sou · GMB343 · 1999-01-01 00:00:00 — ansvar för trafiksäkerhetsfrågorna har sin utgångspunkt i bestämmelser i . 3KOLANS UPPGIFTER OCH M¥L Alla barn och ungdomar skall enligt skollagen (1985:1100) ha lika till- gång till utbildning i det offentliga skolväsendet. Utbildningen skall inom varje skolform vara likvärdig varhelst den anordnas i landet. Ut- bildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samar- bete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvarskän- nande människor och samhällsmedlemmar. I utbildningen skall hänsyn tas till elever med behov av särskilt stöd. Var och en som verkar inom skolan skall främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för den gemensamma miljön. Särskilt skall den som verkar inom skolan ·främja jämställdhet mellan könen samt ·aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobb- ning och rasistiska beteenden. För eleverna i , särskolan, specialskolan och sameskolan skall anordnas skolhälsovård. Skolhälsovård får även ordnas för elever i förskoleklass om sjukvårdshuvudmannen och skolhuvudmannen kommer överens om det. Skolhälsovården har till syfte att följa elever- nas utveckling, bevara och förbättra deras själsliga och kroppsliga hälsa och verka för sunda levnadsvanor hos dem. Skolhälsovården skall främst vara förebyggande. Den skall omfatta hälsokontroller och enkla sjukvårdsinsatser. För elever i särskolan och specialskolan skall i skol- hälsovården också ingå särskilda undersökningar som föranleds av de- ras funktionshinder. För skolhälsovården skall finnas skolläkare och skolsköterska. Inom skolans område finns en rad frågor som är viktiga ur hälso- synpunkt, t.ex. undervisningens och skolmiljöns utformning, skolmålti- derna, idrottsverksamhetens innehåll och informationen om alkohol, narkotika och tobak samt om sex och samlevnad. Vidare är de direkta relationerna mellan barnen av stor betydelse. Ett bra kamratskap är ett viktigt kännetecken på en hälsofrämjande skola. Bestämmelser om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg har genom beslut i riskdagen överförts från socialtjänstlagen (1980:620) till skollagen med ikraftträdande (prop. 1997/98:6, bet. 1997/98:UbU5, rskr 1997/98:107). Varje kommun svarar för att barn som är bosatta i och som stadigvarande vistas i kommunen erbjuds förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Förskoleverksamheten skall erbjuda barn fostran och omvårdnad. !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET 77 Skolbarnsomsorgens uppgift är att komplettera skolan och erbjuda barn en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen. Den s.k. sexårsverksamheten som bedrivs inom förskolans ram bildar en egen skolform, förskoleklass, inom det offentliga skolväsendet. Kommunens socialtjänst regleras i socialtjänstlagen. Till socialnämn- dens uppgifter hör att göra sig väl förtrogen med levnadsförhållandena i kommunen, medverka i samhällsplaneringen, genom uppsökande verksamhet främja goda levnadsförhållanden samt svara för omsorg, service, ekonomiskt stöd m.m. skall verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt och under tr ygga förhållanden och med re- spekt för deras självbestämmande och integritet. För äldre människor med behov av särskilt stöd skall nämnden inrätta särskilda boendefor- mer för service och omvårdnad. skall verka för att funktionshindrade människor som möter stora svårigheter i sin livsföring, får möjlighet att delta i samhäl- lets gemenskap och att leva som andra. Nämnden skall vidare med- verka till att den enskilde får en meningsfull sysselsättning och får bo på ett sätt som är anpassat till behovet av särskilt stöd. Kommunen skall inrätta bostäder med särskild service för dem som behöver sådant boende. skall arbeta för att förebygga och motverka miss- bruk av alkohol och andra beroendeframkallande medel. Insatser för barn och ungdom skall ägnas särskild uppmärksamhet. Nämnden skall vidare verka för att barn och ungdom växer upp under tr ygga och goda förhållanden. Nämnden skall i nära samarbete med hemmen sörja för att barn och ungdom som riskerar att utvecklas ogynnsamt får det skydd och det stöd de behöver. Alkohollagen (1994:1738) trädde 1995. Ett nytt system för tillståndsgivning och tillsyn inom alkoholområdet infördes därmed. bildades en ny myndighet, Alkoholinspektionen. Hanteringen av serveringstillstånd för restauranger fördes över från länsstyrelserna till kommunerna. Kommunerna gavs även huvudan- svaret för den direkta tillsynen över efterlevnaden av lagens bestäm- 78 !