sou · GMB3141d3 · 1999-01-01 00:00:00 — .ETTOEFFEKTEN UPPKOMMER SOM SKILLNADEN MELLAN ¥ ENA SIDAN EN DIREKT NEGATIV UTTR¤NGNINGSEFFEKT P¥ PROCENTENHETER OCH ¥ ANDRA SIDAN EN POSITIV EFFEKT P¥ PROCENTENHETER AV ATT L¶NEKOSTNADS¶KNINGARNA PER PRODUCERAD ENHET REDUCERAS 3LUTSATSER OCH N¥GRA REFERENSER ,¥NGSIKTIGA F¶R¤NDRINGAR I DE NOMINELLA L¶NEKOSTNADS¶KNINGARNA KAN ¥TERVERKA P¥ ETT LANDS TILLV¤XT P¥ FLERA S¤TT (¶GA L¶NEKOSTNADS¶KNINGAR F¶REFALLER P¥VERKA SYSSELS¤TTNINGEN NEGATIVT MEN I GENG¤LD PRODUKTIVITETEN POSITIVT $EN H¶JDA PRODUKTIVITETSTILLV¤XTEN KAN I SIN TUR HA EN YTTERLIGARE NEGATIV UTTR¤NGANDE EFFEKT P¥ SYSSELS¤TTNINGEN MEN OCKS¥ EN POSITIV EFFEKT VIA REDUCERING AV L¶NEKOSTNADS¶KNINGARNA PER PRODUCERAD ENHET $EN SAMMANTAGNA EFFEKTEN P¥ SYSSELS¤TTNINGEN ¤R DOCK NEGATIV $EN UNDERS¶KNING SOM H¤R HAR GJORTS MED ETT INTERNATIONELLT TV¤RSNITTSUNDERLAG TYDER P¥ ATT DEN L¥NGSIKTIGA TILLV¤XTEN I SYSSELS¤TTNINGEN MINSKAR MED PROCENTENHETER PER ¥R OM ¶KNINGSTAKTEN I L¶NEKOSTNADERNA F¶RST¤RKS MED PROCENTENHET PER ¥R &R¥GAN OM HURUVIDA NETTOEFFEKTEN P¥ DEN TOTALA EKONOMISKA TILLV¤XTEN AV H¶JDA L¶NEKOSTNADS¶KNINGAR VIA KOMBINATIONEN S¤NKT SYSSELS¤TTNING OCH H¶JD PRODUKTIVITET ¤R NEGATIV ELLER ELLER POSITIV KAN D¤REMOT INTE ENTYDIGT BESVARAS MED HJ¤LP DET INTERNATIONELLA DATAMATERIAL SOM HAR ANV¤NTS I DETTA KAPITEL Hela den föregående analysen har avsett förhållandena i hela samhälls- ekonomin i de olika länderna. När det mer specifikt gäller lönekostnadsut- vecklingen effekter på sysselsättningen inom industrin, har en undersökning gjorts av ekonomerna i Industrins ekonomiska råd (bl.a. redovisad av A. , O. Djerf, E. Kazamaki Ottersten och H. i "Lönekostnadsutvecklingens effekter på sysselsättningen", Ekonomisk Debatt nr 7 1998). Undersökningen har gjorts enbart för och enbart för industrisektorn och med annan metodik. Resultaten kan därför inte direkt jämföras med vad som ovan redovisats. De får emellertid fram att om lönekostnaderna ökar så bortfaller i sysselsättning enbart på grund av att arbetskraftsanvändningen per pro- duktenhet minskar. Härtill kommer en effekt på sysselsättningen genom ett antagande om att produktefterfrågan minskar på grund av att produktpriset (mätt i konkurrentländernas valuta) höjs. Deras resultat, i beaktande av att de begränsat sig till den mer löne- och priskänsliga industrisektorn, torde inte på något avgörande sätt strida mot de slutsatser som dragits i det föregående. Även andra studier tyder på ett negativt samband mellan lönekostnads- ökningar och sysselsättning. Något äldre svensk forskning (J. Pencavel och B. , "The determination of wages, employment and work hours in an economy with centralized wage setting: " i , vol 98, 1988) tyder på att sysselsättningen har högre känslighet för lönekostnadsökningar. Men den åberopade undersök- ningen avser endast arbetare i industrin, för vilka arbetskraftsefterfrågan troligen är mer lönekänslig än för andra grupper. Även undersökningar för och andra länder (refererade i D. Hamermesh, Labor