sou · GMB3113 · 1999-01-01 00:00:00 — Den innehåller förslag på vad samhället kan göra juridiskt och politiskt. , som sitter i , har i uppdrag av regeringen att se över den lagstiftning som finns på området och att komma med förslag till en lagstiftning som kan skydda konsumenten. Precis som i grannlandet diskuteras i en konsumentlagstiftning. Man skissar på en lag som framför allt kan vara verksam på terapimarknaden och som innebär att den som behandlar en annan människa för någonting måste informera om sina metoder och om de risker som är förknippade med metoderna. Man måste också öppet redovisa metodens namn, dess SOU 1998:113 Internationella erfarenheter 119 syfte och man får inte göra reklam för metoden förrän den är registrerad och godkänd, enligt förslaget. Enligt INFOSECTA borde lagstiftaren resonera så här: "Jag re- spekterar din tro, men inte konsekvenserna av den, till exempel i det speciella hänseendet. Här tar konstitutionen över, här går gränsen. Det som upptar den nu för en av de två anställda, är medverkan i en arbetsgrupp inom skolan som skall ta fram en "sekt- väska", dvs. en väska full med materiel – videor, bilder, pedagogiska hjälpmedel – som skall erbjudas skolorna runt om i landet. Väskan är avsedd att bli ett attraktivt och roligt pedagogiskt hjälpmedel för lärare som vill lära eleverna att tänka kritiskt om nya religiösa rörelser. INFOSECTA har tidigare givit ut en broschyr som distribuerats till skolorna. Förutom information om ämnet finns i broschyren en 25-sidig dagbok, förd av "" en ung flicka som kommer i kontakt med en påhittad grupp. Man får följa Nadjas väg in i gruppen, hennes konflik- ter och upplevelser. avslutas med ett öppet dilemma för fort- satt diskussion: Skall hon lämna eller skall hon fortsätta? 3.6Till försvar för religionsfriheten Religionsforskare och jurister i har på många håll reagerat starkt mot antikultrörelsens stora inflytande i den offentliga debatten och i de utredningar som gjorts. Där antikultrörelsen ser bedragna människor och föräldrar som mist sitt barn, ser forskarna legitima trosuppfattningar med troende och frivilliga medlemmar. Där anti- kultrörelsen ser rörelserna som ett hot mot samhället, ser forskarna dem som en yttring av religionsfriheten. Där antikultrörelsen försvarar individen, försvarar religionsforskarna trosfriheten. Så kan situationen sammanfattas på ett tillspetsat sätt. Forskare som i , vars organisation presenterats i kap. 3.4.3, eller i , i eller J. i , har sett reli- gionsfriheten som hotad av det som de uppfattar som överdrifter från antikultrörelsen och en ogrundad reaktion från samhällets sida. Dessa forskare och många till, är med i ett internationellt nätverk som kallas CESNUR – Centre dÉtudes de Nouvelles Religions eller . Den ledande personligheten i CESNUR är juristen och professorn i religionshistoria i . Organisationen, eller forskarnätverket om man så vill, bildades . Introvigne är VD i organisationen som har sitt hö gkvarter i , . organiserar man stora internationella konferenser. CESNUR ger också ut böcker och skrifter i ämnet nya religiösa rörelser. I har CESNUR en tämligen omfattande verksamhet. Den kanske mest kända boken från CESNUR, "Pour en finir avec les sectes" (ungefär: Hur man blir av med sekterna), levererade en mycket tung och avgörande kritik mot den franska utredningen . I boken nagelfar 12 forskare slutsatser och analys i den franska statens utredning som i stort sett förklarar krig mot nya religiösa rörelser. I boken medverkar professo- rer, jurister och forskare inom sociologi, religionshistoria, juridik, psy- kologi, socialantropologi och historia från hela västvärlden. Författarna företräder ett religionsfrihetligt perspektiv, men resonerar också kring övergrepp och gränser för friheten. Den franska delen av det internationella försöker inta en medlande position i den infekterade och polariserade debatten om nya religiösa rörelser i . Någon större framgång i denna profilering har man inte, utan anses