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET melser om servering av spritdrycker, vin och starköl samt gavs rätten att besluta om återkallelse av tillstånd, varningar m.m. Det främsta motivet för den nya ordningen har varit att kommunerna har den bästa lokalkännedomen och att en överflyttning av tillstånds- givningen ligger i linje med allmänna decentraliseringssträvanden. +OMMUNAL H¤LSO OCH SJUKV¥RD Varje kommun skall enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) er- bjuda en god hälso- och sjukvård åt dem som bor i en särskild boende- form för service och omvårdnad för äldre människor resp. dem som bor i bostad med särskild service till följd av fysiska, psykiska eller andra betydande svårigheter i livsföringen. Varje kommun skall vidare i sam- band med dagverksamhet erbjuda en god hälso- och sjukvård. En kommun får även i övrigt erbjuda dem som vistas i kommunen hälso- och sjukvård i hemmet under förutsättning att kommunen och lands- tinget överenskommit om detta. Kommunen skall planera sin hälso- och sjukvård med utgångspunkt i befolkningens behov av sådan vård, och skall samverka med samhällsorgan, organisationer och privata vårdgivare i planeringen och utvecklingen av hälso- och sjukvården. De flesta kommuner har en ansvarig gor. Verksamheterna är inte lagreglerade utan utgör ett frivilligt åtagande. I nämndens ansvar ingår t.ex. musikskola, bildskola, konsthall, teaterverksamhet, bibliotek och stöd till folkbild- ningsarbete samt idrottshallar, idrottsplatser, , ridhus, turistbyrå och vandrarhem. Kännetecknande för verksamheterna är att de är akti- verande och ger möjlighet till upplevelser, information, kunskap och samvaro. Mycket som ingår är viktigt ur ett hälsoperspektiv. !GENDA TV¤RSEKTORIELLT MILJ¶ OCH H¤LSOARBETE är ett handlingsprogram som antogs vid i . Programmet syftar till att uppnå en hållbar ut- veckling genom att undanröja hot mot miljön, utrota fattigdomen, skydda och främja människors hälsa m.m. Programmet är politiskt och moraliskt förpliktigande och skall genomföras av resp. land. Samtliga kommuner i landet är engagerade i Agenda 21-arbete. Ledningen av det kommunala Agenda 21-arbetet sköts ofta av en led- !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET 79 nings- och styrgrupp med anknytning till kommunstyrelsen. I regel finns också en ansvarig Agenda 21-samordnare placerad direkt under kommunstyrelsen eller dess arbetsutskott. Kommunernas Agenda 21- arbete följs av resp. länsstyrelse som också sammanställer material om insatserna. Kommunernas arbete har framför allt ägnats åt arbete internt med utbildning av den egna personalen och utveckling av miljöredovisningar, miljöpolicy och miljöstyrningssystem. De flesta kommuner förutsattes bli klara med program om Agenda-frågorna . Enligt en enkät som genomförde var av kommunerna klara med sina Agenda 21-dokument och höll på att färdigställa sina program. Agenda 21-arbetet har varit framgångsrikt ur ett ekologiskt per- spektiv men hälsodimensionen behöver utvecklas. Det är av det skälet viktigt att Agenda 21-arbetet och folkhälsoarbetet integreras. 4.2.2Landstingen har ett lagreglerat folkhälsoansvar Landstingen är direktvalda regionala organ med ansvar för hälso- och sjukvård, rådgivning och annat personligt stöd till vissa funktionshind- rade personer, tandvård, vårdhögskoleutbildning i viss omfattning och i många fall kollektivtrafik. Landstingen arbetar också med kultur- och miljöfrågor samt andra regionala utvecklingsfrågor. Redovisningen i detta avsnitt är koncentrerad till landstingens föreb yggande lokala ar- bete genom primärvården och folktandvården. I ett senare avsnitt om regionalt folkhälsoarbete redovisas landstingens samhällsmedicinska insatser resp. folkhälsoaspekter på landstingens övriga regionala verk- samheter. 