sou · GMB383 · 1999-01-01 00:00:00 — 156I sammanhanget utnyttjades äldre, men mycket väl etablerad teori. De omfat- tande utbildningssatsningar som görs på breda grupper i bland annat (), , kan ge underlag för omvär- deringar. 157Cross (1981). ställt så höga krav tidigare, man saknar studievana och har från sin ti- diga skolgång ofta negativa upplevelser av utbildning. Distansundervisning ställer vanligen andra krav på de studerande än den skola många varit vana vid från barndomen. Den mest framträdan- de skillnaden är kravet på egenaktivitet. Den studerande skall i stor omfattning själv reglera tempo i arbetet, själv ta olika initiativ och kan- ske även själv välja visst innehåll. Skillnaden mot annan utbildning inrättad för vuxna är dock egentligen liten. En svensk utredning160 lät genomföra en sökning i olika internatio- nella databaser för att se vad forskningen visat om kortutbildades möj- ligheter att tillgodogöra sig distansutbildning. Man kunde konstatera att det fanns få undersökningar som berörde området. Samma konstateran- de gjordes i en av de mest aktuella översikterna. 161 Den slutsats som drogs på grundval av den internationella litteraturen i ämnet var, att distansutbildning kan användas som en undervisningsmetod för kortut- bildade, men det handlar om att använda den rätt. Några nyckelfrågor som framhölls var att deltagarna i distansundervisning skall göras med- vetna om vad studierna innebär. Det vill säga att de noggrannt introdu- ceras i de särskilda arbetsformer som gäller. Det är också viktigt att man som mindre van studerande påbörjar sin utbildning på rätt nivå. Avhopp från distanskurser motiveras inte sällan med att kursen inte motsvarat förväntningarna vilket, enligt analysen i utredningen, kan tyda på att man gått in i utbildningen på fel nivå. God studievägledning kan således höja kortutbildades möjligheter att slutföra utbildning på distans.162 8.2Kvinnor och män i distansundervisningen och framåt har forskning kring genus varit starkt foku- serad inom distansutbildning. Möjligen är forskningen kring detta mer livaktig inom distansutbildning än inom någon annan utbildningsdo- 161Mills, R. & Tait, A (1996). 162Naturligtvis hade utredaren rätt i att forskning specifikt kring distansutbildning och kortutbildade vuxna i stort sett saknas. finns forskning inom vux- enutbildningsområdet som har hög relevans. Teorier med stort förklaringsvärde kring vuxnas motivation och lärande har utvecklats av bland andra Rubenson (1977) och Boshier (1973). De frågor som rests har gällt såväl förhållanden relaterade till ojämlikhet, som hur könsskillnader kan påverka sätt att studera. samlade 1993 några av världens främsta forskare inom om- rådet till en konferens 163 och året därpå gjorde en av tidskrifterna ett nummer speciellt kring genus-temat.164 Även om forskare från västvärl- den dominerat som författare till artiklar och böcker i ämnet, är det intressant att notera, att många studier med detta tema genomförs i utvecklingsländer. Distansutbildning har givit utbildningsmöjligheter till kvinnor när andra utbildningssystem varit stängda. I vissa länder, låser fortfarande den reproduktiva rollen kvinnorna i hemmet och distansutbildning blir därmed deras enda utbildningsmöjlighet. Förhållandet att det kan gå att förena studier på distans med hemarbete och barnafödande har också lett till att distansutbildning emellanåt framhållits som särskilt lämpad för kvinnor. De begränsningar och rörlighet som hemarbetande kvinnor ofta lever med, innebär inte att de är välrepresenterade i den industrialiserade världens distansutbildningar. Vid Fernuniversität i är ungefär hälften av de kvinnliga studerande heltidsarbetan- de, mot av männen 165. Vid det brittiska är av kvinnorna i aktiviteter utanför hemmet och de flesta av dem heltidsarbetande. I en omfattande studie vid dessa båda institutioner har man visat skillnader mellan studerande kvinnor och män 166. Kvinnorna hade svå- rare att ta sig till samlingar under