sou · GMB3154 · 1999-01-01 00:00:00 — Man föreslår bl.a. sänkt moms och änd- rade skatteregler för de seriösa aktörerna. Den första egentliga alkohollagstiftningen (allmänna gästgivare- och krögarförordning) kom också till för att reglera ut- skänkningen. Staten lagstiftade om att utskänkningsställena endast skulle ha tillstånd att servera en enda sorts alkohol för att myndighe- terna lättare skulle kunna kontrollera att drycken inte förfalskades. var ordningsproblemen på krogarna så stora att man började införa begränsningar i öppettider. Bl.a. förbjöds all utskänkning under julmässor, gudstjänster och andra kyrkliga högtider. Importen belades med tullavgift och man försökte att förbe- hålla rätten att bränna sprit till enbart bryggarskrået. Detta lyckades inte helt utan husbehovsbränningen ökade . 1731 trädde den första stora brännvinsförordningen i kraft. För- ordningen innebar att staten ingrep i den enskildes frihet att efter eget behag använda sin säd till bränning. Bakgrunden till förordningen var att många bönder använde för mycket säd till brännvin istället för att tillverka mjöl vilket ledde till att människor svalt. Under missväxt förbjöds husbehovsbränning helt. började potatisen att ersätta säden som råvara – brännvin- stillverkningen fördubblades. Början av var den mest libe- rala tiden vad gäller alkoholregleringar. Detsamma gällde nivån på den genomsnittliga konsumtionen som låg mycket högt. Supandet och skadeverkningarna av alkohol ökade till den grad att motkrafter bör- jade växa upp. Den första nykterhetsföreningen bildades. Kommu- nerna fick vissa befogenheter att besluta om rättigheter för utminute- ring och utskänkning. Det kommunala vetot började ta form. förbjöds fylleri på allmän plats. skedde också förändringar på tillverkningssidan. Hus- behovsbränningen började konkurreras ut av fabrikstillverkningen. Man började bilda lokala spritbolag. Avsikten var att vinsten skulle tillfalla kommunen eller användas till allmänna ändamål. Nykterhets- rörelsens framgångar och de ökade restriktionerna ledde till att sprit- konsumtionen halverades . försäljningsförord- ning betraktas som det första verkliga försöket att med hjälp av lag- stiftning pressa tillbaka superiet. De nya restriktionerna riktades framför allt mot husbehovsbränningen genom att handeln delades upp i partihandel, minuthandel och utskänkning. Utvecklingen kan ses som en kombination av förändringar i tillverk- ningsledet som både styrdes av marknadskrafter och lagregleringar (från husbehovsbränning till fabrikstillverkning) och efterfrågebe- gränsande lagreglering som ledde fram till en av de absolut största förändringarna i alkoholhanteringens historia. Slutet av dominerades av en strid om kunderna mellan det privata intresset () och samhällsintresset (kommunala destillatörerna). Det privata intresset förlorade och utvecklingen gick mot ett samhällsmonopol på försäljningen av alkohol. Det fanns två fa- inom . En absolutistisk () och en som i första hand vände sig mot brännvinsmissbruket (). , fram till folkomröstningen , pågick diskus- sionen om totalförbud eller restriktioner. pågick en omfat- tande desintressering (minskning av det privata vinstintresset) av rus- dryckshanteringen. var chef för och genom dotterföretaget förvärvade bolaget full- ständigt monopol inom vin- och spritförsäljningen i . För att vinna kontroll över partihandel och tillverkning bildades än- nu ett dotterföretag . V & S inköpte Rei- mersholmsbolaget och hade därmed total kontroll. 