sou · GMB3111 · 1999-01-01 00:00:00 — Den okatalogiserade samlingen växer med . Antalet elektroniska dokument i fixerad form, som mottagits som pliktexemplar, uppgick till ca 180 st. (120 cd-rom och 60 disketter). De elektroniska dokumenten görs tillgängliga för användarna enligt samma principer som gäller för tryckt material. Dokumenten beställs fram och kan användas i särskilda datorer i läsesal. Något enstaka dokument, som den av utgivna NAD (Nationella arkivdatabasen), har monterats i nätverk när det framgått att utgivaren tillåter detta. I praktiken har dock efterfrågan på de elektroniska doku- ment i fixerad form som mottagits som pliktexemplar varit myck- et låg. 5.3.2Arkivet för ljud och bild Arkivet för ljud och bild () mottar ca 63 000 enheter, vilka fyller . Knappt hälften utgörs av referensband från radio- resp. tv- sändningar. Total leveransplikt för radiosändningar gäller för , inkluderande bolagets lokala radiosändningar. Sändningarna från , TV4 och elva satellit-tv-kanaler levereras i sin hel- het. För två satellitkanaler har medgetts undantag p.g.a. att sändningarna innehåller i stort sett samma program som återfinns i andra kanaler. Dessa sänder endast in , analogt med den leveransplikt som gäller för lokala etersändningar, t.ex. lokal kabel-tv, privat lokalra- dio och närradio. Enligt 4 § pliktexemplarsförordningen får inte bevara andra ra- dio- och tv-sändningar än sådana som har dokumentariskt värde. Då leveransplikten är kopplad till den s.k. referensbandning som program- bolagen måste göra för andra juridiska ändamål, levereras i de allra flesta fall det totala utbudet. Vid en migrering till nya system och bärare kommer en viss gallring att ske. Som nämnts ovan har också med- gett undantag för vissa tv-kanaler. I övrigt sker ingen gallring bland pliktexemplaren. I ALB:s katalogsystem är olika databaser utformade för olika media, beroende på dessas egenskaper. För en stor del av radio- och tv- materialet sker en enklare registrering med utgångspunkt i t.ex. program- tablåer, vilka i de flesta fall levereras i digital form från de sändande stationerna. För vissa kategorier har tillgång till externa kataloger via online-förbindelse. På sker en utförlig katalogisering av Sveri- ges Radios P1 och P2, av filmer och videogram samt av fonogram och multimedia. katalogiseras drygt 2 000 filmer och videogram, ca 3 000 fo- nogram och multimedia och ca 10 000 radioprogram. Således uppgår det totala antalet objekt som katalogiseras på till ca 15 000 . Upphovsrättslagen ger inte utrymme att tillhandahålla pliktex- emplaren annat än för forskningsändamål. Vid varje beställning görs en s.k. studiekopia som forskaren får studera, antingen på plats i eller vid någon av de ca 30 fjärrlåneinstitutioner som godkänts av . Hemlån eller annan utlåning från är inte tillåtet. Varje forsk- ningsändamål måste godkännas av efter ett ansökningsförfarande, och en avgift tas ut för varje studiekopia. Antalet nyanmälda forskare har ökat sedan ALB:s start. Un- der anmäldes 730 nya forskningsändamål. Av forskarna studerade vid fjärrlåneinstitutioner. har även utvecklat ett system för fjärrlån med motsvarande nordiska institutioner, Statsbiblioteket i och i i . Efterfrågan på multimedier har varit mycket begränsad. I des- sa fall har forskaren fått tillgång till originalexemplaret. Studiekopiering är inte möjlig, då inte har rätt att kopiera datorprogram, ens för forskningsändamål. kom tidigt till insikt om svårigheterna med att långsiktigt bevara elektronisk information. Bärarnas bristande beständighet och de tekniska systemens korta livslängd har gjort att redan nu har tvingats att börja föra över de äldsta videobanden till ett nytt digitalt system. 