sou · GMB3113 · 1999-01-01 00:00:00 — Ett andra mål som intimt hänger samman med det första är att minska polariseringen mellan olika aktörer på området. En tendens mot minskad polarisering har kunnat skönjas i takt med att de nya religiösa rörelserna etablerat sig och även på många håll visat sig öppnare mot omgivningen sedan de etablerat ett stabilt inre liv i organisationerna. Ändå måste detta mål tillskrivas hög prioritet eftersom stora avstånd mellan olika aktörer inte främjar kunskap och balanserade bedömning- ar, utan snarare är en grogrund för ryktesspridning som inte gagnar någon av de inblandade. Att skapa en grund för dialog och att minska polarisering är egentligen två sidor av samma mynt. En stark pola- risering kan driva fram oönskad slutenhet hos rörelser och ogenom- tänkta opinionsyttringar hos allmänhet och avhoppare. En minskad polarisering driver fram integration av rörelserna i samhället och en sådan integration kan minska risken för konfrontationer mellan sam- hälle och rörelse. Målsättningen att öka kunskapen om de nya religiösa rörelserna omfattar kunskap ur teologiskt, sociologiskt, juridiskt och psykologiskt perspektiv. Den offentliga debatt som förs om rörelserna grundar sig alltför ofta på åsikter som sällan är grundade på verklig kunskap om fenomenet. Det handlar inte bara om att öka kunskaper om rörelser och om de samhälleliga förhållanden som leder fram till den rikhaltiga av nya trosuppfattningar, utan också om att öka kunskap hos rörelserna och deras företrädare om de lagar, principer och konventio- ner som samhället omfattar. Det är bara genom en god kunskapsgrund som majoritetssamhället kan förhålla sig på ett balanserat sätt mot de nya rörelserna. Eftersom området inbegriper integritetskänsliga ställningstaganden och uppfattningar, blir ofta tonen i diskussioner moraliserande och emotionell. Det handlar om livssyn, om synen på rätt och fel, om meningen med tillvaron och om val som griper djupt in i den egna personen. Att handskas med kunskap om barns situation kräver mycket stor kunskap och en säker grund att stå på. Känsligare områden kan knappast beträdas. Utredningens medverkande har upplevt hur svårt det är att navigera i så laddade spänningsfält. Svårigheten består inte minst i att inta en kritisk distans till olika parter, till olika sidor av proble- matiken. Bristen på kritisk distans leder lätt till att man hamnar i en fålla, eller att man av omvärlden uppfattas som partisk. Därför bör en av stiftelsens målsättningar vara att förhålla sig i enlighet med ett kritiskt och problematiserande perspektiv. Ett sådant perspektiv kan göra att stiftelsen undviker att uppfattas som tillhörande det ena eller 144 Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser Med problematiserande perspektiv menas att man närmar sig forskarens sätt att vända och vrida på infallsvinklar och att undvika en moraliserande eller fördomsfull attityd. Den yttersta målsättningen som hänger samman med samtliga andra målsättningar är att förebygga kriser . Med detta avses att majoritets- samhället genom ett förhållningssätt enligt målen här ovan, minskar risken för att rörelser skall utvecklas till en slutenhet som kan bli de- struktiv och leda till konfrontationer. Ökad kunskap bland allmänhet och därmed presumtiva medlemmar såväl som en ökad dialog mellan aktörer kan också medföra en minskad risk för att individer skall hamna i personliga kriser som en effekt av medlemskap i en rörelse. Att sådana risker föreligger är uppenbart, enligt utredningens mening. Det finns verifierade rapporter om övergrepp av olika slag. Till varje mål som skisserats ovan knyts olika uppgifter enligt följande förslag: ett forum för dialog : Uppgift: Stiftelsen bör anordna konferenser och seminarier kring olika frågeställningar. Dessa konferenser/seminarier bör självklart vara öpp- na för alla inbegripna parter. Över huvud bör stiftelsen ett sådant sätt att den blir en mötesplats – ett forum i ordets egentliga bemärkelse – för debatt