5PPGIFTER ENLIGT H¤LSO OCH SJUKV¥RDSLAGEN Med hälso- och sjukvård menas enligt hälso- och sjukvårdslagen att medicinskt förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador. Me- dicinskt förebyggande insatser är enligt förarbetena till lagen (prop. 1981/82:97) miljö- resp. individinriktade. Till miljöinriktade insatser hör bl.a. insatser för att fastställa hur kemiska, biologiska, fysiska, sociala och psykologiska faktorer inverkar på befolkningens hälsotill- stånd, liksom hur levnadsvanorna påverkar hälsotillståndet. Individ- inriktade insatser avser bl.a. all verksamhet som har till syfte att upp- spåra hälsoproblem av skilda slag. Som exempel nämns allmänna och 80 !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET riktade hälsokontroller, vaccinationer, hälsoupplysning samt mödra- och barnhälsovård. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Hälso- och sjukvården skall enligt lagen bedrivas så att den uppfyller kraven på en god vård. Det innebär bl.a. att vården skall vara av god kvalitet och tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen samt att vården skall vara lätt till- gänglig. I hälso- och sjukvårdens arbete för att förebygga ohälsa ingår att ge upplysningar till den som vänder sig till hälso- och sjukvården om metoder för att förebygga sjukdom och skada. Landstingen har ett lagreglerat folkhälsoansvar. Varje landsting skall enligt hälso- och sjukvårdslagen erbjuda en god hälso- och sjuk- vård åt dem som är bosatta inom . skall även i övrigt verka för en god hälsa hos hela befolkningen. Vad som sägs i lagen om landsting gäller också kommuner som inte ingår i landsting. skall planera sin hälso- och sjukvård med utgångspunkt i befolkningens behov av sådan vård. Planeringen skall avse även den hälso- och sjukvård som erbjuds av privata och andra vårdgivare. I pla- neringen och utvecklingen av hälso- och sjukvården skall samverka med samhällsorgan, organisationer och privata vårdgivare. Landstingen och kommunerna skall enligt hälso- och sjukvårdslagen medverka vid finansiering, planering och genomförande av kliniskt forskningsarbete på hälso- och sjukvårdens område samt av folkhälso- vetenskapligt forskningsarbete. Landstingen och kommunerna skall samverka med varandra och med berörda universitet och högskolor i den utsträckning som behövs. &¶REBYGGANDE VERKSAMHET I PRIM¤RV¥RDEN Primärvård betecknades före som landstingens öppna vårdverksamhet utanför sjukhusen. Därefter är primärvård likty- digt med en vårdnivå för verksamheter som kan vara såväl offentliga som privata. Primärvården skall som en del av den öppna vården utan avgränsning vad gäller sjukdomar, ålder eller patientgrupper svara för befolkningens behov av sådan grundläggande medicinsk behandling, omvårdnad, förebyggande arbete och rehab ilitering, som inte kräver sjukhusens medicinska och tekniska resurser eller annan särskild kom- petens. I förarbetena till hälso- och sjukvårdslagen (prop. 1981/82:97) framhölls att primärvården bör ha ett huvudansvar för befolkningens hälsa inom ett geografiskt område. Primärvårdens roll i det förebyg- gande arbetet tydliggjordes genom riksdagsbeslut med anled- !