6 Elektroniskt publicerad information En heltäckande beskrivning av den elektroniska information som publicerats är svår att göra. Någon tillförlitlig och samlad statistik, av det slag som finns för böcker och andra papperspublikationer, finns inte. Dessutom tillkommer det faktum att den elektroniska publiceringen ex- panderar mycket snabbt. Expansionen gäller inte bara den rent kvantita- tiva tillväxten, utan avser också den förändring som sker i och med att nya producenter etablerar sig och därmed vidgar gränserna för vad som publiceras på elektronisk väg. I nedanstående avsnitt ges en översikt av situationen inom några ut- valda sektorer. En fördjupad beskrivning ges av i bila- ga 2, Elektronisk publicering. Inledningsvis kan konstateras att det aldrig varit så lätt att publicera sig som . Vem som helst med tillgång till persondator, modem och ett Internetabonnemang kan publicera information på nätet. Ordet publicera används här i betydelsen göra allmänt tillgängligt. En pri- vatperson kan därför i princip vid ett och samma tillfälle ikläda sig rollen som författare, förläggare, tryckare och distributör. Denna form av pub- licering som ofta, men inte alltid, är av rent privat karaktär behöver så- ledes inte alls passera de kvalitetsmässiga och kommersiella spärrar som ryms inom den traditionella förlagsbranschen. Men att publicera något behöver heller inte längre innebära att någon, förutom upphovsmannen själv, någonsin kommer att ta del av informationen. 6.1Hur mycket information finns det? Innan jag kommer in på en diskussion om vilken information som sam- hället skall samla in och bevara för framtiden samt på vilket sätt det skall ske, kan det vara intressant att fråga sig hur mycket information det finns och hur mycket information det är möjligt att lagra. Vid konferensen and Bits9 som hölls i , presenterade forskaren ett räkneexempel med tankeväck- ande beräkningar angående dessa frågor. De siffror och uppskattningar han presenterar hänför sig till situationen i respektive hela vär lden. Den samlade mängden publicerad information på www upptog vid början av 1997 ett lagringsutrymme om 2 terabyte (Tbyte) 10. Med nuva- rande tillväxttakt skulle den samlade www-mängden komma att uppgå t ill mer än 20 Tbyte, vilket innebär att den överstiger omfånget på boksamlingarna i världens största bibliotek, Library of Congress. Det kan nämligen enligt Lesk grovt uppskattas att samlingarna där skulle kräva ca 20 Tbyte digitalt lagringsutrymme, om man begränsar sig en- bart till böckerna och för enkelhetens skull utgår från att varje bok inne- håller (Mbyte). Därtill kommer alla de andra dokumentsla- gen: bilder, kartor, fonogram etc., vilket gör att det totala lagringsut- rymmet uppgår t ill ca 2 700 Tbyte. Av nedanstående tabell framgår den totala informationsmängden vid Library of Congress. Tabell 1: Antal dokument och digitalt lagringsutrymme vid Library of Congress (Lesk) utrymme (Tbyte) Böcker (1 bok = ca 1 Mbyte) Fotografier (1 bild = ca 1 Mbyte) Kartor (1 karta = ca 50 Mbyte) Filmer (1 film = ca 1 000 Mbyte) Fonogram (1 fonogram = ca 600 3, 5 milj. Lesk fortsätter sedan sitt räkneexempel med att försöka uppskatta hur mycket övrig information som produceras . Alla former av in- formation har medtagits, utom video inspelad i hemmet, eftersom inne- hållet där nästan uteslutande består av redan utsända tv-program och filmer. Lesk utgår från amerikansk medie- och telekommunikationssta- tistik och extrapolerar talen till att omfatta hela världen genom att utgå från andel av världens samlade bruttonationalprodukt (BNP). Mängden professionellt utgiven information uppskattar Lesk till . 10 Denna mängduppgift kan kompletteras med en undersökning som uppskattar att antalet unika webbsidor uppgick till ca 275 miljoner. Öknings- takten uppskattas till ca 20 miljoner sidor , vilket innebär att antalet fördubblats på mindre än . Undersökningsresultaten finns publicera- de på . Tabell 2: Mängden producerad information (Lesk). Lagrings- utrymme angivet i Tbyte. Professionellt utgivna böcker o odicaperi Övriga pappersdokument (A4) Bilder/fotografier (inkl. privata bilder) TV/radio (unikt material) Lesk har i sin ursprungliga tabell dessutom inkluderat det minnesut- rymme som krävs för att lagra alla