utbildningar än män. Detta berodde på dels mer omfattande ansvar för hemmet, dels mer begränsad tillgång till bil. Såväl vid den tyska institutionen, som vid den brittiska utnyttjade dock kvinnorna studiecentren i större omfattning än männen. Detta var, enligt forskarna, ett uttryck för att kvinnor och män har olika sätt att förhålla sig till lärandet. De föredrar därför olika metoder i distansut- bildning. Kvinnorna utnyttjade och uppskattade i högre omfattning än män- nen bredden i den service de kunde få på studiecentren. Framförallt uppskattade de möjligheten att få träffa andra studerande. Det var ock- så mycket vanligare bland kvinnor än bland män, att ta stöd av familj och vänner i sina studier. Det kanske mest intressanta utfallet av den undersökningen var, att ungefär lika många män som kvinnor svarade att de kände sig isolerade 164Open Praxis (1994). 165von Prümmer & (1990). 166Kirkup (1990). 82 Studiesituationen SOU 1998:83 i sina studier. Deras olika sätt att samspela med andra verkade alltså inte ha påverkat den upplevelsen. För av männen var känslan av isolering ett problem som påverkade studierna. Nästan dubbelt så många av kvinnorna () svarade detta. Forskarnas slut- sats var att upplevelsen av isolation och de negativa effekterna av det, inte nödvändigtvis hade sitt ursprung i besvärliga praktiska omständig- heter. Upplevelsen hade snarare att göra med ett reellt behov av sam- spel och samvaro med andra. Det har uppmärksamhet riktats mot användningen av informations- och kommunikationsteknik och dess eventuella rela- tion till genus. Flera studier har demonstrerat att datorer och internet som väntat blivit mäns och pojkars domän. Reklam kring datorer riktas ofta till män, 168 studerande kvinnor har sämre tillgång till datorer än män och de datorer de utnyttjar ger sämre möjligheter. Medan män verkar visa ett intresse för tekniken i sig och är beredda att inves- tera resurser i den, har kvinnors intresse främst väckts av motiv hämta- de ur deras liv. Det kan ha varit förändringar på arbetet eller behov av att hjälpa barnen i deras skolarbete. Informations- och kommunikationsteknik har redan inneburit stora förändringar för undervisning och studier i distansutbildning och för- väntningar finns att tekniken skall ge lösningar på flera problem relate- rade till undervisningens praktik. En vanlig erfarenhet från praktiken är att talutrymmet fördelar sig mycket olika mellan kvinnor och män. Män talar större andel av tiden under exempelvis ett seminarium än vad kvinnor gör. Från flera håll har man antagit att skillnader av det slaget skulle suddas ut när kommunikationen går genom tekniken. Antagandet bygger på att de yttre kännetecken som signalerar olikheter mellan kö- nen är synliga vid teknikstödd interaktion. Allt fler studier tyder dock på att förhållandena i virtuella seminarier och liknande ar- rangemang liknar vanliga seminarier i detta avseende.171 Motsvarande erfarenheter finns från studier av användningen internet. 167Kirkup (1992). 168Haddon (1988). 169Kirkup (1993), m fl (1993), (1994). 170Baines (1991). 171Taylor m fl (1993). 172Wylie (1995).) 9 Ensam eller tillsammans med andra 9.1Den informella och den formella arenan Undervisning och studier diskuteras oftast ur utbildningsorganisatio- nens eller lärarens synvinkel. Om vi byter perspektiv och ser det ur den studerandes synvinkel framträder delvis andra mönster. Jag skall i det här avsnittet ansluta till kapitel 6.1, men spegla de begrepp som be- handlades där ur den studerandes perspektiv. Distansundervisning möter den studerande på hennes hemmaplan, på den informella arenan. Studierna är integrerade i hennes vardags- miljö. Som utgångspunkt för sitt lärande behöver hon få stoffet för- medlat och strukturerat. Det kan presenteras av lärare på traditionella vis eller ligga i olika typer av läromedel. Presentationen görs på den formella arenan. Det som sedan förflyttar henne mot förståelse av stof- fet och därmed kunskap är interaktionen