1923 fick bolaget även formellt monopol. gick utvecklingen av tillverkning-/försäljning och lagstiftning i samma riktning. , inköpskontroll och matt- vång infördes. Systembolagen gavs ensamrätt att driva s.k. folk- restauranger. kom motreaktionerna, från två håll. ansågs av nykterhetsvänner bidra till att befolk- ningen konsumerade upp den maximala ransonen. Från annat håll framfördes kritik mot den alltför reglerade serveringen. Knepen att kringgå reglerna var många. I riksdagsdebatten ifrågasattes motboks- systemet. För att ge ett exempel på att ett liknande tankesätt som da- gens (även om ordvalet är annorlunda) förekom när det gäller synen på information och opinionsbildning citeras riksdagsmannen : Tyvärr måste vi nog slå fast, att det inte finns några genvägar på detta fält, lika lite som på andra där det gäller att råda bot på mänsklig vanart. Det finns bara den urgamla envisa kulturkampen, att ihärdigt fostra och ihärdigt försöka påverka människorna. Det är ett långvarigt uppfostringsar- bete, och det kan dröja sekler innan det verkar, men det är det enda man har att göra, och det finns i alla fall en möjlighet att därigenom steg för steg komma till ett bättre läge. avskaffades 1955 och istället tillämpades höga skatte- påslag för att begränsa konsumtionen. Högprispolitiken visade sig vara ett effektivt sätt att begränsa alkoholkonsumtionen. De positiva resultaten ledde till att det på nytt blev aktu- ellt att införa vissa lättnader i lagstiftningen som också hade effekt på tillverkning och försäljning. Mellanölet fick säljas i livsmedelsaffärer, mattvånget luckrades upp. Relativt snabbt ledde dock mellanölsför- säljningen till ökad alkoholkonsumtion, främst bland ungdomar. Re- dan 1977 förbjöds försäljning av mellanöl i livsmedelsbutikerna. genomfördes så på nytt olika föränd- ringar i liberal riktning och ett flertal detaljrestriktioner avskaffades. påbörjade sina förberedelser för ett medlemskap i och EU. Mellanölet återinfördes som särskild skatteklass men det säljs endast på Systembolaget eller serveras på restaurang. Systembolaget öppnade allt fler butiker, införde självbetjäning och utökade sitt sor- timent. I och med medlemskap i avskaffades import-, export- tillverknings- och partihandelsmonopolen. Ett nytt alkoholpolitiskt motiverat system för tillstånd, kontroll och tillsyn infördes. Det enda monopol som blev kvar var Systembolagets detaljhandelsmonopol. av statligt monopol började på nytt en privat alko- holnäring att växa upp inom import, export, tillverkning och parti- handel. Efter EU-inträdet har den legala marknaden (både statlig och pri- vat) utsatts för påfrestningar från en växande illegal marknad, främst genom ökad smuggling (Generaltullsstyrelsens promemoria om alko- holsmuggling ). Statens skatteintäkter från alkoholför- säljningen minskar. Prisinstrumentet som medel att minska konsum- tionen har försvagats både av den ökade illegala marknaden och av befolkningens ökade rörlighet över gränserna. Antalet restauranger ökar. Andelen alkohol som konsumeras på restaurang är långsamt ökande (från till 1998). En långsam förändring sker även av kon- sumtionsmönstren. var ett land där spritkonsumtio- nen stod för en stor del av konsumtionen. dricks nästan lika mycket alkohol i form av sprit, vin och öl. Det är främst ölkonsum- tionen som ökat . Men i ett längre perspektiv är det vinkonsumtionen som står för den största ökningen. Svenska folkets vana att främst dricka alkohol består dock. I en nyli- gen genomförd undersökning (KALK) visade det sig att vi dricker av all alkohol . Kommunerna har fått ett allt större inflytande över alkoholserve- ringen. Ett ökat samarbete mellan kommunföreträdare och alkoholnä- ring har utvecklas. En liknande utveckling sker på statlig nivå. Den statliga alkoholhnteringen har minskat genom avvecklingen av till- verknings- och partihandelsmonopolen. Istället har en ny central stat- lig myndighet inrättats för tillståndsgivning, kontroll och tillsyn. Ett ökat samarbete med den legala näringen har inletts för att man till- sammans ska arbeta för att den ökade kommersialiseringen inte ska leda till ökade alkoholskador. En effekt av detta ökade samarbete är informationssamarbetet inom OAS. Förutsättningarna för och innehållet i alkoholpolitiken har som synes förändrats . En faktor som är utmärkande för de se- naste årens utveckling är att förändringstakten har ökat. Inom OAS-samarbetet har framtagits en mängd data som underlag för de regionala