telefonsamtal. Detta har ej medtagits här. Utifrån en uppskattning av den totala mä ngden existerande datormin- ne i världen, kommer Lesk fram till att det, i historien, är teoretiskt möjligt att digitalt lagra all producerad information. Naturligtvis kommer inte all denna information att publiceras på www. Men det står klart att de 20 Tbyte, som enligt Lesk kommer att utgöra den samlade informationsmängden på www vid ut- gången av 1998, snabbt kan komma att öka. Sa nnolikt blir ökningen dramatisk när nätets överföringskapacitet utvecklats så att det blir möj- ligt att på allvar distribuera rörliga bilder. Jag menar nu inte att det är samhällets uppgift att samla in och beva- ra all denna information, utan vill bara visa att det som en rent teoretisk tankemodell skulle vara möjligt. Det är vidare ett faktum att gränsen mellan professionell och privat publicering är flytande och att den privata andelen är växande. Användningen av datornät innebär en större revolution på informa- tionsbehandlingens område än någon annan uppfinning, inklusive bok- tryckarkonsten. Så skrev universitetskanslern och dåvarande general- direktören i VHS (Verket för högskoleservice) i en debat- tartikel i . Utan att här ta ställning till huruvida detta påstående i alla avseenden är korrekt, är det ingen tvekan om att dagens avancerade nätverksteknologi och dess närmast obegränsade möjligheter till kommunikation och informationsspridning har fått och kommer att få en mycket stor betydelse för alla samhälls- sektorer. I dagligt tal är Internet synonymt med World (www eller webben) och e-post. Mer än en tredjedel av den svenska befolkningen har tillgång till Internet, antingen från arbetsplatsen eller från hemmet. Därutöver har många fler provat på att surfa på nätet för att exempel- vis söka information. Den elektroniska handeln via Internet ökar snabbt. Allt fler människor gör bankaffärer, inköp och biljettbokningar via In- ternet. Som publiceringsform erbjuder Internet nya möjligheter jämfört med de traditionella kanalerna. Publiceringsprocessen kan kortas ned till någ- ra minuter, ändringar och uppdateringar kan utföras löpande och kraven på kvalitetskontroll minskar. I princip kan vem som helst publicera tex- ter och bilder. I takt med att nätets kapacitet byggs ut kommer också radio och tv i ökad utsträckning att distribueras via Internet. Men Internet är inte enbart www och e-post. Det finns och har fun- nits flera andra tillämpningar. I följande avsnitt kommer jag att rekapi- tulera några av de grundläggande tankarna bakom Internets utveckling och beskriva dess tillväxt och utveckling fram till . Den amerikanske forskningssamordnaren , en av presi- dent personliga rådgivare och chef för of publicerade 1945 en banbrytande och ofta citerad artikel, As we may think, i . Bush hade varit ansvarig för samordningen av den försvarsrelaterade forsk- ningen under kriget. I artikeln anförde Bush att det nu var dags för ve- tenskapen att ägna sig åt den stora uppgiften att t illgängligöra de omfat- tande kunskapsmassor som vetenskapen frambringat. Han pre- senterade också visioner om den framtida informationsförsörjningen, av vilka den omMemex framstår som särskilt epokgörande. Bush såg Memex som ett verktyg för att organisera och ge tillgång till närmast obegränsade mängder av information. Han beskrev Memex som ett slags skrivbord med flera bildskärmar och ett tangentbord, dit dokument lagrade på mikrofilm kunde hämtas och presenteras. 