och kunskapsutbyte inom livsåskådningsområ- det. Målgrupp för dessa aktiviteter: forskare, företrädare för religiösa rörelser, företrädare för olika frivilligorganisationer, journalister/ media. Uppgift: En av stiftelsens huvuduppgifter blir att producera en balan- serad information, grundad på fakta. Det kan handla om skriftligt mate- rial eller om information till enskilda personer eller organisationer som vänder sig till stiftelsen. Saklig information, grundad på empirisk kun- skap bidrar till att minska polariseringen. Målgruppen för informationen är allmänhet, skolor, politiker, myn- digheter och media. Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser 145 Stiftelsens attityd bör vara strikt neutral i förhållande till de olika intressenterna. På samma sätt som INFORM:s verksamhet i bör man i sin kommunikation med omvärlden säga samma sak om samma fenomen, oberoende av vem det är som frågar eller vem man vänder sig till. Uppgift: Samla information, kunskap och fakta. För att kunna in- formera måste man naturligtvis ha kunskap. Därför föreslås en av stif- telsens uppgifter, i förhållande till målet om ökad kunskap, bli att samla litteratur, pressklipp, informationsmaterial och annat. Uppgiften blir att producera neutralt och sakligt informationsmaterial, såväl till en svensk som en internationell publik, som efterfrågar information. Målgrupp/informationskällor: De religiösa rörelserna, frivilligorga- nisationer, krismottagningar och andra stödorganisationer. KULT bör bli den naturliga organisationen till vilken internationella förfrågningar hänvisas. Om stiftelsen i sitt arbete får kännedom om olagligheter eller oegentligheter åligger det naturligtvis den att kontakta polis eller andra berörda myndigheter. Målet om en generellt ökad kunskap om nya reli- giösa rörelser och livsåskådningar, innefattar också att kunskap om re- ligionsfrihetens gränser bör öka, även hos religionsutövare. En annan uppgift som är knuten till målet om ökad kunskap föreslås vara att anordna kurser och utbildningar om t.ex. krishantering, om innehåll i religiösa uppfattningar, om lagar och regler inom området etc. Målgrupp för sådana kurser/utbildningar: Lärare, sjukvårdsperso- nal, socialtjänstpersonal, folkrörelser och politiker. Anlägga ett kritiskt och problematiserande perspektiv: Uppgift: Till detta mål knyts uppgiften att följa forskningen inom området och att initiera forskning, inte minst ur ett barnperspektiv. Målgruppen eller partnern i detta arbete blir universitet, högskolor och internationella forskningsorganisationer. I avsnittet om organisation föreslogs att stiftelsen b ygger upp ett nätverk, bl.a. bestående av människor eller enheter som arbetar med 146 Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser krisstöd inom det psykologiska, sociala, juridiska eller existentiella om- rådet. Dessa kontaktytor i kombination med information på ett brett plan och, genom att anordna utbildningar och kurser, gör att stiftelsen på ett indirekt sätt bidrar till ett krisstöd. Det konkreta stöd- och vård- arbetet kommer att ges i befintliga organisationer. De befattningshavare eller enskilda som vänder sig till stiftelsen kan snabbt få en hänvisning till den eller de personer i länet som har kunskap om problemen. Medverka till medling mellan enskilda och rörelser: För vissa människor som lämnar nyandliga rörelser kan det finnas behov av att reda ut vad som har hänt tillsammans med den berörda rörelsen. finns oklarheter eller olika synsätt om vad som faktiskt har inträffat, ibland finns skuldkänslor som skulle kunna avlastas, ibland kan det vara nödvändigt att försonas med sitt tidigare medlem- skap för att kunna gå vidare. KULT skulle i detta sammanhang kunna medverka till medling mellan den som lämnat och den aktuella rörel- sen, genom att skapa och förmedla kontakter med personer som äger kunskap om andliga frågor utan att själv ha sin tillhörighet i någon rö- relse. Detta är ytterligare en väg att arbeta med förebyggande krisstöd, som