Demand, Prin- ceton N.J. 1993) tyder på att sysselsättningen är väl så känslig för löne- kostnadsutvecklingen som framkommit både i detta kapitel och i de nyss- nämnda svenska undersökningarna. &ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER ) DETTA KAPITEL PRESENTERAS EN KORT GENOMG¥NG AV UTVECKLINGSF¶RLOPPET OCH RESULTATET AV SENASTE AVTALSR¶RELSEN 0RESENTATIONEN BASERAS P¥ EN SAMMANST¤LLNING AV INFORMATION FR¥N PARTERNA UNDER AVTALSR¶RELSENS G¥NG EN RAPPORT OM )NDUSTRIAVTALET I ¥RS F¶RHANDLINGAR UTARBETAD AV DE OPARTISKA ORDF¶RANDENA ,ARS 'UNNAR !LB¥GE OCH 2UNE ,ARSSON EN RAPPORT OM UTFALLET AV AVTALSR¶RELSEN UTARBETAD AV #HRISTINA %UR©N VID +ONJUNKTURINSTITUTET P¥ UPPDRAG AV UTREDNINGEN SE BILAGA SAMT EN RAPPORT OM ¥RS AVTALSR¶RELSE AV 0ER $AHL©N VID 3TATENS &¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITION SE BILAGA +APITLET INLEDS MED EN SAMMANFATTNING I AVSNITT $¤REFTER BESKRIVS DE EKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA OCH L¶NEUTVECKLINGEN SEDAN MITTEN AV TALET I AVSNITT !VSLUTNINGSVIS REDOVISAS I AVSNITT H¤NDELSEF¶RLOPPET F¶RE OCH UNDER AVTALSR¶RELSENS G¥NG OCH UTFALLET AV AVTALSR¶RELSEN 0¥ S¥ GOTT SOM HELA ARBETSMARKNADEN TR¤FFADES NYA RIKST¤CKANDE KOLLEK TIVAVTAL UNDER ) N¤STAN SAMTLIGA F¶RHANDLINGAR LYCKADES PARTERNA KOMMA ¶VERENS OM NYA AVTAL UTAN ATT VIDTA STRIDS¥TG¤RDER 3KILLNADEN MOT DEN SENASTE STORA AVTALSR¶RELSEN ¥R D¥ DET TOTALA ANTALET KONFLIKTDAGAR ¶VERSTEG VAR I DET AVSEENDET STOR $EN NOMINELLA L¶NE¶KNINGSTAKTEN I DE NYA AVTALEN LIGGER L¤GRE ¤N I TIDIGARE AVTAL 4IML¶NERNA BER¤KNAS ¶KA MED PROCENT PER ¥R UNDER TRE¥RSPERIODEN Ó ATT J¤MF¶RA MED PROCENT PER ¥R UNDER TRE¥RSPERIODEN Ó 4ROTS DE I F¶RH¥LLANDE TILL TIDIGARE M¥TTLIGA NOMINELLA L¶NE¶KNINGSTALEN BER¤KNAS REALL¶NERNA PER TIMME ¶KA MED I GENOMSNITT CA PROCENT SAMMANLAGT UNDER TRE¥RSPERIODEN EFTERSOM INFLATIONEN F¶RV¤NTAS BLI MYCKET L¥G 1 )NDUSTRIAVTALET I ¥RS F¶RHANDLINGAR (¤NDELSEF¶RLOPP OCH RESULTAT, rapport överlämnad till . &ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER &LERA FAKTORER BIDROG TILL ATT DE NOMINELLA L¶NE¶KNINGARNA BLEV L¤GRE OCH ATT AVTALSR¶RELSEN BLEV I STORT 0ARTERNA INOM INDUSTRIN SOM VAR F¶RST MED ATT TECKNA NYA AVTAL F¶RHANDLADE UTIFR¥N DEN NYA F¶RHANDLINGSORDNING SOM INGICK I DET NYA SAMARBETSAVTALET FR¥N MARS )NFLATIONSF¶RV¤NTNINGARNA VAR L¤GRE ¤N TIDIGARE $E F¶LL DESSUTOM YTTERLIGARE UNDER AVTALSR¶RELSENS G¥NG %FTERFR¥GAN P¥ ARBETSKRAFT VAR RELATIVT L¥G P¥ STORA DELAR AV ARBETSMARKNADEN OCH DEN TOTAL ARBETSL¶SHETEN ¶VERSTEG PROCENT !NDRA UR SAMH¤LLSEKONOMISK SYNVINKEL POSITIVA RESULTAT AV AVTALSR¶RELSEN VAR ATT PARTERNA L¥NGA AVTAL OCH ATT MAN KUNDE P¥ VISSA ARBETSTIDSFR¥GOR $E NYA AVTALENS L¤NGD ¤R I DE FLESTA FALL CA TRE ¥R I M¥NGA FALL MED SLUTTIDPUNKT N¥GON G¥NG UNDER F¶RSTA KVARTALET ¥R OCH MED M¶JLIGHET ATT S¤GA UPP AVTALEN F¶R DEN SENARE DELEN AV TRE¥RSPERIODEN $E L¥NGA AVTALEN MINSKAR OS¤KERHETEN OM FRAMTIDEN VILKET BRUKAR VARA GYNNSAMT F¶R BL A F¶RETAGENS INVESTERINGSBESLUT $E ¶KADE M¶JLIGHETERNA TILL