11 Bush, Vannevar, As we may think. Monthly, 196(1) s. 101-108. kunde en mängd olika kategorier av informationsbärande dokument lag- ras, exempelvis böcker, tidnings- och tidskriftsartiklar, privat korrespon- dens m.m. Materialet skulle indexeras och därmed vara möjligt att åter- finna med hjälp av vad Bush kallade Associative indexing. Det är de sistnämnda tankarna som gjort att Bush ofta nämns som den andlige fa- dern till vad som senare skulle benämnas hypertext och hypermedia. The process of tying two items together is the important thing, skriver Bush. Att utveckla den mekaniska tekniken för att lagra och presentera informationen på Memex-skärmarna ser han inte som särskilt märkvär- digt, utan bara som en naturlig teknisk utveckling. Även om Bushs tankar blev föremål för en omfattande diskussion, skulle det dröja till innan nå gon mer omfattande tillämpning av hans tankar kom till stånd. var då an- svarig för (oN-Line System), i vilket man byggde upp en databas med över 100 000 olika texter. Dessa texter refererade t ill var- andra på ett sätt som påminner om senare hypertextutvecklingar. Termerna hypertext och hypermedia lanserades 1965 av amerikanen () H. . Hans vision Xanadu bär många likheter med dagens World . I Xanadu skulle, enligt , världshistori- ens samtliga texter finnas, alla förbundna med varandra genom s.k. län- kar. använde termen docuverse för att beskriva sin vision. Med hypertexten överges den traditionella sekventiella, linjära struk- turen i en text. Till skillnad från en bok, som har en början och ett slut, är det omöjligt att säga var en hypertext börjar och slutar. Ingen läsning blir därmed den andra lik, eftersom varje läsare kan ta sig fram på olika vägar. Antalet kombinationsmöjligheter blir därmed oerhört stort. Det brukar ofta anföras att hypertekniken mer liknar den mänskliga hjärnans associativa sätt att arbeta. började det amerikanska försvarsdepartementet att ut- veckla ett datornät, som bl.a. skulle ha den egenskapen att det inte blev obrukbart efter en eventuell kärnvapenattack. För att åstadkomma detta valdes en modell, som innebar att datanätet gavs en decentraliserad och icke-hierarkisk struktur. Med avsikt byggdes nätet upp utan en central mittpunkt, eftersom man var rädd för att en sådan lätt skulle kunna slås ut vid en fientlig attack. Den information som sändes mellan de anslutna datorerna eller noderna i nätet delades upp i block, s.k. paket. Dessa letade sig fram på olika vägar i nätet för att sedan sammanfogas till sin helhet vid den slutgiltiga destinationen. Om en eller flera nätverksnoder slogs ut skulle ändå informationen kunna leta sig fram i nätet genom att använda sig av andra noder. Datornätet, som är en föregångare till Internet, gavs namnet Arpanet (Advanced research projects agency network). , 1969, omfattade nätverket fyra datorer. Efter hand anslöts fler och fler datorer till nätverket. Det försvars- mässiga syftet bakom nätet avtog i takt med att det farhågor minskade. I stället blev datornätet i mångt och mycket ett redskap för kommunikation och informationsöverföring mellan universitetsforskare. Användandet av standardiserade s.k. protokoll är en förutsättning för att datorer av olika fabrikat skall kunna anslutas till nätverket och kommu- nicera med varandra. Protokoll kan sägas vara beskrivningar av hur kommunikationen mellan anslutna datorer skall gå till. utveck- lades TCP/IP (Transmission control protocol/Internet protocol) som möjliggjorde kommunikation mellan och sammankoppling av olika nät- verk. TCP/IP är fortfarande det grundläggande protokollet för Internet- kommunikation. I samband med födelsen av TCP/IP användes också ordet Internet (1974). utvecklades den första riktigt stora applikatio- nen, elektronisk post, som snabbt kom att bli den allra vanligaste formen av Internetanvändning. Det första e-brevet skickades 1971. Användningen av e-post växte snabbt och utvecklades programvara för s.k. sändlistor (eng. lists), dit en enskild an- vändare kunde anmäla sig genom att skicka ett e-brev till en värddator. Därefter får användaren varje inlägg som postas till listan. Flera andra protokoll har spelat stor roll för utvecklingen av Internet, däribland telnet och ftp (file transfer protocol) för överföring av filer mellan datorer. Ett antal stora s.k. ftp-arkiv har med tiden byggts upp runtom i världen, där olika kategorier av datafiler lagrats i stort antal. Dessa databaser innehåller texter, bilder, programvara m.m. Speci- ellt möjligheten att lagra