltiska investeringsbankerna för lån till små och medelstora företag. Den tredje komponenten i NIB:s utlåning till utgörs av de miljöinvesteringslån (MIL) som NIB lämnar till offentliga miljöprojekt i nordvästra och i . "ALTISKA )NVESTERINGSPROGRAMMET Det baltiska investeringsprogrammet har till syfte att främja fram- växten av små och medelstora företag i de tre baltiska länderna. Programmet administreras av , NIB och Nordiska projekt- exportfonden (NOPEF). I en första fas, 1992–1995, omfattade programmet totalt cirka 105 miljoner ecu i form av tekniskt stöd, riskkapitalsatsningar och lån. En särskilt viktig komponent var upprättandet av en investeringsbank i varje baltiskt land. I den andra fasen, 1995–1999, som innefattade ytterligare medel om cirka 70 miljoner ecu, har såväl det tekniska som det finansiella stödet differentierats. Bland annat har satsningen på specialiserade riskkapitalfonder utvidgats. BIP har haft katalytisk effekt genom att ställt upp med egna medel och genom att länder utanför , främst , lämnat ytterligare bidrag. Programmet, som är en av de största nordiska gemensamma satsningarna i de baltiska länderna och som spelat en viktig roll som igångsättnings- stöd, kommer inte att förlängas ytterligare. I såväl som har de nationella investeringsbankerna fått en ändrad ägarstruktur som är ett tecken på att deras uppgifter gradvis breddats. En diskussion om formerna för avveckling av program- met kommer att inledas efter en utvärdering av BIP . () spelar en viktig roll för länd- erna i . Behovet av utländska lån var stort när utrikeshandeln omdirigerades mot väst, den subventionerade 6ISSA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER "ILAGA 127 energiimporten upphörde och importen från väst ökade. Detta satte betalningsbalansen under tryck i ett läge då det var svårt för län- derna att låna på den internationella kapitalmarknaden. uppgick de totala ut- fästelserna från IMF till de berörda länderna till 41 miljarder US- dollar. Kombinationen av villkorat betalningsbalansstöd och råd- givning påskyndar ländernas ekonomiska omvandling. De villkor som knyts till lånen sänder vidare positiva signaler till kapital- marknaden och investerare om reformviljan i länderna. Medan IMF:s roll som rådgivare även fortsättningsvis är mycket betydelsefull för samtliga länder i regionen, är dess roll som finansiär med direkta bidrag till policyutformningen i enskilda länder viktigast för de länder som befinner sig i ett tidigt skede av omvandlingsprocessen. De mer avancerade länderna lånar nu på den internationella kapitalmarknaden. För närområdet innebär detta att IMF:s utlåning fortfarande fyller en funktion i och , medan IMF mer fungerar som rådgivare avseende utformningen av reformpolitiken i övriga länder. () spelar en viktig roll genom sitt stöd till genomförande av strukturella reformer i , såväl genom råd som långivning. Totalt har banken beviljat lån om till regionen. har prioriterat institutionsbyggande och strukturreformer för att främja den privata sektorn och övergången till marknadsekonomi, vilket inneburit privatisering av närings- livet, modernisering och rehabilitering av infrastrukturen, för- bättrade sociala skyddsnät inklusive pensionsreformer samt åtgärder inom miljöområdet. betraktar dessa prioriterade områden som relevanta för sin verksamhet också . Banken ingår tillsammans med EIB, och sionen i en arbetsgrupp som syftar till att ta fram en strategi för institutionernas rollfördelning och samarbete i kandidatländerna i 128 "ILAGA 6ISSA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER samband med EU-utvidgningen, bland annat vad gäller samfinan- siering av projekt. samfinansierar ett antal projekt i Central- och Öst- med , främst inom energi- och miljöområdet, men även inom den sociala sektorn. finansierar vidare en fond för upphandling av svenska eller lokala konsulter för kort- tidsuppdrag i anslutning till Världsbanksprojekt. Fonden, som administreras av banken, fylldes på senast med och totalt uppgår det svenska bidraget till . har också delfinansierat en konsultfond för den sociala sektorn i de baltiska länderna med . Förhandlingar pågår med det internatio- nella finansieringsbolaget (IFC) om en påfyllnad av den konsult- fond för små och medelstora företag, främst i de baltiska länderna, som tidigare finansierat. %UROPEISKA ¥TERUPPBYGGNADS OCH %"2$ Europeiska återuppbyggnads- och () bildades för att underlätta övergången till öppna, marknads- orienterade ekonomier och främja privata initiativ i de länder i som utvecklas i riktning mot flerparti- system, demokrati och pluralism. Banken är aktiv i 26 länder i och har en årlig utlåning på omkring 2,5 miljarder ecu. Verksamheten är inriktad på lån, riskkapitalinvesteringar och garantier i främst den privata sektorn, men även den offentliga sektorn inkluderas. Utvecklandet av mottagarländernas finansiella sektor och infra- strukturella investeringar tillmäts stor betydelse och dominerar bankens utlåning. beslut om att fördubbla bankens kapital till 20 miljarder ecu. Skälet till kapitalhöjningen var att den ursprungliga kapitalstor- leken förväntades utgöra en restriktion för verksamheten redan vid slutet av . Genom kapitalhöjningen kan öka sin utlåning och intensifiera insatserna i regionen. 