LOKALA ¶VERENSKOMMELSER OM ARBETSTIDERNAS L¤NGD OCH F¶RL¤GGNING SAMT DEN FORTSATTA TRENDEN MOT ST¶RRE M¶JLIGHETER ATT LOKALT AVTALA OM L¶NE¶KNINGARNAS F¶RDELNING MELLAN INDIVIDER KAN F¶RMODAS VARA GYNNSAMT F¶R PRODUKTIVITET OCH EFFEKTIVITET ,¶NE¶KNINGSTAKTEN UNDER AVTALSPERIODEN BER¤KNAS DOCK BLI H¶GRE ¤N I V¥RA VIKTIGASTE KONKURRENTL¤NDER ) %5 BER¤KNAS L¶NERNA I N¤RINGSLIVET ¶KA MED PROCENT I ¥R ) %-5 OMR¥DET OCH 4YSKLAND ¤R L¶NE¶KNINGSTAKTEN ¤NNU L¤GRE !VTALSR¶RELSEN HAR HELLER INTE FR¥GAN HUR V¤L L¶NEBILDNINGEN SKULLE FUNGERA I ETT L¤GE MED STARKARE TILLV¤XT OCH ST¶RRE EFTERFR¥GAN P¥ ARBETSKRAFT 5.2 Förutsättningarna inför avtalsrörelsen %RFARENHETER AV F¶REG¥ENDE AVTALSR¶RELSE )NF¶R ¥RS AVTALSR¶RELSE VAR BILDEN AV DEN SVENSKA EKONOMIN SPLITTRAD %XPORTEN ¶KADE I SNABB TAKT +RONANS DEPRECIERING I KOMBINATION MED M¥TTLIGA L¶NE¶KNINGAR OCH EN GOD PRODUKTIVITETSTILLV¤XT UNDER DE N¤RMAST F¶REG¥ENDE ¥REN HADE P¥TAGLIGT ST¤RKT DEN SVENSKA EXPORTINDUSTRINS KONKURRENSKRAFT 3YSSELS¤TTNINGEN ¶KADE SNABBT FRAMF¶R ALLT INOM INDUSTRIN OCH DEN PRIVATA TJ¤NSTESEKTORN 3AMTIDIGT VAR UTSIKTERNA F¶R EN F¶RB¤TTRING AV DEN L¥GA EFTERFR¥GAN P¥ HEMMAMARKNADEN D¥LIGA "ESLUT OM MYCKET STORA NEDSK¤RNINGAR I DE &ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER OFFENTLIGA UTGIFTERNA OCH SKATTEH¶JNINGAR FATTADES REDAN H¶STEN $ET L¥GA F¶RTROENDET F¶R DEN EKONOMISKA POLITIKEN BIDROG TILL ¶KADE INFLATIONSF¶RV¤NTNINGAR MED H¶GA R¤NTOR SOM F¶LJD 2IKSBANKEN B¶RJADE STRAMA ¥T PENNINGPOLITIKEN REDAN P¥ SENSOMMAREN "ETYDELSEN AV EN M¥TTLIG L¶NE¶KNINGSTAKT I SYFTE ATT F¶RB¤TTRA DE EKONOMISKA FRAMTIDSUTSIKTERNA OCH S¤KERST¤LLA EN L¥NGSIKTIG GOD SYSSELS¤TTNINGSUTVECKLING FRAMH¶LLS AV BL A EKONOMER SOM VAR KNUTNA TILL ORGANISATIONERNA P¥ ARBETSMARKNADEN 4ILLSAMMANS PRESENTERADE DE EN RAPPORT D¤R DE F¶RESLOG EN NORM P¥ PROCENT F¶R DEN SVENSKA L¶NE¶KNINGSTAKTEN .ORMEN BASERADES P¥ ATT ARBETSKRAFTSKOSTNADERNA PER TIMME I 3VERIGE P¥ MEDELL¥NG SIKT SKULLE F¥ ¶KA I SAMMA TAKT SOM I 6¤STEUROPA %UROPANORMEN 3TR¤VAN BORDE ENLIGT EKONOMERNAS MENING VARA ATT DENNA NORM SKULLE F¥ EN S¥DAN TROV¤RDIGHET ATT DEN I OCH ANV¤NDES SOM UTG¥NGSPUNKT F¶R PROGNOSER F¶R L¶NEKOSTNADSUTVECKLINGEN $E MENADE OCKS¥ ATT MED DE CENTRALBANKSM¥L OCH KONVERGENSKRAV SOM FANNS INOM %5 OCH TILL VILKA 2IKSBANKEN ANPASSAT SIG VID UTFORMNINGEN AV DET SVENSKA INFLATIONSM¥LET $EN NORM SOM PARTERNAS EKONOMER ST¤LLT UPP ¶VERSKREDS I BETYDANDE GRAD I DE NYA ¶VERENSKOMMELSER SOM INGICKS P¥ ARBETSMARKNADEN ¥R ) EN UTV¤RDERING AV AVTALSR¶RELSEN SOM EKONOMERNA HAR GJORT KONSTATERADES ATT DEN SVENSKA L¶NEUTVECKLINGEN Ó R¤KNAT PER ¥R Ó KOM ATT LIGGA CA PROCENTENHET ¶VER DEN EUROPEISKA %KONOMERNA ANS¥G ATT LANDET HADE GJORT EN TEMPOF¶RLUST I PROCESSEN ATT N¥ H¶GRE EKONOMISK TILLV¤XT OCH ¶KAD SYSSELS¤TTNING GENOM ATT INTE FULLT UT ANPASSA L¶NEKOSTNADSUTVECKLINGEN TILL DEN EUROPEISKA $E MENADE OCKS¥ ATT UTVECKLINGEN I AVTALSR¶RELSEN UNDER V¥REN VISADE HUR K¤NSLIGT F¶RHANDLINGSSYSTEMET ¤R F¶R DE KORTSIKTIGA MAKROEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA VID DE KRITISKA TIDPUNKTER D¥ AVTALEN SLUTS 0ROBLEM UPPKOM ¤VEN I KOORDINERINGEN AV ¥RS AVTALSR¶RELSE $ET F¶RSTA NYA AVTALET SL¶TS INOM PAPPERS OCH MASSAINDUSTRIN D¤R KONJUNKTUREN VAR MYCKET STARK $E AVTALADE ¥RLIGA L¶NE¶KNINGARNA INOM PAPPERS OCH MASSAINDUSTRIN L¥G P¥ PROCENT $EN H¶GA NIV¥N PRESSADE UPP L¶NEKRAVEN ¤VEN INOM ANDRA BRANSCHER D¤R KONJUNKTUREN VAR MYCKET SVAGARE &LERA KONFLIKTER UTBR¶T DESSUTOM INOM T EX HANDELN OCH DEN OFFENTLIGA SEKTORN )NOM FLERA BRANSCHER OCH SEKTORER ¶KADE SAMTIDIGT UTRYMMET F¶R ST¶RRE VARIATIONER AV L¶NE¶KNINGSTAKTEN P¥ DET LOKALA PLANET -¶JLIGHETERNA ¶KADE ATT ANPASSA L¶NESYSTEMEN TILL DE LOKALA F¶RH¥LLANDENA F¶R ATT P¥ S¥ S¤TT BL A SKAPA B¤TTRE F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R EN &ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER GOD PRODUKTIVITETSTILLV¤XT $E MEST L¥NGTG¥ENDE F¶R¤NDRINGARNA I DETTA AVSEENDE ¥STADKOMS F¶R TJ¤NSTEM¤N INOM DEN PRIVATA SEKTORN P¥ ARBETARSIDAN GAV ST¶RRE M¶JLIGHETER ¤N TIDIGARE ATT F¶RDELA DE ¶VERENSKOMNA L¶NE¶KNINGARNA LOKALT %N LIKNANDE UTVECKLING KOM ¤VEN TILL ST¥ND INOM DEN OFFENTLIGA SEKTORN &¶R ATT MOTVERKA RISKEN F¶R ATT DE RELATIVT H¶GA L¶NE¶KNINGARNA OCH DE SVAGA OFFENTLIGA FINANSERNA SKULLE SL¥ IGENOM I EN ¶KAD INFLATION 2IKSBANKEN ATT FORTS¤TTA ATT H¶JA DEN SVENSKA R¤NTENIV¥N UNDER F¶RSTA HALV¥RET OCH ATT LIGGA KVAR MED RELATIVT H¶GA R¤NTOR FRAM TILL I B¶RJAN AV ¥R 3VERIGES INTERNATIONELLA KONKURRENSKRAFT F¶RS¤MRADES P¥TAGLIGT MELLAN OCH 3AMTIDIGT F¶RS¤MRADES DEN INTERNATIONELLA KONJUNKTUREN $¤RTILL KOM STARKT D¤MPANDE EFFEKTER P¥ DEN INHEMSKA EFTERFR¥GAN AV DEN KRAFTFULLA BUDGETSANERINGEN 3YSSELS¤TTNINGSUTVECKLINGEN KOM D¤RF¶R ATT BLI D¥LIG UNDER OCH Krav på förändringar av lönebildningssystemen 5TFALLET AV ¥RS AVTALSR¶RELSE KOM ATT OROA REGERINGEN ) DEN S K TILLV¤XTPROPOSITIONEN H¶STEN PROP FRAMH¶LLS ATT ÙOM L¶NEBILDNINGEN ¤VEN FORTS¤TTNINGSVIS SKULLE FUNGERA P¥ DETTA S¤TT SKULLE DET KOMMA ATT BLI MYCKET SV¥RT ATT V¤SENTLIGT PRESSA $ETTA EFTERSOM ALLTF¶R STORA NOMINELLA L¶NE¶KNINGAR RISKERAR ATT BROMSA DEN EKONOMISKA TILLV¤XTEN I F¶RTID OCH ATT PERMANENTA ARBETSL¶SHETEN P¥ EN H¶G NIV¥ Ù 2EGERINGEN AVISERADE D¤RF¶R ATT DEN UNDER SKULLE KOMMA ATT TA KONTAKT MED ARBETSMARKNADENS PARTER F¶R ATT F¥ DERAS SYN P¥ DEN FRAMTIDA L¶NEBILDNINGEN OCH ATT PARTERNA GEMENSAMT BORDE REDOVISA HUR L¶NEBILDNINGEN I 3VERIGE SKULLE KUNNA GE EN L¶NEKOSTNADSUTVECKLING P¥ GOD EUROPEISK NIV¥ VID L¥G ARBETSL¶SHET ) DEN D¤REFTER FRAMLAGDA SYSSELS¤TTNINGSPROPOSITIONEN PROP FRAMH¶LLS ATT REGERINGENS FORTSATTA AGERANDE I FR¥GAN SKULLE KOMMA ATT VARA BEROENDE AV DE SVAR PARTERNA L¤MNADE 3OM EN F¶LJD AV H¤NDELSEF¶RLOPPET I SAMBAND MED AVTALSR¶RELSEN OCH REGERINGENS INITIATIV INLEDDES DISKUSSIONER MELLAN PARTERNA OM F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R DEN FRAMTIDA L¶NEBILDNINGEN $ET LEDDE BL A TILL ATT PARTERNA INOM INDUSTRIN VID B¶RJAN AV ¥R KOM ¶VERENS OM ETT SAMARBETSAVTAL F¶R INDUSTRIELL UTVECKLING OCH EN NY F¶RHANDLINGSORDNING %TT HALV¥R SENARE TR¤FFADES ETT ANNAT AVTAL OM F¶R¤NDRINGAR AV F¶RHANDLINGSORDNINGEN F¶R HANDELSTJ¤NSTEM¤NNEN ,/ &ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER STARTADE DESSUTOM ETT PROJEKT OM L¶NEBILDNING INFLATION SYSSELS¤TTNING OCH ARBETSL¶SHET SOM HAR KOMMIT ATT G¥ UNDER BETECKNINGEN Ù,)3!