vara en organisation som enbart försvarar rörelserna och är betalda av dem. Något statsunderstöd åtnjuter man inte, men man beskylls för att få pengar från olika nya religiösa rörelser, inte minst Jehovas Vittnen. På samma sätt beskylls praktiskt taget alla aktörer inom fältet för att vara "köpta" eller upp- bundna till olika påstått subversiva eller politiska intressen. -I finns en tradition av intolerans, på den traditionen rider staten, ADFI (se kap.3.5.4) och antikultrörelsen, menar , ledande inom CESNUR i och professor i historia vid Sorbonneuniversitetet i . Vi måste arbeta på att öka vår tolerans. Inom CESNUR är man bekymrad över att ADFI har en monopollik- nande ställning i när det gäller information om nya religiösa rörelser. Samhällets institutioner tycks bara vara intresserade av infor- mation som kommer från dem som lämnat rörelserna, menar man och frågar sig varför det inte är intressant med de aktiva medlemmarnas synpunkter. CESNUR vill få till stånd en mångfald i informationen och debatten om de nya religionerna. Man hävdar att det finns ett tydligt "demokratiunderskott" som genomsyrar hela frågan. Det finns ingen inom CESNUR som försvarar sekter i sig, men man skakar på huvudet åt den för så typiska emotionella to- nen i debatten. Den kamp mot grupperna som förs här, menar man, står i strid med trosfriheten. CESNUR klagar över att personer i organisationen ensidigt blivit stämplade som sektförsvarare bara för att de utövat sitt yrke som advokater åt Jehovas Vittnen i några olika pro- cesser. CESNUR vill få till stånd en större öppenhet i debatten, eftersom attacker från samhällets sida bara leder till att rörelserna stänger sig ännu mer och känner sig hotade. Det är destruktivt att göra listor på sekter, vilket den franska utredningen gjort. Staten erkänner judar, protestanter, katoliker och buddhister, men försöker begränsa friheten för andra religioner. Ledande personer inom CESNUR i menar att antikultrö- relsen diaboliserar de nya religiösa rörelserna och att den använder sig av ord som "maffia", "droger" och annat som har stor genomslagskraft i opinionen. Det går inte att radera ut 30 - 40 000 rörelser från jordens yta, menar han. Det är bättre att försöka förstå dem, menar man på CESNUR. Tillfrågad om övergrepp och andra olagligheter som bevisligen be- gås inom några nya religiösa rörelser, svarar man tveklöst att det finns farliga rörelser som arbetar underjordiskt. Dessa rörelser verkar inter- nationellt och är givetvis ett stort problem som samhället måste ta itu med. Men hur, det är frågan. Det finns inga grupper som i sina doktri- ner säger: "Vi vill döda barn". De destruktiva effekterna är oftast oför- utsedda – de växer fram, utan att någon planerat destruktiviteten från början. är bekymrad över polariteten i debatten: -Om man säger något som inte är emot nya religiösa rörelser då stämplas man som sektförsvarare. Vi vill ha en bred de- batt. var det judarna, nu är det sekterna. Vi måste ta i be- aktande såväl demokratins regler som manipulationen av människor. Faivre och några andra professorer skrev till ordföranden i den franska parlamentariska utredningen och erbjöd sina kunskaper, men de fick inget svar, vilket förvånade dem. I finns ett av världens största bibliotek med litteratur inom området nya religiösa rörelser. Man räknar cirka 10 000 volymer och cirka 200 olika tidskrifter, i början samlade av . sköts av deltidsarbetande volontärer. Böckerna köps in av egna medel, bl.a. statsunderstöd för . Även antikultlitteratur förekommer i som minst en gång besöks av italienska eller av den vanliga polisen, på jakt efter information om rörelser som misstänks för kriminella aktiviteter. organiserar CESNUR en större internationell konferens. Sålunda har forskare mötts i , i , i och . CESNUR:s 12:e internationella konferens går av stapeln under temat: "Religious and spiritual minorities: Towards the 21st centry". CESNUR har också deltagit i stora sociologiska undersökningar om religiositet