konferenserna som hållits om illegal al- koholhantering och som underlag för OAS egen planering, t.ex. för att analysera behovet av information och för att utforma information, budskap m.m. Statistikbearbetning och analys har gjorts av den fri- stående utvärderingsgruppen och av , sekreterare i utvärderingsgruppen. Sett ur ett längre tidsperspektiv har den svenska alkoholkonsum- tionen varierat ganska kraftigt. Figur A visar utvecklingen av den registrerade konsumtionen (Systembolagets försäljning, restaurang- försäljningen och försäljningen av folköl omräknat till alkohol per invånare, ) totalt och uppdelat på olika alko- holdrycker . Efter var den re- gistrerade konsumtionen mycket låg (ca ren alkohol). , efter motbokens avskaffande, ökade konsumtionen kraftigt. Denna ökning ägde för öv- rigt rum i de flesta västeuropeiska länder och kan bl.a. förklaras av ett kraftigt ökat välstånd. då konsumtionen i nåd- de sin topp med , sjönk konsumtionen . Därefter har den enbart uppvisat smärre förändringar. Om man endast ser till den registrerade alkoholkonsumtionen kan en minskning iakttas, har den registrerade konsumtionen minskat med . har problemet att få tillförlitlig kunskap om den totala alkoholkonsumtionen uppmärkssammats allt mer, alltså problemet att få kunskap om både den registrerade och den icke- registrerade konsumtionen. Inom ramen för den s.k. KALK-undersökningen har man försökt att skatta utvecklingstrenden av den icke-registrerade alkoholkonsum- tionen (se , m.fl., 1998). Skattningen visar, dels att den icke-registrerade konsumtionen av alkohol har ökat med , dels att minskningen av konsumtio- nen i enlighet med försäljningsstatistiken kompenserats av en ökning av konsumtionen av icke-registrerad alkohol, vilket innebär att den totala alkoholkonsumtionen sannolikt har varit relativt stabil . Ytterligare tecken på att den icke-registrerade, i detta fall den illegala spritkonsumtionen, ökat under redovisas i tabell 1. Tabell 1 Andelen som uppger konsumtion av hembränt och smuggelsprit under det senas- te året. Resultat från olika riksrepresentativa undersökningar, bl.a. 1992-1998 18- 75 år Andel som uppger bruk av RUS (n=2534) SCB (n=942) SCB (n=970) IMU (n=1003) (n=865)2 (n=1276)2 KALK (n=9998)3 VoT (n=2276)2 (n=1504)2 1Samtliga utom OAS baserat på två frågor, i OAS en fråga om bruk av antingen hembränt eller smuggelsprit. 2antalet som svarat på båda frågorna 3Intervjuer fr o m t.o.m .febr 1997. Andelen som uppger bruk av hembränt ökade aningen under 1980- talet. första år tycks en reell ökning ha ägt rum. Andelen som uppger att de druckit hembränt har därefter legat tämli- gen runt . Andelen som uppger bruk av smug- gelsprit låg på 4–i 1994 och 1996 men uppvisade en för- dubbling vid den senaste mätningen (). svarar ca en fjärde- del av svenskarna att de druckit hembränt eller smuggelsprit (se Leifman, m.fl., 1999). Det är emellertid svårt att tolka svaren eftersom många av de som svarar ofta inte vet om de köpt hembränd sprit eller smuggelsprit. säljs även smug- gelsprit i dunkar på liknande sätt som hembränt gör. Den registrerade konsumtionsutvecklingen har varit en god indikator på utvecklingen av totalkonsumtionen vilket inte minst dess samband med olika alkoholrelaterade skador visat. måste dock större hänsyn tas till den icke-registrerade alkoholkon- sumtionens utveckling och samband med skadenivåer. Det framgår av Figur A att spritkonsumtionen har sjunkit stadigt . Spritkonsumtionens andel av den totala konsumtionen har också minskat. 