programvara har varit betydelsefull för många programutvecklare, eftersom det möjliggjort distribution av s.k. shareware i stor skala. Med shareware menas att användare ges möj- lighet att ladda ner ett datorprogram, installera det på sin egen dator och prova det . Som exempel på en sådan databas kan nämnas den som är uppb yggd inom ramen för det svenska universitets- datanätet Sunet (Swedish university network)12. Ett annat centralt protokoll är NNTP (Network news transfer pro- tocol), som möjliggör uppbyggnad och distribution av , s.k. nyhetsgrupper. Med hjälp av en särskild programvara (en s.k. nyhetslä- sare) kan enskilda användare ansluta sig till en värddator och där abon- nera på valfria nyhetsgr upper. Det finns tusentals sådana grupper i världen. Varje nyhetsgr upp ägnar sig åt att diskutera ett särskilt ämne, ofta mycket aktivt. Antalet anslutna datorer, nätverk och länder ökade i antal. anslöts 1987-88, i och med att de fyra nordiska universitetsdatornäten kopplades samman via NORDUNET. hade dock varit anslutet till EUnet . Med lanseringen av togs ett viktigt steg i Internets utveckling. I likhet med de protokoll och tillämpningar som beskrivits ovan, byggde Gopher på s.k. client-server-teknik. Här innebar tekniken att information kunde organiseras på en server, dvs. en värd- dator. Användaren kunde sedan med hjälp av en särskild programvara, en s.k. klient, få informationen presenterad för sig i hierarkiska menyer. Med hjälp av ett menysystem kunde användaren förflytta sig mellan oli- ka Gopherservrar i världen. Dessa servrar innehöll så gott som enbart rena textfiler13. Allt eftersom mängden tillgänglig information ökade på Internet, ut- vecklades olika hjälpmedel för att organisera och återfinna informatio- nen. och är tidiga exempel på sådana tilläm pningar. var Internet fortfarande något som främst an- vändes på västvärldens universitet och högskolor. (1989) skapades World (www), vilket kommit att bli den ap- plikation som betytt allra mest för de senaste årens dramatiska utveck- ling av nätet och dess tjänster. Detta oavsett hur man räknar: antalet an- slutna datorer, antalet människor som har tillgång till nätet, eller, vilket är mest intressant för denna utredning, mängden information som publi- ceras online. Upphovsman till World är datateknikern , då verksam vid i . Lättheten att konfigurera en www- server och möjligheterna till grafisk presentation, där texter, bild och annan grafisk design kunde integreras, gjorde att www fick ett mycket snabbt genomslag. Länksystemet utvecklades från gopherteknikens hie- 13 Ett litet antal gopherservrar existerar fortfarande. För ett exempel se: gopher://kth.se:70/1/ rarkiska menyer och www (webben) blev en hypertextmiljö. HTML (Hyper text markup language), ett system för sidbeskrivning och - presentation, utvecklades hand i hand med webbläsare (eng. browsers), som de första årens och och dagens Netscape och Internet Explorer. En närmare beskrivning av HTML ges i bilaga 3. Dokument vars innehåll är märkt i enlighet med HTML-standarden är plattformsoberoende, vilket innebär att de kan presenteras på olika datorer, olika operativsystem etc., under förutsättning att datorn har en webbläsare installerad. Vissa smärre avvikelser kan förekomma mellan olika datormiljöer, men i stort sett ser dokumenten likadana ut oberoende av vilken dator de presenteras på. Någon konvertering behövs inte. Den inkompatibilitet som präglat delar av datorindustrins programutveckling, och som till exempel inneburit att det varit problematiskt att förflytta en enkel ordbehandlingsfil mellan datorer av olika fabrikat, bröts därmed. har dock tendenser kunnat skönjas i riktning mot mer leve- rantörsspecifika miljöer, vilket gör att dokument som skapats för en viss läsare, exempelvis Internet Explorer, ser annorlunda ut om de presente- ras i Netscape. De stora tillverkarna försöker driva igenom egna tillägg till HTML-standarden men riskerar en utveckling mot forna Flera bedömare anser att