och trosföreställningar. Problem har förvisso förekommit även i det religionsliberala , säger och pekar på , vars privatskolor blev hårt kritiserade av inspektörer för att ha en på tok för låg kvalitet på under- visningen. Kriminella aktiviteter har förts till rättegång, som t.ex. att företrädare för denna rörelse hällt iskallt vatten på barn i uppfostrande syfte i en friskola. Även skatteflykt har förekommit bland några rörelser som haft kommersiell verksamhet. De flesta rättsfallen kretsar kring Scientolo- gikyrkan, som i har vunnit en lång tvist om huruvida de skall betraktas som en religiös rörelse eller ej. Antikultrörelsens fallgropar, enligt Introvigne: 1.De tror felaktigt att det är möjligt att göra en åtskillnad mellan "religion" och "sekt". Det är omöjligt; både katolska kyrkan och den lutherska har varit sekter. 2.Hjärntvättsbegreppet och talet om mind-control saknar grund. Anti- kultrörelsen påstår att religion är något man utövar av fri vilja, me- dan detta inte skulle vara fallet med sekter, vilket är helt felaktigt. Självklart är man medlem av fri vilja. Totalt sett är på nedgång, konstaterar . formuleras "Next " som påminner om New , men saknar uto- piska formuleringar. Det är frapperande, menar , att de flesta som går med i extrema grupper är personer med en hög position i samhället, med mycket pengar och god utbildning. Svårigheten att förebygga tragedier som m assjälvmord ligger i det faktum att man vet väldigt lite eller ingenting alls om de riktigt farliga grupperna. Detta ligger i sakens natur, eftersom farliga grupper är ljus- skygga. En viktig insats man kan göra, är att samla information och att erbjuda den i katastrofsituationer. Man kan urskilja tre element som – om alla föreligger – kan göra en grupp farlig på så sätt att man mördar eller suiciderar. Om alla tre av följande faktorer föreligger, är läget kritiskt: 1.Världens ände närmar sig eller infaller , enligt gruppens läror. 2.Gruppen har en begränsad eller ingen interaktion med omvärlden – man lever i en alternativ verklighet. 3.Gruppens ledare är allvarligt sjuk (kroppsligt) eller tror sig vara all- varligt sjuk. Introvigne anser inte att staten skall förhålla sig passiv till alla företeel- ser. Han menar att det bör vara olagligt att t.ex. pressa pengar av en människa med hänvisning till att vederbörande kommer att brinna i helvetet om han inte ger av sina pengar till organisationen. Allmänheten bör skyddas för dem som i religionens namn tar betalt för kurser, genom ett konsumentskydd och genom utbildning. Över huvud taget vet man för lite i samhället om religioner och trosuppfatt- ningar, jämfört med t.ex. ekonomi. De flesta rörelserna är beredda att kompromissa om de överlevt sina första år. Jehovas Vittnen har förhandlat med italienska staten och betalt ett pris för att bli accepterade som religion. Mormonerna har givit upp kravet på mångifte osv. Jehovas Vittnens och buddhisternas förhandlingar med italienska staten handlar om att bli erkända som reli- gioner för att därmed komma med på deklarationsblanketten som ett al- ternativ att kryssa för. Eftersom alla betalar skatt till samfunden i Ita- lien, får varje deklarant kryssa för en ruta med namnet på den rörelse han eller hon tycker att skatten skall gå till. På den etablerade listan finns förutom katolicism, protestantism och judendom också Assemblys of God och Sjundedagsadventisterna. Det gäller att anpassa sig eller dö, hävdar . En religion kan inte existera hur länge som helst i marginalen. Antingen dör den eller också överlever den. Och ett sätt att överleva är alltså att anpassa sig. Politiker och allmänhet bör lära sig att separera fakta från fiktion när det gäller rörelserna. Det kanske är viktigare att veta hur en rörelse fungerar än hur många de är? Det är så många fantasier och rykten i gång, så det är kanske inte konstigt att franska staten gjorde sin utred- ning. Men den byggde inte på fakta, hävdar . På samma sätt som CESNUR finns i , och , har sitt FINYAR (Föreningen och Information om Nya Religiösa Rörelser), ett forskarnätverk, och sitt relativt ny- bildade RENNER. , medlem i RENNER är en av de internationella tungviktarna inom religionsvetenskapen. I egenskap av religionshistoriker gav han ut boken . Boken är ett försvar för religionsfriheten och de nya religiösa rörel- serna. Tonen i boken är ganska polemisk och riktar sig mot kritikerna och mot den ofta ogrundade reaktion som följt i rörelsernas spår. anses vara ett tolerant land när det gäller förekomsten av olika minoritetsreligioner. Orsaken kan sökas i att en liberal religions- lagstiftning också förvaltas liberalt och tolerant. En annan anledning till det toleranta klimatet i , menar , är att religionsforskare fått plats i den offentliga debatten på ett helt annat sätt än i . Under har det bedrivits en massiv kampanj mot olika nya reli- giösa rörelser, organiserad av Dialogcentret och dess ledare . Enligt motsvarar Dialogcentret bilden av en sekt med en karismatisk och auktoritär ledare. Denna "religion" har lika stort inflytande över sina medlemmar som den s.k. Moon-rörelsen eller scientologirörelsen, hävdar . Aagaard och Dialogcentret har dominerat debatten och haft statens öra. har, som nämnts, religionsforskare fått en allt mer framträdande plats i debatten kring nya religiösa rörelser. Även om inte tillhör kritikerna av de nya rörelserna, tror han att det mesta av avhopparnas berättelser är sant. De är frustrerade på samma sätt som en person som lämnat ett kärleksförhållande, efter- som det handlar om ett kärleksförhållande, i någon bemärkelse av or- det. Orsakerna till angreppen på rörelserna från utträdarens sida, är att han eller hon vill legitimera sitt utträde men också – viktigare – att le- gitimera sitt utträde inför omvärlden och vinna sympati från andra människor – "se vad de har gjort med mig". noterar också en stor skillnad mellan de avhoppare som varit i kontakt med Dialogcentret och andra. De förra är mycket mera aggressiva mot sina gamla rörelser, medan andra har en mer nyanserad bild av sina forna själavårdare. Enligt råder religionsfrihet, men inte religions likhet. Olika religioner behandlas olika. För att förstå detta måste samhälle och politik involveras i diskussionen. Det starkaste motståndet mot rörelserna i kommer från den politiska högern. Även om skolan i är icke-konfessionell, fungerar grund- skolan i praktiken som kristet förkunnande. Man förväntas undervisa om kristendomen, men inte i kristendomen. Föräldrar har rätt att ta ur sitt barn från religionsundervisningen. Det finns flera kristna friskolor, men också friskolor med bakrund i Hare Krishna-rörelsen, det finns muslimska och judiska skolor och skolor enligt Steiner-pedagogiken. Skolorna godkänds enligt en särskild lag; friskolelagen. Enligt denna kräver staten att allmänna undervisningsmål upprätthålls. Självklart tillkommer då huvudmannens egna föreställningar i undervisningen. 3.7Lagstiftningen kring samfund i några länder Eftersom grundlagar styr religionsutövningen är situationen i de stude- rade länderna i princip densamma. Dock finns det relativt stora varia- tioner i de lagar som reglerar vilka religioner och samfund som kan registreras, vilka förvaltningsrättsliga fri- och rättigheter de skall åt- njuta och vilken rätt de har att förrätta vigslar, uppbära anslag och att benämna sig kyrka. Nedan följer en kortfattad och på intet sätt fullständig översikt av reglerna i några av de länder som utredningen besökt. De nordiska länderna har samarbetat när det gäller staten och religionen och har därför en gemensam rättskultur på området. I definierar dock lagen trossamfund ,och den danska staten har att godkänna eller underkänna religioner i den bemärkelsen att de blir föremål för diskussioner inför den registrering som sker. Detta är ingen lätt uppgift, enligt det danska kyrkodepartementet. kunde den danska staten ge religioner utanför statskyrkan ett formellt erkännande som kyrka eller samfund. Ett sådant erkän- nande