Ù $E SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R AVTALSF¶RHANDLINGARNA F¶R¤NDRADES I FLERA AVSEENDEN MELLAN OCH 4V¤RT EMOT DE F¶RV¤NTNINGAR SOM FANNS UNDER V¥REN SJ¶NK INFLATIONSTAKTEN SNABBT $EN GENOMSNITTLIGA PRISNIV¥N I B¶RJAN AV VAR PRAKTISKT TAGET OF¶R¤NDRAD J¤MF¶RT MED NIV¥N M¥NADER TIDIGARE 2EALL¶NE¶KNINGARNA F¶RE SKATT KOM D¤RF¶R ATT BLI BETYDLIGT H¶GRE ¤N F¶RV¤NTAT $E OFFENTLIGA FINANSERNA F¶RB¤TTRADES DOCK P¥TAGLIGT OCH R¤NTORNA SJ¶NK I SNABB TAKT ) DE NYA AVTAL SOM TECKNADES ¥R F¶R CIRKA EN FJ¤RDEDEL AV ARBETS MARKNADEN BLEV DE NOMINELLA L¶NE¶KNINGARNA L¤GRE ¤N I ¥RS AVTAL )NOM PAPPERS OCH MASSAINDUSTRIN SJ¶NK T EX L¶NE¶KNINGSTAKTEN CA PROCENTENHET %FTERSOM L¶NE¶KNINGSTAKTEN I DE FLESTA TRE¥RSAVTAL FR¥N ¥R VAR FALLANDE KOM DOCK DE NYA AVTAL SOM TR¤FFADES F¶R ¥R ATT LIGGA P¥ UNGEF¤R SAMMA NIV¥ SOM DE REDAN ING¥NGNA AVTALEN 5NDER LOPPET AV ¥R F¶RB¤TTRADES ¥TER KONJUNKTURUTSIKTERNA F¶R DEN SVENSKA EKONOMIN SAMTIDIGT SOM DEN TIDIGARE STORA SKILLNADEN MELLAN UTVECKLINGEN P¥ EXPORT OCH HEMMAMARKNADEN AVTOG )NFLATIONSTAKTEN B¶RJADE ATT STIGA N¥GOT OCH VAR I SLUTET AV ¥RET N¤STAN UPPE VID PROCENT $EN ¶KADE INHEMSKA EFTERFR¥GAN OCH OS¤KERHETEN KRING UTFALLET AV DEN KOMMANDE AVTALSR¶RELSEN BIDROG TILL ATT INFLATIONSF¶RV¤NTNINGARNA STEG ) SYFTE ATT MINSKA RISKEN F¶R ATT INFLATIONEN P¥ TILL ¥RS SIKT SKULLE KOMMA ATT ¶VERSTIGA DET UPPSATTA INFLATIONSM¥LET BESL¶T 2IKSBANKEN I SLUTET AV ¥RET ATT H¶JA DEN S K REPOR¤NTAN MED EN KVARTS PROCENTENHET &RAMTIDSUTSIKTERNA F¶R DEN SVENSKA EXPORTINDUSTRIN BLEV SAMTIDIGT UNDER H¶STEN MER OS¤KRA $EN TILLTAGANDE EKONOMISKA KRISEN I 3YDOSTASIEN LEDDE TILL FARH¥GOR F¶R EN MER D¤MPAD FRAMTIDA EXPORTTILLV¤XT ,¶NE¶KNINGSTAKTEN I V¥RA VIKTIGASTE KONKURRENTL¤NDER VAR DESSUTOM FORTSATT L¥G $E GENOMSNITTLIGA L¶NEKOSTNADS¶KNINGARNA I N¤RINGSLIVET INOM DEN %UROPEISKA 5NIONEN UPPGICK TILL ENDAST )NOM DEN OFFENTLIGA ARBETSMARKNADEN HADE L¤GET D¤REMOT STABILISERATS %FTER N¥GRA ¥R MED KRAFTIGA BESPARINGAR OCH 2 Beräkningarna baseras på uppgifter från , se tabell 5.2. uppgifter tyder på att den europeiska löneökningstakten var något lägre. &ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER NEDDRAGNINGAR F¶RB¤TTRADES DE OFFENTLIGA FINANSERNA MYCKET SNABBT 0ROGNOSERNA F¶R DE OFFENTLIGA FINANSERNA VISADE P¥ ETT ¶VERSKOTT REDAN FR¥N OCH MED 2IKSDAGEN FATTADE DESSUTOM BESLUT OM ATT TILLF¶RA EXTRA RESURSER TILL KOMMUNERNA I SYFTE ATT BL A ¶KA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R EN F¶RB¤TTRAD SYSSELS¤TTNINGSUTVECKLING !RBETSL¶SHETEN SJ¶NK P¥TAGLIGT MOT SLUTET AV $ET VAR EMELLERTID I F¶RSTA HAND EN EFFEKT AV DEN MINSKNING AV ARBETSKRAFTSUTBUDET SOM BL A DE STORA SATSNINGARNA P¥ OLIKA FORMER AV UTBILDNING GAV UPPHOV TILL ¶KNING AV ANTALET