vi menar att såväl den enskilde som rörelserna skulle gagnas av. Vidare föreslås KULT få till uppgift att förvalta och fördela forsk- ningsmedel inom området. Stiftelsens sammansättning med en tydlig representation från forskarintresset och stiftelsens förväntade stora kunskap om området gör den särskild lämpad att initiera forskning på de områden som anses nödvändiga. I de flesta kapitel i denna utredning framträder bilden av kunskaps- och forskningssituationen inom områ- det som splittrad och sporadisk. Behovet av en systematisk kunskap understryks, inte bara från forskarhåll, utan från vården, , politiska instanser och myndigheter. har uppvaktat utredningen och framfört önskemål om en satsning på sam- lad kunskap och på systematisk forskning inom området. KULT föreslås därför få uppgiften att insamla, förvalta och fördela forskningsmedel. Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser 147 Tillskapandet av en stiftelse i enlighet med ovanstående förslag måste föregås av ett planeringsarbete inom de berörda departementen. Kost- nadsramen beräknas till storleksordningen . Finansieringen av de medel för forskning som nämnts ovan föreslås utredas i särskild ordning, möjligen i samband med den närmare orga- niseringen och tillskapandet av stiftelsen. Som framgår av det internationella avsnittet har frågor om nya religiösa rörelser varit föremål för uppmärksamhet inom olika EU-organ. I två resolutioner (och ), uttrycker Europa- parlamentet att det inte är behövligt att vidta några särskilda åtgärder gentemot nyreligiösa grupper. och rekommenderar att sanktioner bara skall knytas till enskilda olagliga handlingar. Man anser inte att nyreligiösa grupper är ett samhällshot, så länge den demokratiska grunden förblir stabil. Däremot rekom- menderar EU att medlemsstaterna initierar upplysning, rådgivning och information, förmedlad av ett neutralt organ. Denna rekommendation har också flera EU-länder följt. Ovanstående förslag är sålunda helt kompatibelt med . 4.3Krisstöd – för vem? Utredningen har genom sina undersökningar sökt svar på flera frågor. Vi har velat ta reda på om människor hamnar i kris i samband med sitt medlemskap eller sitt utträde ur nyandliga rörelser. Vi har också velat veta hur problemen yttrar sig. Omfattningen av hjälpsökande har varit ytterligare en fråga, liksom huruvida befintliga vårdresurser är till fyl- lest. I det följande kommer dessa undersökningar att redovisas var för sig. Inledningsvis presenteras vad uppgiftslämnarna beskrivit som kri- sens uppkomst och verkningar. Det är de hjälpsökande som genom sina berättelser pekar ut de fe- nomen som kan ha en skadlig effekt på enskilda individer. Den egna upplevelsen är i viss mening alltid sann: Detta hände mig! Å andra si- dan kan den inte göra anspråk på att vara allmängiltig. 148 Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser Samstämmigheten i berättelserna till utredningens uppgiftslämnare; psykiarin, , präster, diakoner, föreningsaktiva, o.s.v. har genom återkommande likheter berättelserna emellan, ändå kunnat peka på vissa mönster. 4.3.1Gemensamma drag hos de aktuella samfunden De drag som framträder som avgörande i det här sammanhanget är att rörelsen har en auktoritär uppb yggnad, ett elitistiskt budskap och mycket höga krav på hängivenhet och identifikation med rörelsen från medlemmarnas sida. Andra likheter är ett inledande lockande erbju- dande om lycka, frälsning, gemenskap, räddning och utvaldhet. Dessa speciella drag kan finnas i andra grupperingar än de rent and- liga, exempelvis på den politiska skalan. De företrädare för organisa- tioner eller vårdgivare som utredningen haft kontakt med har dock inte blivit kontaktade av avhoppare från den sfären annat än i undantagsfall. Däremot finns paralleller i vissa kommersiella företag, kvasipsyko- logiska grupper eller några med anknytning till , som har liknande hierarkisk uppbyggnad och slutenhet samt dessutom erbjudandet om stora ekonomiska vinster och professionell framgång