6ISSA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER "ILAGA 129 uppgick till totalt 9 miljarder ecu och förväntas uppgå till 14- 15 miljarder ecu . har utarbetat en s.k. graduerings- policy, dvs. utfasning av insatser i de mottagarländer som nått längst i en omvandling till marknadsekonomi. I takt med att de enskilda länderna utvecklas mot mer fullfjädrade marknads- ekonomier skall en utfasning ske kontinuerligt och automatiskt när dessa kriterier tillämpas. Inget av mottagarländer är emellertid aktuella för en sådan process . De omfattande investeringar som den förestående EU-utvidgningen fordrar gör att fortsatt kommer att vara en viktig finansiär i kandidatländerna. %UROPEISKA INVESTERINGSBANKEN %)" Europeiska investeringsbanken (EIB) är för långsiktiga investeringar som främjar integration, utveckling och tillväxt i både medlemsländerna och i flertalet av de länder med vilka EU har samarbetsavtal. av den totala ut- låningen går till länder utanför EU. EIB:s verksamhet i inskränker sig till Phareländerna. Den samlade utlåningen uppgår till 5,8 miljarder ecu. För tidsperioden –2000 uppgår EIB:s utlåningsmandat till cirka 3,5 miljarder ecu. Därutöver har en särskild lånefacilitet om ytter- ligare 3,5 miljarder ecu upprättats för ansökarländerna. Den största delen av EIB:s utlåning finansierar infrastrukturella projekt. En relativt stor andel går även till ramkrediter och industriprojekt. Framöver kommer miljöprojekt att ges särskild prioritet som en del i förberedelserna för ländernas medlemskap. Europeiska investeringsfonden är en till huvuddelen gemen- skapsägd institution som inrättades 1994. Fonden har främst varit inriktad på investeringar i medlemsländerna men kommer att få ökande betydelse för finansiering av infrastrukturprojekt i kandidatländerna, och i synnerhet de som gemenskapen kommer att inleda förhandlingar med. 130 "ILAGA 6ISSA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER Som en av de största och viktigaste finansiärerna av projekt i området har EIB uppnått omfattande sektoriell och landspecifik kompetens. Tillsammans med Sida har EIB varit med att finansiera modernisering och renovering av vattenreningssystemet i . 7 Exempel på övriga aktörer som är en oberoende svensk stiftelse för Öster- sjösamarbete grundades och finns i . Institutet är ett centrum för information om samarbetet i och en plattform för olika projekt. Stiftelsens ändamål är att – såsom ett nationellt och internatio- nellt forum för främst länderna kring – främja samarbete inom områden som kulturutbyte, demokrati, utveckling och för- bättring av kommunikationer, infrastruktur och miljöfrågor samt främja handel och ekonomiskt samarbete mellan . har bl.a. initierat ett omfattande IT-baserat projekt som är ett oberoende forum för nätverksarbete inom Öster- sjöområdet. Avsikten är att det skall bli den viktigaste länken i institutets informationsverksamhet. Man administrerar Nordpraktik Sydost som är en del av det större Nordpraktikprogrammet. Pro-grammet ger yngre anställda från , och Kalinin-grad möjlighet att praktisera i svenska företag. Praktiken kombi-neras med språkundervisning och föreläsningar i ekonomi, sam-hälle och kultur. administrerar också projektet , som är finansierat av Sida. Det initierades i samband med president statsbesök i Stock-holm och ger yngre anställda från ryska företag möjlighet att praktisera i svenska företag. 6ISSA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER "ILAGA 131 Stiftelsen () grundades av sta- ten och sex av de största företagen i . Stiftelsens syfte var att främja kunnandet i om de ekonomiska förhållandena i och övriga . Ett nytt avtal slöts 1994 med staten samt åtta svenska företag. Staten förbinder sig genom det nya avtalet att stödja institutets verksamhet fram till . Verksamheten är främst inriktad på avancerad forskning om omställningsprocessen i . Ett mål är att förbättra stati- stiken i länderna och ÖEI leder flera internationella forsknings- projekt som bland annat syftar till att utveckla databaser för företagsbeteende i samt andra länder i . ÖEI har ett tiotal fast anställda internationella forskare från bland annat , och , samt tar regelbundet emot gästforskare från olika länder i . Institutet arbetar nära flera ledande utbildningsinstitutioner och forskningsinstitut i regionen, i synnerhet i och i de baltiska staterna. Det fyller också en viktig funktion genom att informera näringsliv och myndigheter i om den aktuella utvecklingen i , genom bland annat seminarier och rapporter. Med början leder institutet ett internationellt konsortium som driver RECEP, (), ett forskning och rådgivning i . RECEP är ett av de största enskilda projekten inom ramen för EU:s Tacisprogram. )NVEST IN 3WEDEN !GENCY )3! Delegationen för utländska investeringar i , Invest in , , startade sin verksamhet 1996 och är den centrala myndigheten för investeringsfrämjande åtgärder. På vissa av de prioriterade utlandsmarknaderna skall bedriva verk- samhet genom egen utlandsrepresentation. Verksamheten finan- sieras dels från anslag, dels med bidrag från s.k. partners i projekt- 132 "ILAGA 6ISSA MYNDIGHETER OCH ORGANISATIONER De övergripande målen för ISA:s verksamhet är att utländska företag genomför nyinvesteringar och nyetableringar i samt samverkar med svenska företag i landet. har bland annat genomfört studier och analyser av markna- derna i . Senast presenterade i rapporten i the Baltic Sea Region.