F¶RTIDSPENSIONERINGAR BIDROG TILL DENNA UTVECKLING 3YSSELS¤TTNINGEN V¤NDE UPP¥T V¥REN MEN ¶KADE I BARA L¥NGSAM TAKT 4ILL SKILLNAD FR¥N PRESENTERADE EKONOMER SOM ¤R KNUTNA TILL PAR INGEN GEMENSAM ANALYS AV DE EKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA INF¶R ¥RS AVTALSR¶RELSE )NOM RAMEN F¶R DET NYA SAMARBETSAVTALET INOM INDUSTRIN BAD DOCK DE OPARTISKA ORDF¶RANDENA )NDUSTRINS %KONOMISKA 2¥D OM ETT UTL¥TANDE ) DETTA UTL¥TANDE KONSTATERADE DE FR¥N PARTERNA FRIST¥ENDE EKONOMERNA BL A F¶LJANDE ·,¶NEBILDNINGENS STABILISERINGSPOLITISKA PROBLEM HAR ¤NDRAT KARAKT¤R 4IDIGARE HANDLADE DET I H¶G GRAD OM INFLATIONSRISKER .U ¤R DET PERMANENT H¶G ARBETSL¶SHET SOM BLIR F¶LJDEN OM L¶NEKOSTNADERNA STIGER SNABBARE ¤N I OMV¤RLDEN $EN L¤GRE INFLATIONSBEN¤GENHETEN INNEB¤R SAMTIDIGT B¤TTRE F¶RUTS¤TTNINGAR ATT VID L¥GA NOMINELLA L¶NELYFT F¶RV¤NTA SIG STIGANDE REALL¶NER ·$EN GLOBALA KONKURRENSEN ST¤LLER KRAV P¥ ALLT SNABBARE ANPASSNING TILL ¤NDRADE PRODUKTIONS OCH MARKNADSF¶RUTS¤TTNINGAR ·$E ¶KADE KRAVEN P¥ FLEXIBILITET OCH ANPASSNING TILL NYA MARKNADS F¶RH¥LLANDEN NY PRODUKTIONSTEKNIK OCH ORGANISATION MEDF¶R ATT KOMPETENSUTVECKLING F¶R OLIKA KATEGORIER AV PERSONAL BLIR ALLTMER BETYDELSEFULL S¥V¤L F¶R INDUSTRINS KONKURRENSF¶RM¥GA OCH TILLV¤XT SOM F¶R DEN ENSKILDES ST¤LLNING P¥ ARBETSMARKNADEN ·!LLTF¶R H¶GA ING¥NGSL¶NER KAN ALLVARLIGT F¶RSV¥RA UNGA M¤NNISKORS F¶RUTS¤TTNINGAR ATT F¥ FOTF¤STE P¥ ARBETSMARKNADEN I en speciell rapport presenterade Industrins Ekonomiska Råd dessutom beräkningar av den sannolika sysselsättningsutvecklingen under de kom- mande 5 åren vid olika tänkbara scenarier för den nominella lönekost- nadsutvecklingen. Dessa beräkningar visade att en sänkning av den årliga nominella löneökningstakten med skulle kunna leda till ca 120 000 fler sysselsatta personer . Vidare redovisade rådet en rapport om Asienkrisens effekter. &ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER 5.3 Förhandlingarna och utfallet utfärdade LO en rekommendation om samord- nade avtalskrav, som till skillnad från avtalsrörelse, blev an- tagen av alla medlemsförbund. Förbunden krävde en ram för löneökning- arna på plus , inklusive den av parterna själva bedömda löneglidningen. Till detta kom krav på en garanterad lägsta semesterdagsersättning, som skulle uppgå till lägst . Den genomsnittliga kostnaden för lönekraven beräknades uppgå 0¥ TJ¤NSTEMANNASIDAN FASTST¤LLDE DE OLIKA F¶RBUNDEN SINA L¶NEKRAV OBEROENDE AV VARANDRA -¥NGA F¶RBUND SPECIELLT INOM 3!#/ PARTERNA P¥ DEN LOKALA NIV¥N ST¶RRE FRIHET ATT P¥ EGEN HAND FASTST¤LLA KRAV P¥ L¶NE¶KNINGAR OCH HUR DESSA SKALL F¶RDELAS $E OFFENTLIGANST¤LLDA FRAMF¶RDE I FLERA FALL KRAV P¥ JUSTERING AV L¶NENIV¥ERNA I F¶RH¥LLANDE TILL ¶VRIGA GRUPPER P¥ ARBETSMARKNADEN $E MEST L¥NGTG¥ENDE KRAVEN KOM FR¥N HANDL¤GGARNA INOM SKATTEF¶RVALTNINGEN )NOM DE DELAR AV DEN OFFENTLIGA SEKTORN D¤R EN STOR ANDEL AV DE ANST¤LLDA ¤R KVINNOR LADES STOR VIKT VID J¤MST¤LLD HETSASPEKTER +RAVEN P¥ SPECIELLA L¶NELYFT F¶R KVINNODOMINERADE YRKES GRUPPER VAR DOCK INTE FULLT