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET 81 ning av prop. 1984/85:181. I propositionen betonades att primärvården skall vara basen i hälso- och sjukvårdssystemet och ha ett övergripande ansvar för det lokala hälsovårdsarbetet. Verksamheten skall enligt pro- positionen utgå från såväl ett befolknings- som ett individperspektiv och innefatta lokala hälsobeskrivningar som grund för landstingens behovsbaserade planering, medverkan i samhällsplaneringen, uppsö- kande verksamhet bland s.k. svaga grupper, ansvar för hälsoupplysning på lokal nivå, hälsokontroller samt hälsovård till mödrar och barn. Pro- positionen hade bl.a. och arbeten som underlag. När det gäller betoningen av en aktiv föreb yggande roll för primärvården har även WHO:s hälsopolitiska strategi för – som antogs av och övriga medlemsländer – haft bety- delse. redovisade en analys av primärvården och dess framtida roll i rapporten . I rapporten konstateras att det förebyggande arbetet har utvecklats inom alla nivåer av hälso- och sjukvården men framförallt på primärvårdsnivå. det anknyter i rapporten till och prop. 1984/85:181. Primärvård anges som den basala nivån i hälso- och sjukvården. Primärvården bör enligt rapporten ha följande uppgifter när det gäller att förebygga sjukdom och främja hälsa: ·Kartlägga hälsoproblem och identifiera hälsorisker, riskgrupper och hälsofrämjande faktorer. ·Förmedla kunskap om hälsoläget, hälsorisker, riskgrupper och hälsofrämjande faktorer. ·Initiera och genomföra förebyggande åtgärder internt och externt. ·Delta i samhällsplaneringen. ·Dokumentera och utvärdera folkhälsoinsatser inom det egna an- svarsområdet. Beträffande uppgiften att kartlägga hälsoproblem, m.m., anges att primärvården har breda kontaktytor med befolkningen på områdesnivå och därför god möjlighet att identifiera hälsorisker och riskgrupper. Kunskapen om detta förutsätts registreras och förmedlas för samman- ställning till den samhällsmedicinska enheten på landstingsnivå. För- medling av kunskaper om hälsorisker, m.m., skall enligt rapporten ske direkt till enskilda patienter, till befolkningen som helhet, till lokala politiska organ och till andra sektorer såsom kommuner och statliga länsorgan. Uppgiften att initiera och genomföra föreb yggande åtgärder be- skrivs i rapporten som ett internt resp. ett externt arbete. Till det interna arbetet räknas barn- och mödrahälsovården. 82 !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET parten av alla förskolebarn och har ett tydligt visat värde genom de allmänna och riktade vaccinationer som ges, inriktningen på att minska barnolycksfall samt hälsokontroller för att upptäcka allvarliga och be- handlingskrävande sjukdomar. Även mödrahälsovården, inkl. arbetet med att förebygga aborter och sexue llt överförbara sjukdomar, har en- ligt rapporten visat sitt värde. Till externa uppgifter räknas befolkningsinriktat föreb yggande ar- bete där tar initiativ till åtgärder mot bakgrund av sin kun- skap om hälsoproblem och där projekt genomförs under medverkan av andra aktörer som t.ex. kommuner och organisationer. Uppgiften att delta i samhällsplaneringen handlar om att tillföra väsentliga synpunk- ter beträffande bl.a. planering av skolor, bostäder och trafikmiljöer. Att dokumentera och utvärdera folkhälsoinsatser inom det egna ansvarsom- rådet måste enligt rapporten ägnas mer kraft framöver. Här finns me- todproblem på grund av att insatserna är långsiktiga till sin karaktär. Utvärdering är enligt rapporten knappast en uppgift för primärvården utan bör göras centralt i landstingen. Resultatet skall dock återföras till den lokala nivån. I direktiv till det s.k. folkhälsoprogrammet som antogs av Land- stingsförbundets styrelse , och som Svenska kommunför- bundet senare har anslutit sig till, anges att landstingens uppgifter när det gäller att förebygga sjukdom och främja hälsa sammanfattas av de nämnda fem punkterna. Syftet med programarbetet – som gäller folk- hälsofrågorna i stort och inte enbart primärvårdens roll – är att ge folk- hälsofrågorna en ökad tyngd i den politiska debatten och att stödja landstingen i deras folkhälsoarbete och stimulera till ökat tvärsektoriellt samarbete. Till programgruppens uppgifter hör bl.a. att tydliggöra dagens stora folkhälsoproblem och hot mot en positiv hälsoutveckling, diskutera lämpliga angreppssätt och strategier för olika problem, tydliggöra ansvarsgränserna för olika aktörer och att lyfta fram väl fungerande samverkansprojekt. Programgruppen avses avsluta sitt arbete . 