betydde att samfundet fick vigselrätt och kyrkobokföringsrätt och dessutom åtnjöt man vissa lättnader i beskattningshänseende. För- utom det judiska samfundet återfinns 11 samfund som fått sådant er- kännande i den kristna huvudfåran. Följande samfund är erkända enligt den gamla kungliga resolutionen: Den reformerade menighed i Fredericia Den franske-reformerte menighed i Den tysk-reformerte menighed i Den ortodokse russiske kirkes menighed i Den norske menighed ved Kong kirken i Den til English Church i hörande menighet Sedan lagändringen 1969 har ingen religiös grupp fått ett sådant erkän- nande. fokuserar man på enskilda präster eller företrädare som kan godkännas och erhålla vigselrätt. innefattar ett sådant till- stånd att gruppen representerar ett "faktiskt religiöst samfund", men det är fortfarande personen, inte gruppen, som lagen fokuseras på. De krav man ställer på rörelser för att de skall föras upp på listan över trossamfund med vigselrätt, är att antalet medlemmar åtminstone uppgår till några hundra personer. Man måste också komma in med en förklaring av vad det är man tror på. När väl kyrkodepartementet har förklarat enskilda präster från samfundet som godkända för att företa vigslar, så tar skattemyndigheterna (skattelättnader) och inrikesministe- riet (uppehållstillstånd) över handläggandet. Ett 70-tal grupper har uppnått denna status. Här återfinns kristna, muslimska och buddhistiska grupper, men också Baháí-religionen, , Hare och andra. Det kan vara av intresse att se hur vitt skilda grupper har accepterats av det danska samhället. Följande grupper har vigselrätt enligt § 16 stk. 1 nr 3 och anses därmed godkända som trossamfund: Den Apostoliske Kirke i Den Nyapostoliske Kirke i Kyrka av Sista Dagars Heliga Karmapa-Trust (buddhister) Den makedonisk ortodoxa kirke Den assyriske östkirke i Sunnataram (buddhister) Bibel & Missions Centret Den koreanske kirke i Yeshuat Tsion, Den Messianske Synagoge i Den rumänsk-ortodokse meninghed i Kristet Sällskap, Nordsjälland Brahama Kumaris Åndelige Verdensuniversitet City Kirke, Herning Bland de grupper som inte accepterats återfinns Familjen, , en asatroende grupp och scientologerna. är sciento- logerna föremål för bedömning, sedan de inkommit med en ansökan om att få vigselrätt och att därmed föras upp på listan över trossamfund som fått denna status. Denna ansökan kommer att orsaka stor debatt i . Ur lagen kan man få fram minst fyra olika kombinationer av erkän- nande i förhållande till gruppens status. Skattedepartementet kan t.ex. själv besluta om reducerad skatteplikt för organisationer som är ideella och allmännyttiga. Sålunda finns det grupper som inte har ansökt om vigselrätt eller som inte accepterats av kyrkodepartementet, men som ändå har skattereduktion. Bland dem finns Transcendental Meditation (vilka inte betraktar sig som religiösa) och Summit Lighthouse. -Vi har inga problem med dem, säger på Kyrko- departementet och syftar på de nya religiösa rörelserna. Han sammanfattar i yttersta korthet den danska regeringens syn på situationen, på följande sätt: -Vi tycker inte särskilt mycket om dem, men vi måste tolerera dem. I styrs etablerandet av kyrkor av två lagar; en och en , då staten skildes från kyrkan. lag reglerar orga- nisationsfriheten. Enligt denna lag har var och en rätt att bilda organi- sationer. Vissa uppgifter (syfte och namn på ansvariga m.m.) måste re- gistreras hos motsvarigheten till . Organisationen blir då en juridisk person och åtnjuter rätt till understöd om det blir aktuellt. Det finns två typer av organisationer; kulturella och kongregativa (samfund). Den förstnämnda typen kan få skattebefrielse, men man kräver att organisationen respekterar den allmänna ordningen - lordre public –- och att allt material, alla mål, skrifter etc. måste vara offentliga. På det sättet respekterar t.ex. inte scientologerna lagen, enligt kritiker i . Man ingår alltså inte i definitionen av kyrka. För att kallas kyrka måste man tillämpa