LIKA STARKA SOM UNDER ¥RS AVTALSR¶RELSE )NOM VISSA F¶RBUND VAR KRAV P¥ FORTSATTA F¶RKORTNINGAR AV ARBETSTIDERNA STARKA !NDRA F¶RBUND SPECIELLT ,/ F¶RBUND MED M¥NGA L¥GAVL¶NADE ANS¥G DOCK ATT DET UTRYMME SOM FANNS ATT TILLG¥ I F¶RSTA HAND BORDE ANV¤NDAS TILL ATT F¶RB¤TTRA MEDLEMMARNAS K¶PKRAFT !RBETSGIVARNA KR¤VDE ¥ SIN SIDA ¶KAT INFLYTANDE ¶VER ARBETSTIDENS F¶RL¤GGNING OCH ATT M¶JLIGHETERNA ATT ANPASSA ARBETSTIDERNA TILL DET AKTUELLA EFTERFR¥GEL¤GET M¥STE F¶RB¤TTRAS &R¥N REGERINGEN HADE TYDLIGA SIGNALER KOMMIT OM ATT ARBETSTIDSFR¥GAN I F¶RSTA HAND BORDE L¶SAS VIA F¶RHANDLINGAR MELLAN ARBETSMARKNADENS PARTER &R¥N ARBETSGIVARSIDAN FRAMF¶RDES KRAV P¥ ETT ST¶RRE INSLAG AV LOKAL L¶NEBILDNING &LERA ARBETSGIVARORGANISATIONER INOM INDUSTRIN KR¤VDE ATT DE RIKST¤CKANDE KOLLEKTIVAVTALEN SKULLE G¶RAS MER DISPOSITIVA 0ARTERNA P¥ LOKAL NIV¥ SKULLE GES ST¶RRE M¶JLIGHET ATT TR¤FFA ¶VERENSKOMMELSER OM ATT FR¥NG¥ FLERA AV DE MINIMIVILLKOR SOM SPECIFICERAS I RIKSAVTALEN ARBETSGIVARNA ST¤LLDE KRAV P¥ ST¶RRE M¶JLIGHETER ATT ANPASSA L¶NE¶KNINGARNAS STORLEK UTIFR¥N DE LOKALA F¶RH¥LLANDENA )NOM DEN KOMMUNALA SEKTORN DREV ARBETSGIVARNA DESSUTOM KRAVET P¥ ATT DE 3/5 &ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER S K VERKSAMHETSPOTTERNA SOM F¶RDELAS LOKALT OBEROENDE AV DE ANST¤LLDAS FACKLIGA TILLH¶RIGHET M¥STE ¶KA 4IDPUNKTERNA VID VILKA DE GAMLA KOLLEKTIVAVTALEN L¶PTE UT VARIERADE MELLAN OLIKA BRANSCHER OCH SEKTORER I EKONOMIN !VTALSR¶RELSEN KOM D¤RF¶R ATT P¥G¥ UNDER MER ¤N ETT HALV¥R (UVUDDELEN AV AVTALEN L¶PTE DOCK UT UNDER TIDSPERIODEN FEBRUARI Ó APRIL 3OM EN F¶LJD AV BL A DEN NYA F¶RHANDLINGSORDNINGEN INOM INDUSTRIN KOM DOCK F¶RHANDLINGARNA IG¥NG REDAN ETT PAR TRE M¥NADER INNAN DE GAMLA AVTALEN L¶PTE UT ) DE FLESTA FALL S¥V¤L INOM SOM UTOM INDUSTRIN SLUTF¶RDES DESSUTOM F¶RHANDLINGARNA INNAN ELLER STRAX EFTER DET ATT DE GAMLA AVTALEN L¶PT UT $EN F¶RSTA BRANSCHEN INOM VILKEN ETT NYTT AVTAL SKULLE F¶RHANDLAS FRAM VAR HANDELN 4J¤NSTEM¤NNENS AVTAL L¶PTE UT REDAN UNDER H¶STEN MEN ¤VEN DE HANDELSANST¤LLDA INOM ,/ KOM TIDIGT IG¥NG MED SINA F¶RHANDLINGAR TROTS ATT DERAS AVTAL INTE L¶PTE UT F¶RR¤N DEN MARS %FTER EN TIDS F¶RHANDLINGAR OCH DISKUSSIONER BESL¶T SIG DOCK PARTERNA F¶R ATT AVVAKTA DE KOMMANDE F¶RHANDLINGARNA INOM INDUSTRIN 4J¤NSTEM¤NNEN SKREV I ST¤LLET UNDER ETT TILLF¤LLIGT AVTAL SOM STR¤CKTE SIG ENDAST ETT HALV¥R FRAM¥T I TIDEN ) LIKHET MED UNDER ¥REN OCH VAR DET INOM PAPPERS OCH MASSAINDUSTRIN SOM DET F¶RSTA ST¶RRE AVTALET TR¤FFADES 5PPG¶RELSEN TR¤FFADES DEN JANUARI FYRA DAGAR EFTER DET ATT DET GAMLA AVTALET HADE L¶PT UT $¤REFTER F¶LJDE AVTAL INOM FLERA ANDRA INDUSTRIBRANSCHER !VTALEN F¶R METALLARBETARNA INDUSTRITJ¤NSTEM¤NNEN OCH CIVILINGENJ¶RERNA INOM VERKSTADSINDUSTRIN SOM UTG¶R DEN ST¶RSTA INDUSTRIBRANSCHEN TR¤FFADES I B¶RJAN AV MARS CA EN VECKA EFTER DET ATT DE GAMLA AVTALEN HADE L¶PT UT $ET F¶RSTA ST¶RRE AVTALET UTANF¶R INDUSTRINS OMR¥DE TR¤FFADES DEN MARS F¶R ARBETARE INOM DETALJ OCH PARTIHANDELN DAGAR INNAN DET GAMLA AVTALET L¶PTE UT )NOM DEN STATLIGA SEKTORN TR¤FFADES