med läromedlen, andra männi- skor och med miljöerna kring henne. Vilka bidrar i interaktionen och vilket innehåll har den? Variationsrikedomen är här mycket stor. Hur det faktiskt ser ut i varje enskilt fall beror mycket på olika egenskaper hos den studerande, på hennes livssituation, på stoffets natur och utbildningsorganisatörens sätt att genomföra undervisningen. Den studerandes ålder, vana vid studier och kön ger henne olika personliga förutsättningar för studier- na. Om hon lever ensam eller tillsammans med andra, har arbete, bor nära eller långt från bibliotek, har en vid vänkrets, har studietradition i familjen är exempel på förhållande i hennes sätt att leva, som ger olika konsekvenser för studierna. Ämnesdidaktiker pekar på att olika typer av stoff kräver olika arbetsformer i lärandet. Vissa ramar för arbetet ges av den undervisningsorganisation utbildningsanordnaren valt. I ett försök, att i allt detta finna en minsta gemensamma nämnare, ges i det följande en beskrivning av scenariot för interaktionen. I samspelet med den studerandes nära omgivning skapas de praktiska förutsättningarna för studierna. I familjen och på arbetet löses frågorna kring ekonomi, tid och fysisk plats för studierna. Bland de närmaste måste sådant som barnpassning och olika typer av åtaganden i hemmet organiseras. Familj, vänner och arbetskamrater kan också ge råd inför studierna. När hon arbetar med inläsning och strukturering av stoffet finns aktörerna på den informella arenan i hennes närhet. I familjen, bekant- skapskretsen eller på arbetet kan hon få uppmuntran och stöd och hon kan finna parter att fråga till råds om hon kört fast. På den formella arenan finns studiehandledningar och rådgivningspersonal som kan medverka till att lösa olika uppkommande problem. Att ett mycket väl- utvecklat administrativt stöd finns på den formella arenan har visat sig vara mycket viktigt. Bearbetningen av stoffet genomförs med stöd av handledare, studie- kamrater på den formella arenan och med personer i hennes närhet, på den informella arenan. I samtal med dessa kan hon pröva förståelsen av det hon tagit del av vid lektioner och i läromedel. På den formella are- nan möter hon personer som är väl förtrogna med stoffet och kan ge djup innehållsorienterad handledning, akademiskt stöd. De kan även genom att ge återkoppling till henne, bekräfta om hon utvecklar sitt kunnande i rätt riktning. Andra studerande kan fylla liknande funktio- ner. Om utbildningsanordnaren organiserat studiegrupper eller om stu- derande själva ordnat möten mellan sig, har hon i gruppen ännu en miljö för att pröva sin förståelse. I övningar och diskussioner testas olika tolkningar av det de olika läromedlen tagit upp. Om undervis- ningen skall lämna stor frihet till den studerande att välja tid och plats för studierna, måste mötena med handledare och studiekamrater ske med stöd av olika distansöverbryggande tekniker. Ännu ett sätt att pröva förståelsen är att sätta kunskapen i använd- ning. På den formella arenan kan utbildningsanordnaren tillskapa prak- tikfall och laborationsmiljöer som simulerar verkligheten. I dessa har sedan de studerande möjlighet att testa sina kunskaper. Hur dessa mil- jöer är konstruerade påverkar naturligtvis graden av frihet i studierna. Går de att via olika medier nå när som helst hemifrån blir den stude- rande oberoende. På den infomella arenan finns de verkliga miljöer den stu- derande har tillgång till. Beroende på det stoff som studeras kan olika miljöer göras till testytor. Följer hon en kurs i Barn- och ungdoms- kunskap kan familjen, daghemmet i närheten eller fritidsgården integre- ras i studierna. Där kan hon möta den praktik som läromedlen behand- lar. Rör stoffet något med relevans i hennes arbete, kan arbetsplatsen vara den miljö i vilken hon prövar sin kunskap i tillämpning. Stor betydelse i studierna har uppmuntran och emotionellt stöd. Vänlig och trevlig atmossfär, en klapp på axeln, positiva omdömen om utfallet av studierna eller