1994/95:195, Primärvård, privata vårdgivare, m.m., fram- hålls att primärvården har en viktig preventiv roll genom att ta upp me- dicinska riskfaktorer som exempelvis högt blodtryck, rökning och olämpliga matvanor direkt med patienterna och genom att medverka i hälsoinformation och vidta andra åtgärder som riktar sig till hela be- folkningsgrupper och särskilt de grupper som löper stor risk för ohälsa. Vidare anförs att det i första hand är genom nära, kontinuerliga och personliga kontakter med primärvårdens personal och genom folkrörel- sers och organisationers aktiviteter och engagemang som människor kan lyckas att bryta ohälsosamma levnadsvanor. Hälsoinformation och kampanjer kan inte enligt propositionen ersätta sådan basverksamhet. !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET 83 &¶REBYGGANDE VERKSAMHET I FOLKTANDV¥RDEN Tandvårdslagen (1985:125) gäller i princip all tandvård, både lands- tingens och de privata vårdgivarnas verksamhet. Med tandvård avses enligt tandvårdslagen åtgärder för att förebygga, utreda och behandla sjukdomar och skador i munhålan. Tandvården skall bedrivas så att den uppfyller kravet på god tandvård. Det innebär bl.a. att vården skall vara av god kvalitet och lägga särskild vikt vid förebyggande åtgärder. Det framhålls i propositionen med förslag till tandvårdslag (prop. 1984/85:79) att det har uppnåtts mycket goda resultat med förebyg- gande åtgärder för barn och ungdom. Detta har uppnåtts bl.a. som en följd av att vården har varit systematisk och regelbundet återkom- mande. Samma förutsättningar anses inte ha gällt för den vuxna be- folkningen. I tandvårdslagen finns ett avsnitt om landstingens tandvård. Det an- ges bl.a. att varje landsting skall erbjuda en god tandvård åt dem som är bosatta inom . Även i övrigt skall verka för en god tandhälsa hos hela befolkningen. Angående denna bestämmelse framhålls i propositionen om tandvårdslagen att landstingens ansvar för samhällsinriktade förebyggande insatser bör omfatta insatser för att kartlägga hur faktorer i den yttre miljön och levnadsvillkoren påverkar befolkningens tandhälsa. I ett föreb yggande perspektiv kan det också vara viktigt att konstatera att landstingen genom folktandvården själva skall svara för avgiftsfri, regelbunden och fullständig tandvård för barn och ungdomar till och med det år då de fyller . För vuxna skall folktandvården svara för dels specialistvård, dels övrig tandvård i den omfattning som bedömer lämpligt. Vuxentandvård är av- giftsbelagd. 4.2.3Samverkan blir allt viktigare Som redan har påpekats framhöll regeringen i prop. 1990/91:175 om vissa folkhälsofrågor att folkhälsoarbetet i ökad utsträckning skall bygga på lokalt deltagande och engagemang, framtagning, sammanställning och spridning av kunskap samt samar- bete över sektorsgränserna. Betoningen av den lokala nivån som bas för folkhälsoarbetet har enligt propositionen successivt växt fram ur bl.a. erfarenheter av förändrings- och utvecklingsarbete på lokal, regional och nationell nivå samt ur den folkhälsovetenskapliga forskningen. 84 !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET SOU 1998:43 6IKTIGA FAKTORER I UTVECKLINGSPROCESSEN Utvecklingen av det lokala folkhälsoarbetet har stötts aktivt av landstingen. Särskilda hälsoplanerare och hälsosamordnare har anställts av landstingen. Utvecklingen har också inneburit en idé- mässig förändring som skapat förutsättningar för kommunerna att bli en allt viktigare motor i ett samordnat folkhälsoarbete. 