för den som går in i företaget eller köper dess kurser. Närmare hälften av alla som vänder sig till den ideellt arbetande stödföreningen har haft kontakt med sådana företag. Deras pro- blem och krissymptom överensstämmer på väsentliga punkter med problemen hos dem som varit med i vissa religiösa rörelser. De företag det gäller verkar i utbildningsbranschen och driver kursverksamhet i ledarskapsutveckling, säljträning, personalutveckling och personlig- hetsutveckling. Man kan alltså säga att undersökningarna kommit i kontakt med rö- relser och företag med religiösa, kvasipsykologiska eller kommersiella mål, vilka utlovar stora personliga eller ekonomiska vinster, har en auktoritär uppb yggnad, ett elitistiskt budskap, och kräver ett starkt en- gagemang av sina medlemmar och deltagare. Dessa företeelser beskrivs närmare i kap. 2. Inom den kommersiella sfären är det främst företaget som de hjälpsökande har erfarenhet av. Men även U-Man (knutet till Scientologikyrkan), säljkoncernen och isa () förekommer. Uppgiftslämnare inom den religiösa sfären som mött utträdare refererar till ett antal rörelser: Jehovas Vittnen, /Trosrörel- sen, Scientologikyrkan, ISKCON (Hare ), Unification Church Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser 149 (Moon-rörelsen) och är de som återkommande nämns. Dessutom förekommer den s.k. Mormonkyrkan och Familjen- /Barn. Vilka problem framhåller de som söker hjälp i och utanför de sociala och sjukvårdande instanserna för att de anser sig ha farit illa av sina upplevelser inom en religiös rörelse? Följande är en sammanställning av vad personer utifrån sin yrkesroll har återgivit till utredningen. De skilda uppgiftslämnarna har visat sig vara mycket samstämmiga i sina rapporter om vad som kommer fram i samtalen. Berättelserna har väsentliga likheter oavsett om de mottagits av personer inom den of- fentliga vården, , andra samfund, olika intresseorgani- sationer eller frivillig stödverksamhet. Det är uppenbart att det finns tydliga mönster i avhoppares negativa erfarenheter och i deras person- liga reaktioner. De problem och krisreaktioner som rapporteras har dessutom i stor utsträckning en gemensam nämnare, oavsett vilken rö- relse man talar om: de härör från upplevelser som ägt rum inom ett starkt auktoritärt system. Därigenom utkristalliserar sig spontant de trosuppfattningar som be- rörs. Rörelser och samfund med föreställningar om människors lika värde, öppet samtal och ett jämbördigt utbyte av tankar visar sig falla utanför de skildringar som framkommit. Den auktoritära grundhåll- ningen leder i sin tur till specifika regelverk, föreskrifter för relationer mellan människor, olika förhållningssätt, etc. som utgör ytterligare för- utsättningar för de problem som uppkommer hos en del av anhängarna. Den auktoritetstro, som varit nödvändig för medlemskapet i rörelsen, sätter spår efter avhoppet i form av osjälvständighet, handlingsförlam- ning, beslutsångest, svårighet att lita på sina egna intryck, på den egna kroppens signaler och en försämrad förmåga att värdera och bedöma information. De flesta rörelser som är aktuella i detta sammanhang har en hierar- kisk ordning, där medlemmen är inordnad i en strikt placering. Ledarna har en extraordinär position och kan ej kritiseras. Personer som exem- pelvis lämnat Livets Ord beskriver att pastorns ord uppfattas som det- samma som egen röst. Att ifrågasätta pastorn blir då liktydigt med att ifrågasätta . 