visad förståelse för svårigheter i studierna hjälper de studerande framåt i arbetet. Behovet av detta varierar starkt med individen. En med stor vana vid studier, känner redan på förhand till den intellektuella och emotionella tillfredställelse, som kommer att infinna sig när arbetet är klart. Den studievane har här ett inre belö- ningssystem som den mindre vane kan sakna. I figuren nedan illustreras det scenario för interaktion som diskuterats. Böcker, TV, Figur 4: Exempel på olika innehåll i interaktiva handlingar i olika kontexter. De olika sammanhangen i vilka interaktionen sker, kontexterna, visas på de två översta raderna i figuren. Interaktionens karaktär och avsikt visas i kolumnen längst till vänster. I de arton fälten inne i figuren ges exempel på interaktionens innehåll eller hur den går till. Modellen betonar två aspekter av innehåll i interaktionen, det admi- nistrativa/sociala och det emotionella stödet som inte så ofta framhålls i svensk distansutbildning. I forskningen om distansutbildning saknas så gott som helt, studier av emotionellt stöd och dess betydelse. Man möts ofta av förgivettaganden, att avgörande för studieframgång är den hjälp studerande kan få med de intellektuella sidorna av studieuppgifterna. För vissa studerandegrupper kan det säkert också förhålla sig så. Per- soner med omfattande studievana, förtrogna med arbetsformer och ut- bildningssystem är troligen främst i behov av kognitivt inriktat stöd. stora grupper i samhället som saknar studievana och som i allt större omfattning förväntas följa långa utbildningar har troligen lika stort be- hov av administrativt, socialt och emotionellt stöd som av hjälp med lärostoffet. Distansutbildning jämförs ofta med en idealtyp av närundervisning. Denna ideala undervisning är måhända inte så lätt att finna i undervis- ningens praktik, men likafullt fungerar den som ett tänkt jämförel- seobjekt. I den undervisningen finns en tät dialog mellan lärare/hand- ledare och studerande. Samspelet mellan dem, den täta dialogen, skapar förutsättningar för lärandet. I den jämför lärare och studerande sina tolkningar av det lärostoff som skall bearbetas och förhandlar om innebörder i det. Självfallet kan denna dialog med de tekniska landvinningar vi har tillgång till genomföras på distans. En begränsning, som ofta fram- hålles när det gäller dialog på distans, är att de mjuka sidorna av mänsklig samvaro inte finns med. Att genomföra dialogerna via ljud- band eller på internet är inte riktigt samma sak som ett fysiskt möte. Modellen som presenteras i figuren ovan för fram ett studerande- perspektiv i distansundervisningen. Den tydliggör det självklara, men sällan utnyttjade faktum, att den studerande finns huvuddelen av sin tid på den informella arenan. Där kan hon lösa många av de frågor som kan uppstå i studiearbetet och utnyttja möjligheter till att praktiskt om- sätta kunskaper. En studerande som är ovan vid studier bör man uppmärksamma på den informella arenan och visa på de möjligheter som finns i hennes närhet. Naturligtvis måste det vara bättre att, när det passar utbild- ningsmålen, låta en studerande utnyttja sin vardag för tillämpningsöv- ningar än att utbildningsanordnaren skapar artificiella tillämpningssitu- ationer. På motsvarande sätt kan man måhända räkna in en del av de andra kompetenser som finns kring den studerande. En risk med att hålla fram detta kan vara att utbildningsanordnarna går på erövringståg och hårdutnyttjar de resurser som finns nära den studerande. 