offentlighet. Dessa regler infördes lag, sedan staten skilts från kyrkan. Denna typ av religiös organisation måste godkännas. Inrikesministern kan säga "nej" – något som kan överklagas. Statusen enligt denna lag ger skattebefri- else. Jehovas Vittnen vill ha status som religiös organisation, men efter- som de inte följer lagen i det avseendet att de vägrar värnplikt, blir det svårt för dem att bli godkända. Samfund är en andra typ av organisationer enligt lag. Bl.a. finns Benediktinermunkarnas organisation i denna kategori. Skatt be- talas ej. I gengäld måste allting vara öppet för insyn, även medlemsre- gister, princip- och handlingsprogram o.s.v. Allt som sker i samfundet är föremål för allmän insyn. Organisationen godkänds av konseljen. Alla grupperingar som faller utanför och lagar betraktas som sekter och finns med i den förteckning som den franska utred- ningen innehåller. Situationen i är helt olika den i . Vem som helst kan i princip definiera sin organisation som kyrka och åtnjuter då skattefrihet och andra friheter som finns i grundlagen om tanke- och religionsfrihet. är ett mycket liberalt land när det gäller nya religiösa rörelser. Det är den första paragrafen – den om religionsfrihet – i , the first amendment, som anses göra till ett växthus för olika religiösa rörelser. Den liberala tillämpningen av religionsfriheten ger upphov till en rikhaltig flora av olika religiösa rörelser. Detta är problematiskt enligt vissa amerikanska politiker, eftersom varje diskussion om regler för vad som får kallas religion bemöts med en ryggmärgsres pons: "Vi kan aldrig acceptera lagar eller regler som begränsar religionsfriheten". I förs kampen om de nya religiösa rörelserna till stor del i domstolar. Domstolarna blir här, i större utsträckning än i andra länder, scenen för den samhälleliga kontroversen kring de nya religiösa rörelserna. En mängd frågeställningar inom området har spelats upp och avgjorts inför skranket i . Det är möjligheten att vinna en pro- cess som avgör huruvida en rörelse eller en som känner sig kränkt av en rörelse, vågar inlämna en stämning till domstolen. Det är risken för att behöva betala stora skadestånd som lägger hinder i vägen för en del tidningar att skriva om saken. Den tyska lagen erkänner protestanter, katoliker och ungefär tio ytterli- gare samfund som religioner i form av Körperschaft Offentlichen Rechtes, d.v.s. offentliga sammanslutningar. Nya religiösa rörelser är i formell bemärkelse Verein, dvs. Enligt 4:e paragrafen i GG (Grundlagen) är scientologi- organisationen inte en religion. Den tyska statliga utredningen om nya religiösa rörelser har föresla- git att en konsumentlagstiftning inom terapimarknaden skall konstrue- ras. Utredningen har också föreslagit flera förändringar inom lagstift- ningen (se kap. 3.3.6) Enligt den tyska författningen har staten rätt att ställa en rörelse un- der särskild observation. En sådan observation - beobachtung - är scientologerna föremål för i . I använder man sig av en lag om Anerkänntnis , dvs. godkännande eller erkännande av religiösa rörelser. Enligt lagen finns det 12 erkända religioner i . har scientologer och Jehovas Vittnen ansökt om att bli erkända. En erkänd rörelse får skattebefrielse och får rätt att undervisa om sin religion i skolan. Skattebefrielse åtnjuter redan de grupper som inte är erkända efter- som de anses vara Verein-grupper, dvs. ideella, icke vinstdrivande föreningar. Den italienska har meddelat att sciento- login är att betrakta som en religion. Detta avgörande föll sedan Hov- rätten i i ett rättsfall tidigare hävdat att Scientologin inte kan definieras som en religion. På italienska deklarationsblanketter står ett antal religioner och rö- relser förtryckta. Deklaranten skall kryssa för den rörelse som hans an- del av skatten, som går till understöd för olika religioner, skall gå. Katolicismen får naturligtvis den övervägande andelen val bland italienska deklaranter, men på blanketten finns även Sjundedags- adventister.