150 Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser Jehovas Vittnen har rent formellt inte en hierarkisk uppbyggnad, utan understryker allas likhet i betydelsen att ingen skall vara förmer än någon annan. Den auktoritära hållningen är dock framträdande. Den upprätthålls bl.a. av kretstillsyningsmän och ett högsta råd bestående av församlingens äldste. Scientologikyrkan har ett detaljerat system med ett antal avgränsade nivåer där medlemmen avancerar och anses tillägna sig en allt högre grad av fulländning. Den nivå man uppnått skiljer den ene medlemmen från den andre i rang. Medlemmarna i har daglig kontakt med och rap- portskyldighet till sin egen handledare, som fungerar som erfaren vän och lärare och som kontrollerar och bedömer medlemmens arbetsinsats, kunskaper och förhållande till församlingens teser. Beslutsångest och handlingsförlamning kan prägla en rad situatio- ner, även vardagliga praktiska beslut och rutinhandlingar efter avhop- pet. De förhållningsregler och givna ritualer som tidigare väglett har upphört att gälla och måste ersättas av en egen tolkning av behov, prio- riteringar och initiativ. Här rapporteras om en skala av reaktioner från osäkerhet i fråga om att fatta beslut och tvekan inför att ta ansvar för egna beslut till grava tillstånd där den egna identiteten delvis är i upplösning. Ett konkret ex- empel är en person som stannar upp mitt i en handling utan att veta hur han skall fullfölja den, lyssnar efter en röst eller ett tecken som skall ge instruktion om hur handlingen skall slutföras. När instruktionen uteblir uppfattar han sig bokstavligt falla eller sväva i ett tomrum utan håll- punkter. Föreningen rapporterar om ett fenomen de har mött, som kan tolkas som en sorts identitetsförlust: en tilltagande svårighet att rent tekniskt forma handskrivna ord eller sin namnteckning på ett papper. Den personliga handstilen har blivit klumpig eller utslätad och svag. Något liknande är en nytillkommen oförmåga att läsa skriven text. Ett slags läshandikapp, som uppstått med deltagandet i någon av de religiösa rörelsernas verksamhet. Personer som inte haft svårt att tillgodogöra sig text, tappar förmågan att följa tankarna i ett längre textavsnitt, hakar upp sig på enstaka ord och klarar inte en sam- manhängande läsning eller att bedöma innehållet. Dessa fenomen sägs inte vara särskilt vanliga, inom FRI har man kommit i kontakt med en handfull sådana fall. FRI:s företrädare menar att de exempel som förekommer behöver studeras närmare innan man kan yttra sig om den egentliga orsaken. Möjligen är det uttryck för en förvärvad motvilja mot att göra en självständig bedömning eller värde- ring av information, där tolkningen inte är given. Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser 151 Många medlemmar i de aktuella rörelserna har attraherats av budska- pets entydighet och att det presenteras en given sanning om världens beskaffenhet, med klart utpekande av vad som är ont och vad som är gott. Det som senare blivit till problem för vissa av dem är dock just denna uppdelning av livet och världen i svart och vitt, rätt och fel. Problemen uppstår när den andliga världsbilden inte går att förena med den vardagliga verkligheten. I krissamtal presenterar de hjälpsökande ofta samma typ av problem som många andra som inte varit medlemmar i någon av de berörda rö- relserna. Det kan röra sig om samlevnadsproblem, ensamhet eller ohälsa. Men till detta kommer det allt överskuggande problemet att de, trots att de levt som deras tro påbjöd, ändå drabbades av dessa svårig- heter. I den uppdelning mellan gott och ont som de bekänt sig till, för- väntades inte sådana problem uppstå. De två delarna, den religiösa upp- fattningen och det vanliga vardagslivet, går inte att integrera. Inom rörelserna definieras tvivel och konflikter av denna typ som uttryck för att det onda fortfarande har makt över personen i fråga. I olika ritualer försöker man driva ut konfliktfyllda tankar, som också kan ha fört med sig ångest och depressioner. Det kan ske exempelvis genom intensiv kollektiv bön, regelrätt demonutdrivning eller att öka kraven på medlemmens insatser för församlingen. Ett främlingskap gentemot kroppen är betecknande för tankeb ygg- naden i de flesta av dessa rörelser. Flera av dem accepterar inte sjuk- domar som ett fysiologiskt faktum. Sjukdomstecken ses i stället som ett uttryck för otrohet mot rörelsen eller , ett tecken på svaghet i tron eller att man inte bett de böner eller utfört de handlingar som förväntas av en. Inom Livets Ord menar man att har tagit