10Flexibla studier och flexibelt lärande 10.1På de studerandes villkor När olika former av distansutbildning började växa fram , togs ett stort steg mot ökad grad av oriente- ring mot den studerande och hennes behov. Utbildningens organisa- tionsformer skulle möjliggöra att studerande kunde bedriva sina studier åtskilda från lärarna. Studierna kom att bli det som i första hand pro- blematiserades, inte undervisningen. I utbildning är studier individ- perspektivet och undervisning organisationens perspektiv på den verk- samhet som skall resultera i lärande. Sätten att arbeta på universitetscampus eller i skolor har setts som mall för hur utbildning skall bedrivas. Distansutbildning har jämförts med sådan riktig utbildning och betraktats som en andrahandslös- ning.173 Lika litet som distansutbildning karaktäriseras av homogenitet, kan de traditionella utbildningsmiljöerna sägas representera en eller ett fåtal arbetsformer. En väsentlig skillnad är dock de traditionella utbild- ningsmiljöernas fokusering på undervisning, respektive distansutbild- ningarnas fokus på studier. i relation till det som skall uppnås ge- nom utbildning, individens lärande och utveckling, är ett fokus på den studerandes studier väl så viktigt som fokus på lärarens undervisning. Lärande är en komplex mental process. Den kan inträffa under vari- erade betingelser, kan uppnås på många skilda sätt och pågår så gott som alltid. Visst lärande är resultat av undervisning och studier. Läran- det är till sin natur flexibelt. Olika ramförhållanden som ekonomi och studerandeantal avgör vil- ka situationer och miljöer ett utbildningssystem kan skapa för lärandet. Effektiva utbildningssystem, effektiva i betydelsen att de maximerar den studerandes möjligheter till lärande, tar individens förutsättningar som utgångspunkt när dessa miljöer skapas. Studierna måste få ske uti- från varje studerandes förutsättningar och integreras i den studerandes liv. Studier som kan karaktäriseras på det sättet är flexibla studier. Begreppet flexibla studier, så som det avgränsats ovan, används sällan i litteraturen om utbildning. Vanligen används i stället flexibelt lärande (flexible learning). Det som avses är dock inte mentala proces- ser som leder till kunskap, utan de betingelser och det arbete, som leder 173 (1996). fram till dessa processer, det vill säga studierna. Den summariska be- greppsutredning ovan visar att fenomenet som diskuteras borde beteck- nas flexibla studier. I det följande används detta begrepp oavsett vad citerad författare utnyttjat för term. Flexibla studier förekommer inte endast inom distansutbildning. I högskolemiljöerna utvecklas i snabb takt nya arbetsformer som bygger på erfarenheter från distansutbildning och de möjligheter de nya tekni- kerna ger. De studerande ges möjligheter att arbeta utifrån egna villkor, stödda av välutvecklade läromedel i varierade former och med kontinu- erligt stöd för studierna. I många fall har även för studierna ovidkom- mande regler och begränsningar lyfts bort. Finns några skillnader kvar mellan distansutbildning och klassisk utbildning när undervisning och studier bedrivs på det sättet? 174 har diskuterat fenomenet utifrån erfarenheter av högre utbildning i . Utbildningssystem som ger förutsättningar för flexibla studier skall tillgodoräkna tidigare informellt lärande och på alla vis underlätta övergången mellan olika utbildningar. Att överföra meriter mellan system kan utgöra exempel på detta, liksom att ge introduktionskurser, som underlättar studiestarten för den studieovane. Sammantaget skall detta öka jämlikhet och öppenhet beträffande antagning till utbildning. Kontrollen över var, när och hur studierna genomförs skall så långt möjligt ligga hos de studerande. Detta innebär att terminstider, sche- man och annan lärarkontroll kan ifrågasättas. medger det att studierna kan bedrivas på olika platser, på arbetet eller i hemmet. Sam- spelet mellan de studerande och med lärarna skall anpassas till mycket olikartade förhållanden, till olika platser, tider och till olika medier. En högskola som arbetar på detta sätt, öppnar sig för samspel med arbetsplatser i organisationer utanför högskolan. Denna typ av öppna utbildningssystem skall även tillåta de stude- rande att plocka samman olika typer av kurser. Grunden för detta skall vara den enskildes behov av studier under hela hennes livslopp. Speci- fikt yrkesfortbildande kurser skall kunna kombineras med mer teoretis- ka. Utbildning har inte sällan byggt på att studerandegr uppen varit rela- tivt homogen beträffande utbildningsbakgrund, nivå på förkunskaper och de studerandes sätt att arbeta i studierna. Sådana antaganden kan inte längre göras när utbildningssystemen öppnas för bredare målgrup- per. Flexibla studier möjliggörs genom att utrymme ges för individuell variation. Varje enskild studerandes behov och hennes sätt att lära måste mötas genom en mångfald olika åtgärder. Det kan gälla allt från studieträning till att ge intellektuell stimulans. 