HTML:s dominerande position relativt snart kommer att intas av XML (Extended markup language), vilket anses vara ett mer utvecklat och flexibelt språk. Med www infördes också ett nytt protokoll för överföring, HTTP (Hyper text transfer protocol). Webbläsarna har utvecklats i riktning mot integration av de andra Internet-protokollen, exempelvis de för e- post, ftp och gopher. Webbläsarna kan numera också, med hjälp av tilläggsprogram, s.k. plug-ins, spela upp ljudsekvenser och rörliga bil- der. Dessa överförs ofta med hjälp av s.k. streamade protokoll, en överföringsform som innebär att informationen presenteras (spelas upp) allteftersom den anländer till användarens dator. Därigenom är det möj- ligt att kontinuerligt sända radio och tv via nätet. Integrationen har sedan fortsatt i riktning mot att webbläsarna tar över och utgör gränssnittet mot datorns eget operativsystem. Följden kan bli att användaren inte upplever nå gon skillnad mellan att arbeta med information som finns lagrad lokalt på den egna datorn och sådan information som finns tillgänglig på www. 14 Se exempelvis , T., The World : past, present and future Två utvecklingstendenser framstår som särskilt tydliga när det gäller den närmaste framtidens Internetpublicering, nämligen konvergens och indi- vidualisering. Naturligtvis finns andra faktorer som kommer att ha stor betydelse, exempelvis kommersialiering, men dessa tas inte upp här. Med konvergens menas här att allt fler medieformer växer samman och blir svåra att skilja åt. Radio, tv, tidningar, tidskrifter, bokförlag, telefoni etc. har tidigare verkat i sina respektive sektorer och konkurrerat med andra aktörer i samma sektor. Men i takt med att såväl medborgar- nas tillgång till nätet som nätets överföringshastigheter (bandbredd) ökar, kommer vi sannolikt att få se allt fler exempel på sådan konver- gens. Som exempel på konvergens av kan nämnas webbplats, som förutom text och st illbilder också innehåller länkar till rörliga bilder i form av digitalt lagrade videosekvenser. I stället för att bara läsa om en viss fotbollsmatch kan läsaren sålunda se vissa sekven- ser från matchen spelas upp på datorskärmen. Ett annat exempel är att man på Dagens Nyheters webbplats kan finna en musikrecension i text- form, som försetts med länkar till digitala ljudfiler för uppspelning i we- bbläsaren. Ett exempel på konvergens i motsatt riktning utgörs av Sveri- ges Television, som också förmedlar nyheter i textform. Konvergensen illustreras också av att andra än traditionella mediefö- retag nu visar intresse för att tillhandahålla information. Content is king, dvs. att det är innehållet och inte tekniken som är det viktigaste, kan sägas vara slagordet för denna konvergerande rörelse. Framförallt är det företag från dator- och telekommunikationsbranscherna som utökat sina aktiviteter inom detta område. Med individualisering menas att allt mer av den information som er- bjuds allmänheten kommer att få en individuell utformning. Till viss del kommer användaren, dvs. den person vi kallar läsare, lyssnare eller tittare, att kunna styra detta. Denna tendens innebär att vi avlägsnar oss från det traditionella begreppet massmedium som ett ett-till-många- fenomen, där samma information förmedlas, i stort sett , till en stor mängd människor (läsare/tittare/lyssnare). Den individualiserade informationen ser annorlunda ut. Dels kan den presenteras på olika sätt, dels kan innehållet vara helt olika. En del av dessa avgöranden träffas alltså av användaren, en del av producen- ten/leverantören. I det sistnämnda fallet är detta ofta baserat på infor- mation om användarens tidigare beteende. Som illustration till det ovanstående kan följande exempel nämnas: ·Användaren avgör själv om han eller hon vill läsa nyheterna, dvs. läsa en text-fil, eller om samma text-fil skall spelas upp av datorn med hjälp av syntetiskt tal. ·Ett tv-bolag monterar vid ett större sportevenemang upp ett antal ka- meror, som vardera sänder kontinuerligt.