1967 var som den registrerade sprit- konsumtionen stod för av den registrerade totalkonsum- tionen av alkohol. är den faktiska konsumtionen av sprit (på grund av den icke-registrerade konsumtionen) med största sannolikhet nästan dubbelt så hög som den registrerade (KALK-undersökningen). Detta innebär att spritens andel av totalkonsumtionen är högre än vad den registrerade konsumtionen ger vid handen. Tabell 2 redovisar den beräknade totala alkoholkonsumtionen 1996-97. Siffrorna är baserade på KALK-data. Enligt denna skulle spritkonsumtionen uppgå till ca ren alkohol vilket motsvarar drygt en tredjedel av totalkonsumtionen. Vinkonsumtionen (bordsvin plus starkvin) uppgår till ca alkohol vilket motsvarar av den totala konsumtionen. Starkölskonsum- tionen beräknades till (av totalkonsumtionen) och folköl till (). Tabell 2 Skattningen av svenska folkets alkoholkonsumtion under 19961), uppdelad på olika sorter och delmängder Andel (%) Andel (%) 1) Ca 1/10 del av skattningarna faller inom . Tabell 2a Privatimporter under 19961), uppdelade efter avgifttsfria och icke avgiftsfria kvoter Andel (%) Andel (%) Andel (%) Högst 1 lit / inresa Mer än 1 lit / inresa Högst 2 lit / inresa Mer än 2 lit / inresa Högst 5 lit / inresa Mer än 5 lit /inresa Högst 15 lit / inresa Mer än 15 lit /inresa Mer än avgiftfri kvot 1) Ca 1/10 del av skattningarna faller inom . Alkoholkonsumtionens utveckling i olika grupper har kvinnornas alkoholbruk ökat mer än män- nens. För vissa tidpunkter är det möjligt att redovisa kvinnornas andel av den totala alkoholkonsumtionen (se tabell 3). Tabell 3 Totalkonsumtionens fördelning mellan manliga och kvinnliga alkoholkonsumenter tion i % av total- tion i % av total- 1) Avser personer som inte dricker alkohol under en normalvecka. var kvinnornas andel av den totala konsumtionen 20 pro- cent, ökade den till mellan . Ök- ningen av kvinnornas konsumtion har, av allt att döma, inträffat spe- ciellt efter motbokstiden och pågick främst . har skillnaden i konsumtion mellan könen visat sig vara ganska . Enligt surveyundersökningar dricker männen ca 2–2,5 gånger mer alkohol än kvinnor. drack männen 4 gånger mer. Den långsiktiga ökningen av kvinnornas andel av totalkonsumtionen beror inte bara på att antalet kvinnliga alkoholkonsumenter ökat (färre ab- solutister). Kvinnor dricker även mer än vad som var fallet under tidigare decennier. I uppvisar ungdomarnas alkoholvanor likheter med trenden hos den övriga befolkningen. När den svenska alkoholkonsumtionen och åtskilliga alkoholrelaterade problem nådde sin topp var alkoholmissbruket också mer utbrett bland ung- domarna än . Det finns tecken på att alkoholproblemen ökade i större utsträckning bland ungdomar . Analyser av den alkoholrelaterade (medicinska) dödligheten har visat att dödstalet ökade som kraftigast bland yngre människor . Från och med slutet av och minskade alkoholkonsumtionen bland ungdomar liksom bland vuxna. Som helhet har perioden varit tämligen stabil när man ser till ungdomarnas genomsnittliga alkoholkonsum- tion. Det har förekommit små variationer men dessa har följt den all- männa utvecklingen. Det finns dock tecken på att konsumtionen av alkohol bland ungdomar ökat . Flera undersökningar (bl.a. CAN: skol- och värnpliktsundersökningar) visar att andelen ungdomar som ofta berusar sig ökar och ande- len som aldrig berusar sig minskar. Bilden är dock inte helt entydig. I OAS, FHI:s, CAN:s och Systembolagets konsumtionsundersökning () intervjuades ca 2 000 ungdomar i åldrarna 16–varav ca 950 var i gymnasieåldern. Vid en närmare analys av svaren visade det sig att det fanns en signifikant skillnad i fråga om kon- sumtionsnivåer och kontakt med illegal alkohol mellan elever som går på praktiska program och elever på teoretiska program. Pojkar som går på praktiska program dricker mer alkohol än pojkar som går på de teoretiska linjerna. De kommer dessutom oftare i kontakt med hembränt och smuggelsprit än pojkarna på de teoretiska linjerna. Än större skillnader finns bland flickorna. Det är generellt så att flickor som går på teoretiska program dricker mindre än flickor som går på praktiska program. Andelen flickor som går på praktiska pro- gram och kommit i kontakt med svartsprit ökar medan andelen flickor på de teoretiska programmen som kommit i kontakt med svartsprit minskar något. Andelen som uppger att de köpt smuggelsprit eller hembränt eller blivit bjuden på hembränt Pojkar, teoretiskt program Pojkar, praktiskt program Flickor, teoretiskt program Flickor, praktiskt program Pojkar, teoretiskt program Pojkar, praktiskt program Flickor, teoretiskt program Flickor, praktiskt program 1998 (utan alkoläsk/cider) Studier av frågeundersökningar genomförda under olika årtionden visar på tydliga åldersrelaterade skillnader i alkoholkonsumtion. Tabell 4 redovisar åldersskillnader enligt olika undersökningar ge- nomförda 1987 till 1998. Tabell 4 Årskonsumtion i liter alkohol i olika åldrar, män och kvinnor1) Siffrorna under 1987-1990 är en hopslagning av resultatet i fyra årliga undersökningar genomförda . 