den sjukes kropp i besittning. Ett sätt att bekämpa sjukdomen är demonutdrivning, då pastorn och församlingen under särskilda ritualer befaller demonerna, eller , att lämna den sjukes kropp. Förnekandet av kroppens signaler och behov kan även inbegripa sexualiteten och fenomen som fysisk trötthet, sömnbehov och hunger. Jehovas Vittnen och Hare tar starkt avstånd från sexualitet som lustupplevelse. Inom Hare anbefalls sex endast i syfte att pro- ducera barn. Inom Jehovas Vittnen förekommer det att man avråder även från detta. Anledningen sägs vara att tron förutspår att världens undergång – Harmagedon – är nära och uppfostran och omsorg om små barn stjäl mycken dyrbar tid från församlingsarbetet. Personer med homosexuell läggning drabbas av en dubbel belast- ning. Den fördömande synen på sexualitet i allmänhet och homosexua- 152 Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser litet i synnerhet gör dem, i det avseendet, i det närmaste utestängda från någon form av själavårdande samtal inom församlingen. Dessa uppfattningar skapar en bristande tilltro till den egna krop- pens signaler och, för den som känner tvivel, en inre kluvenhet när fundamentala behov och impulser kommer på kollisionskurs med den egna övertygelsen. Sjukdomar, allt från förkylning till cancer eller fy- siska handikapp, som inte vikt undan trots stark tro, intensiva böner och självbekännelse, har lett till självanklagelser om den egna otillräckligheten hos en del medlemmar i rörelserna. Eftersom övertygelsen är djup, och kan vara det även efter själva avhoppet, är känslan av skuld något som ofta kommer fram i samtalen med utomstående rådgivare och själasörjare. I ängslan över att inte hålla måttet inför de övriga inom sin försam- ling har det hänt att man förnekat den del av sig själv som inte låtit sig inordnas i bilden av en god medlem. Ur detta har uppstått en ångest som är ogripbar för individen och svår att identifiera för en utom- stående. En stor andel hjälpsökande beskriver konflikter mellan trons krav på renhet i umgänget och i relationer till närstående. En inte ovanlig situa- tion är att maka, fästman, föräldrar, etc. står utanför och även kan vara kritiska till den grupp personen i fråga gått in i. Om medlemmar inte lyckas värva sina närstående till rörelsen kommer ibland kravet att de ska befria sig från umgänget med dem. Ett genomgående drag i de refererade rörelserna är uppfattningen om de egna församlingsmedlemmarna som utvalda, rena och upphöjda över de icke troende. Den strikta definitionen av ont och gott placerar icke-sympatisörer bland de förtappade, hos det onda. Härav följer också en mer eller mindre stark främlingskapskänsla gentemot resten av samhället och även dess institutioner, vilket framkommer i stödsam- talen. Främlingskapet upplevs ömsom som överlägsenhet, ömsom som vilsenhet och bristande tillhörighet. I många fall berättar avhoppare att de har varnats av ledarna inom sin församling för företeelser i samhället som betraktas som särskilt skadliga och av ondo. De som oftast nämns är och andra religiösa samfund, Före- ningarna FRI, och , familjerådgivningen och den psykiat- riska vården. Flera präster och diakoner som utredningen varit i kontakt med, gör iakttagelsen att ju djupare tron är på klyftan mellan entydigt ont re- spektive gott, desto djupare splittras personligheten när människan inte förmår slå en bro mellan sin tro och sin verklighet. Bland människor som har en stark upplevelse av den tudelning av verkligheten som beskrivits här, förekommer rena psykiatriska symtom. Det är dock, Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser 153 enligt utredningens uppgiftslämnare, ganska sällan det förekommer bland dem som vänder sig till samfund och föreningar för råd och stöd. Inom de auktoritära religiösa rörelserna styrs människors relationer inte alltid i första hand av ömsesidiga känslomässiga val utifrån individuella behov, utan är sorterade enligt den hierarkiska ordningen. De är också detaljrikt reglerade.