3 Ett nytt steg mot utveckling av ett lokalt folkhälsoarbete togs då genom projektet inbjöd kommuner, lands- ting, , och Socialsty- relsen till diskussion om hur man bäst skulle stödja lokala hälsofräm- jande och förebyggande åtgärder. var S undsvalls kommun värd för den tredje världshälsokonferensen med deltagande represen- tanter från 120 länder. Parallellt med denna konferens genomfördes en nationell konferens där flera svenska projekt diskuterades och där del- tagarna antog en nationell folkhälsodeklaration. Båda konferenserna har det gemensamt att de ställde dels det praktiska och lokala folkhäl- soarbetet i fokus, dels underströk kopplingen mellan hälsofrågor och miljöfrågor. blev en injektion för ett ökat kom- munalt engagemang i folkhälsoarbetet. Formerna för utvecklingen av det lokala folkhälsoarbetet och samarbetet mellan bl.a. landsting och kommuner växte fram successivt i samband med uppföljningssemina- rier . konstituerades Svenskt nätverk för lokalt folkhälsoarbete. Följande kriterier antogs för deltagande i nätverket: ·deltagande i nätverket skall vara politiskt förankrat ·medlemmarna skall aktivt bidra till nätverkets arbete ·arbetet skall bedrivas tvärsektoriellt ·de lokala insatserna skall dokumenteras och följas regelbundet ·åtagandet skall vara långsiktigt Vidare utsågs en arbetsgrupp och det bestämdes att Svenska kommun- förbundet skulle svara för nätverkets kanslifunktion. För stöd till det lokala folkhälsoarbetet i form av erfarenhetsutbyte, informationssprid- ning och metodutveckling m.m. bildades en samrådsgrupp med företrä- dare för , , och . 3 Avsnittet bygger på . , , , , 1995. Vidare används material från dels Svenskt nätverk för lokalt folkhälsoarbete, dels för folkkhälsoarbete. !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET 85 Syftet med nätverket är att utveckla det lokala folkhälsoarbetet genom att initiera, stimulera och stödja medlemmarna i pågående eller planerat folkhälsoarbete. För utvecklingen av det lokala folkhälsoarbetet har även för folkhälsoarbete haft betydelse. Föreningen bildades genom sammanslagning av två föreningar med anknytning till folkhälsoarbete inom hälso- och sjukvården. (¤LSOR¥D ETABLERAS OCH FOLKH¤LSOPROGRAM BLIR VANLIGARE Utvecklingen av det lokala folkhälsoarbetet har granskats i två under- sökningar. Den ena är utgiven av och bely- ser kommunernas folkhälsoarbete. Den andra gäller samverkan i folk- hälsofrågor mellan kommuner och landsting och är utgiven av och Svenska kommunförbundets folkhälsopro- gram. Den förra skriften redovisas i detta avsnitt och den senare i nästa. Kartläggningen av kommunernas folkhälsoarbete gjordes i samverkan mellan kommunför- bundet genom en enkät till samtliga kommuner. 4 Svarsfrekvensen var , dvs. 248 kommuner svarade. Mer än hälften av kommunerna, 148 stycken (), uppger att de har någon form av tvärsektoriella hälsoråd. 35 kommuner plane- rar att bilda sådana råd /96. Benämningarna på råden varie- rar; 55 stycken kallas hälsoråd, medan 36 benämns folkhälsoråd och 14 stycken samverkansgrupp. Hälsoråden fungerar vanligen som rådgivare och lyder oftast under kommunstyrelsen. Drygt 80 har dock mer än en roll och ca 30 stycken lyder under fler än en instans. När råden är knutna till en nämnd gäller detta oftast kultur- och fritidsnämnden, socialnämnden eller miljö- och hälsoskyddsnämnden. Närmare uppgifter om roller och anknytning framgår av tabell 4.1. Mest representerade i hälsoråden är politiker och tjänstemän från kommunala nämnder/förvaltningar samt tjänstemän från landsting och primärvård. Även representanter från är väl före- trädda i råden. Bland frivilligorganisationerna är idrotts- och gymnastikföreningarna oftast representerade. av hälsoråden består enbart av politiker och av enbart tjänstemän. Närmare uppgifter om hälsorådens sammansättning redovisas i tabell 4.2. +ARTL¤GGNING AV KOMMUNERNAS FOLKH¤LSOARBETE 2APPORT 86 !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET 4ABELL (¤LSOR¥DENS ROLLER OCH F¶RVALTNINGSANKNYTNING +¤LLA &OLKH¤LSOINSTITUTET RAPPORT Uppgifter i övrigt om hälsoråden är att få av dessa har eget kansli () medan dubbelt så många () har en egen budget. 4ABELL (¤LSOR¥DENS SAMMANS¤TTNING SAMTLIGA HUVUDM¤N OCH F¶RE TR¤DARE )NG¥R I H¤LSOR¥DEN Politiker från nämnd/förvaltning Tjänstemän från nämnd/förvaltning +¤LLA &OLKH¤LSOINSTITUTET RAPPORT !KT¶RER OCH ROLLER I FOLKH¤LSOARBETET 87 I 163 kommuner () är en eller flera s.k. hälsosamordnare verksamma med särskilda uppgifter att stimulera folkhälsoarbetet. Häl- sosamordnarna är oftast anställda av trots att deras arbete utförs i kommunen.