1992-1994 är en hopslagning av tre årliga undersökningar genomförda av . 1Undersökningen har ett extremt högt totalvärde för kvinnor och detta påverkar skillnaderna mellan de två perioderna. I samtliga urval är kvinnornas medelkonsumtion betydligt lägre än männens. De äldre åldersgrupperna tenderar att dricka mindre än de yngre. Att alkoholkonsumtionen generellt är lägre bland äldre än yng- re framkommer i såväl svenska som utländska studier. Det finns där- för fog för antagandet, att detta till stor del är en ålderseffekt, dvs. att personer med ökande ålder minskar alkoholkonsumtionen. En socio- logisk förklaring till denna ålderseffekt är, att sociala förväntningar och rollbeteenden skiljer sig åt för olika åldersgrupper. Det finns emellertid också andra faktorer som påverkar åldersprofilen, nämli- gen kohorteffekter (givna åldersgruppers specifika situation till följd av att de är födda ) och periodeffekter (givna åldersgruppers erfarenheter av specifika situationer som förelegat i samhället). Av speciellt intresse är konsumtionen av alkohol i mycket unga år. I tabell 5 redovisas årskonsumtionen för barn och ungdomar. I Sveri- ge finns fortfarande få alkoholkonsumenter. Sedan debuterar allt fler och konsumtionen skiljer sig inte markant från äldre gruppers. Tabell 5 Könsfördelad årskonsumtion för barn och ungdomar tion i cl alk i cl alk 100 tion i cl alk tion i cl alk Källa:SIFO:s ungdomsunderökningar, , 1998. *= Statistiskt säkerställda skillnader mellan könen (p=<0.05). har vi enbart studerat skillnader mellan tidsperioder och grupper i den genomsnittliga alkoholkonsumtionen. har också sättet att dricka, dryckesmönstret, fått ökad uppmärksam- het. Ett viktigt skäl är att sättet att dricka, förutom den totala voly- men, också påverkar omfattningen av speciellt de sociala alkoholre- laterade problemen. Med dryckesmönster menas ofta den tidsbestäm- da variationen i drickandet samt storkonsumtionstillfällen (berusningsdrickande). I är de intimt förknippade med var- andra: storkonsumtionstillfällen är förlagda till veckoslut och helgda- gar. I torde studier av dryckesmönster vara av särskilt stort intresse eftersom man kan befara att det typiska svenska dryckes- mönstret resulterar i specifika sociala problem. Tabell 6 visar utvecklingen av omfattningen av storkonsum- tionstillfällen utifrån tre undersökningar genomförda 1967, 1992 och 1997. Tabell 6 Frekvens av tillfällen med stora alkoholintag, män och kvinnor 19671), 19922) och 1967 (n=310) 1992 (n=186) 1997 (n=173) 1967 (n=454) 1992 (n=341) 1997 (n=441) 1967 (n=523) 1992 (n=374) 1997 (n=418) 1967 (n=253) 1992 (n=187) 1997 (n=216) 1967 (n=438) 1992 (n=399) 1997 (n=561) 1967 (n=556) 1992 (n=417) 1997 (n=351) Alkohol motsvarande minst ½ flaska sprit () eller 1 flaska vin () eller 6 burkar starköl, eller 8 burkar folköl. Antalet sådana tillfällen har ökat och störst har ökningen va- rit bland kvinnor. Bland kvinnorna framträder också stora skillnader mellan yngre och äldre. Det finns vidare studier som pekar på att koncentrationen av drickandet till veckoslut och ökat under snarare än minskat. Svenskarna dricker mer vin och öl än tidigare och mindre sprit. Denna förändring i valet av alkoholdrycker har således inte resulterat i ett förändrat dryckesmönster. Trots att konsumtionen av den icke-registrerade alkoholen har ökat har vi i en förhållandevis god kontroll över utvecklingen av alkoholkonsumtionen