NYA AVTAL I SLUTET AV APRIL OCH INOM DEN KOMMUNALA OCH LANDSTINGSKOMMUNALA SEKTORN UNDER APRIL OCH MAJ $¤REFTER F¶LJDE I RASKT TAKT YTTERLIGARE AVTAL INOM DEN PRIVATA SEKTORN T EX F¶R BYGGNADSARBETARNA I B¶RJAN AV APRIL OCH F¶R HANDELSTJ¤NSTEM¤NNEN I B¶RJAN AV MAJ ) FASTIGHETSBRANSCHEN D¤R DE F¶RSTA AVTALEN L¶PTE UT DEN FEBRUARI DR¶JDE DET DOCK TILL MITTEN AV JUNI INNAN ETT NYTT AVTAL TR¤FFADES &ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER &¥ KONFLIKTER OCH L¥NGA AVTAL %NDAST ETT F¥TAL STRIDS¥TG¤RDER SATTES I VERKET UNDER ¥R AVTALSR¶RELSE 3KILLNADEN VAR I DET AVSEENDET STOR J¤MF¶RT MED S¥V¤L TALET SOM MITTEN AV TALET D¥ AVTALSR¶RELSERNA OFTA VAR MYCKET KONFLIKTFYLLDA R ¶VERSTEG DET TOTALA ANTALET KONFLIKTDAGAR DET VAR DET MEST KONFLIKTFYLLDA ¥RET SEDAN $EN ENDA ST¶RRE KONFLIKT SOM UTBR¶T I ¥RS AVTALSR¶RELSE VAR INOM FASTIGHETSBRANSCHEN D¤R ARBETSGIVARORGANISATIONERNAS KRAV P¥ ATT F¶R¤NDRA DEN S K M¤TNINGSAVGIFTEN F¶R M¥LARNA M¶TTE P¥ STORT MOTST¥ND +ONFLIKTEN FICK SIN L¶SNING EFTER DET ATT ARBETSTAGARNA HADE VARSLAT OM SYMPATI¥TG¤RDER SOM SKULLE HA DRABBAT BYGGET AV !RLANDA BANAN )NOM FLERA OMR¥DENA LYCKADES PARTERNA DESSUTOM I ¥RS AVTALSR¶RELSE KOMMA ¶VERENS UTAN ATT ENS VARSLA OM STRIDS¥TG¤RDER !NTALET VARSEL UNDER F¶RSTA HALV¥RET VAR MINDRE ¤N H¤LFTEN S¥ M¥NGA SOM UNDER ¥R ANTALET VARSEL F¶R ¥RET SOM HELHET KOMMER DOCK ATT BLI N¥GOT ST¶RRE EFTERSOM F¶RHANDLINGAR OM NYA AVTAL INOM VISSA OMR¥DEN BEDRIVS UNDER ANDRA HALV¥RET !NTALET STRIDS¥TG¤RDER SOM SATTES I VERKET VAR D¤REMOT N¤STAN G¥NGER S¥ STORT ¥R J¤MF¶RT MED F¶RSTA HALV¥RET 5NDER ¥RS AVTALSR¶RELSE TR¤FFADES DESSUTOM I FLERA FALL UPPG¶RELSER MELLAN PARTERNA UTAN ATT MEDLARE TILLKALLADES &¶RHANDLINGARNA HAR EMELLERTID INTE VARIT UTAN KOMPLIKATIONER 4ILL ATT B¶RJA MED VAR DET OS¤KERT OM DEN PRELIMIN¤RA ¶VERENSKOMMELSEN MELLAN 3VENSKA 0APPERSINDUSTRIARBETAREF¶RBUND OCH 3VERIGES 3KOGSINDUSTRIF¶RBUND SKULLE KOMMA ATT GODK¤NNAS AV DE ENSKILDA AVDELNINGARNA INOM 0APPERS FACKLIGA ORGANISATIONER FANNS TILL ATT B¶RJA MED TECKEN P¥ ETT VISST MISSN¶JE MOT NIV¥ERNA I DE CENTRALA AVTALEN %TT EXEMPEL VAR FACKKLUBBEN P¥ 6OLVO D¤R DE LOKALA F¶RHANDLINGARNA STRANDADE &¶RHANDLINGARNA FICK D¤RF¶R ¥TERF¶RAS TILL CENTRAL NIV¥ D¤R DE AVGJORDES I ENLIGHET MED RIKTLINJERNA I DET CENTRALA AVTALET &ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER 4ABELL !NTALET VARSEL OM STRIDS¥TG¤RDER 6ARSEL OM STRIDS¥TG¤RDER SOM EJ UTL¶STES 6ARSEL OM STRIDS¥TG¤RDER SOM VERKST¤LLDES +OORDINERINGEN MELLAN OLIKA F¶RBUNDSF¶RHANDLINGAR P¥ S¥V¤L ARBETS VAR STARKARE I ¥RETS AVTALSR¶RELSE ¤N I ¥RS AVTALSR¶RELSE )NOM ,/ ENADES ALLA F¶RBUNDEN OM GEMENSAMMA PRINCIPER OCH RAMAR F¶R AVTALSKRAVEN ,ARS 'UNNAR !LB¥GE OCH 2UNE ,ARSSON HAR I SIN RAPPORT OM AVTALSR¶RELSEN FRAMH¥LLIT BETYDELSEN AV ATT PRAKTISKT TAGET ALLA ¶VRIGA PARTER B¥DE ACCEPTERADE ATT INDUSTRIN D¤R F¶RHANDLINGARNA BEDREVS UTIFR¥N EN NY F¶RHANDLINGSORDNING TR¤FFADE AVTAL F¶RST OCH ATT DET MATERIELLA INNEH¥LLET I INDUSTRINS AVTAL FICK BILDA UTG¥NGSPUNKT ¤VEN P¥ ANDRA OMR¥DEN