174 (1997). Mest uppenbart är att flexibla studier kräver goda läromedel och välutvecklat tekniskt stöd. När sådana introduceras i traditionella ut- bildningsmiljöer blir skillnaderna till distansutbildning små. anför också i sin diskussion, att rätt använda kan de tekniska hjälp- medlen öka de studerandes nyfikenhet och betona sammanhang. Det hon avser är, att när undervisning och stoff anpassas till Internet, ska- par det nya möjligheter till möten mellan studerande och de- ras lärare. Interaktion kring stoffet kan ske i nya former och arbetet med att bilda kunskap får ett nytt sammanhang. De sista punkterna hon tar upp, för att karaktärisera utbildningssys- tem som ger möjlighet till flexibla studier, rör organisationernas sätt att arbeta. Beträffande det inre arbetet betonar hon vikten av att specialise- ra olika led i utvecklings- och planeringsarbete. För detta behöver man identifiera, odla och utnyttja de kompetenser som finns i organisatio- nen. I det yttre arbetet skall öppenhet råda. Nationell och internationell samverkan skall leda till utveckling av hög kvalitet i arbetet. Som framgår av den tämligen omfattande uppräkningen rör flertalet av hennes beskrivningsdimensioner sådant som har att göra med ut- bildningssystemets sätt att arbeta, dess öppenhet för nya studerande- grupper och för nya innehållskonstellationer i studierna. Detta rör yt- terområdet i den kontext som har att göra med förutsättningar för flex- ibla studier. Nära de studerande finns läromedlen och teknikstödet. 10.2Medier, läromedel och flexibla studier Få läromedel ger förutsättningar för så hög grad av flexibilitet, som de som förekommer i tryckt form. Man kan utnyttja några lediga minuter genom att läsa ett par sidor i en bok och den är enkel att bära med sig. När den studerande väl har tillgång till en bok, kan den studeras när som helst och var som helst. Boken kan utnyttjas för självstudier. I miljön kring den bokläsande kan innehållet tas upp till diskussion och bokinnehåll och den läsandes erfarenheter kan jämföras. Boken och vardagsmiljön ger då bidrag till lärandet. Precis som i exemplet med boken måste alla andra läromedel föras in i olika sammanhang för att lärande skall ske. I undervisning skapas tillämpningsuppgifter och arbetsgrupper som skall bearbeta dem, semi- narier för möten mellan studerande och deras lärare för att diskutera innehåll och exempelvis möten med den praktik i vilken innehållet i läromedlen skall användas. Detta tema har behandlats tidi- gare i detta arbete. Lärande, studier och undervisning har två huvud- Stoff, innehåll skall presenteras och interaktion kring inne- hållet skall inträffa för att lärande skall ske. Över åren har många försök gjorts att integrera interaktionen i läro- medlen så att läromedel skulle kunna ta hand om undervisningen. undervisningsmaskiner och programmerade läro- medel utgjorde exempel på detta. Vad man försökte göra var att skapa kompletta undervisnings- och studiesituationer inom ett läromedel, en lärmiljö som skulle innehålla såväl stoff som interaktion kring stoffet. Huvudproblemet i dessa var att den studerande inte mötte andra att jämföra och diskutera sina intryck med. I läromedlen mötte hon istället svar på på förhand uttänkta frågor och innehållet i texten upprepat på olika vis. Variationen mellan studerande, deras förutsättningar och stu- dieinriktning, är så stor att denna typ av interaktion visade sig vara otillräcklig. Mötet med andra behövs.