i riket både totalt sett och uppdelat för män och kvinnor och ungdomar och vuxna. Riktar vi i stället vårt intresse på att se om det finns regionala eller lokala skillnader är dock kunskapen mer begränsad. genomförda studier (Svenska alkoholvanor i förändring Red: och , 1998) visar att skillnaderna i alkoholvanor och alkoholrelaterad dödlighet minskat mellan länen under de senaste 30–40 åren, inte minst mellan storstadslänen och övriga län. Utjäm- ningstrenden visade sig vara kraftigast i analyser av självrapporterad alkoholkonsumtion (enligt surveydata). Enligt dessa data har kon- sumtionsskillnaderna mellan storstadsregioner och resten av landet i stort sett jämnats ut (se , m.fl., 1998). Analyser av den alkoholrelaterade dödsorsaksstatistiken 1973- 93 (levercirros, alkoholism, alkoholpsykos och alkoholförgiftning) visade också på en viss men klart svagare utjämningstrend mellan regioner men trots detta kvarstår betydande skill- nader mellan land och stad i dödlighet. Figur B visar på utvecklingen av spridningen av den alkoholrelaterade dödligheten i procent av me- delvärdet . Spridningen låg tämligen eller ökade t.o.m. som den alkoholrelatera- de dödligheten steg. Därefter och har spridningen minskat, alltså då också den alkoholre- laterade dödligheten har minskat. finns dock inga tecken på ytterligare utjämning mellan länen. Spridning mellan länen 1973-96 i alkoholrelaterad (standardavvikelsen i procent av medelvärdet) En möjlig förklaring till utjämningen mellan länen är att länsindel- ningars betydelse som markör för kulturella skillnader i allmänhet och även för dryckeskulturer har minskat. Avståndsfaktorns betydel- se för människor har krympt betydligt under . Nya dryckestrender sprids troligen fortare . Ju mer folk i olika regioner kommunicerar med varandra desto svårare blir det för regionala kulturer att överleva. Ett exempel på den utjämning som skett är att dödligheten var fyra gånger så hög i de län som hade högst dödlighet jämfört med de län som hade lägst dödlighet. 1998 är dödligheten endast dubbelt så hög i länen med högst död- lighet jämfört med de som har lägst dödlighet. Större skillnader återfinns dock mellan olika kommuner, även mellan kommuner inom ett och samma län. är dödligheten ca 5– 6 gånger högre i de kommuner som har högst dödlighet, jämfört med de med lägst dödlighet. Medan skillnader i konsumtion och dödlighet mellan länen till viss del troligen uttrycker skillnader i dryckeskultu- rer, är det troligt att skillnader mellan kommuner i större utsträckning uttrycker skillnader i socioekonomiska förhållanden. 3 Beskrivning av OAS verksamhet Bland ungdomar förknippas konsumtion av alkohol ofta med att bli vux- en. Något som tyvärr har lett till att många tonåringar gör sin alkoholde- but alltför tidigt, då de varken har fysisk eller psykisk mognad att hante- ra alkohol. OAS ska verka för en alkoholfri uppväxt. OAS har beslutat att prioritera samarbete som inriktas på att bekämpa langning och för- säljning av illegal alkohol till ungdomar, att upprätthålla åldersgränser vid försäljning och servering och att motverka berusningsdrickande. Un- der 1998 har några av medlemmarna i OAS genomfört olika aktiviteter riktade till ungdomar. Det finns både likheter och olikheter mellan de 38 Beskrivning av OAS verksamhet En viktig gemensam nämnare är att informationen syf- tar till att stärka det enskilda ansvaret, inte bara i det egna förhållnings- sättet till alkohol utan även ansvaret för andra och det yrkesmässiga an- svar som anställda inom branschorganisationer har. genomfördes en informationssatsning i Svenska Bryggare- föreningens och Stiftelsen informationsprogram Alkohål i huvudet. Satsningen skedde i samverkan med OAS. Inför informationssatsningen genomförde en un- dersökning där man försökte få veta varför ungdomar dricker. Inte helt oväntat visade undersökningen att ungdomar dricker bl.a. för att de vill bli berusade. De uppgav att de kände sig mer säkra och vågade mer när de drack.