sou · GMB3125 · 1999-01-01 00:00:00 — Ordföranden, andra företrädare för kommittén och sekretariatet har medverkat i ett flertal externa seminarier eller andra aktiviteter med direkt anknytning till eller annan relevans för uppdraget, bl.a. arrange- rade av , för i borg och . En samlande bild av den nya verksamheten kommer vidare att ges vid nordiska museimässan i den 22- (jfr avsnitt 8.2). Därvid kommer även det avslutande nyhetsbrevet samt kommitténs slutrapport att vara tillgänglig för intresserade. Ett flertal seminarier behandlar frågor berörande begreppet världskultur. Efter avlämnandet av föreliggande slutbetänkande återstår för kommittén att fatta de löpande förvaltningsbeslut som behövs redan före årsskiftet, givetvis i nära samråd med tillträdande myndighetschef så snart sådan blivit utsedd. Det torde i huvudsak röra sig om avtal och anskaffningar för kansliets praktiska behov, anställningsbeslut avseende administrativ chef samt regelverk och rutiner som måste finnas . En preliminär arbetsordning med bl.a. delegations- och attestregler skall upprättas. Detsamma gäller kontoplan med definierade resultat- områden och en sammanhängande struktur i övrigt. Båda dessa doku- ment kommer att tas fram i samråd mellan Kammarkollegiet, sekreta- riatet och berörda ekonomiadministrativa enheter för senare beslut i kommittén. Även kontoplanen – central ur såväl informations- som ekonomistyrningsperspektiv – får rimligen anses ha preliminär karaktär i den meningen att uppläggningen kan ändras i enlighet med den blivande myndighetsledningens intentioner. Fram till dess att den administrativa chefen rekryterats och i någon form kan tillföras arbetet ingår i sekretariatets uppgifter att driva alla praktiska överföringsfrågor vidare i samarbete med Kammarkollegiet och i kontakt med , och museerna själva. Samråd med och information till närmast berörd per- sonal kommer att genomföras gemensamt av Kammarkollegiet och kommittén . förhandlingar med de centrala fackliga organisa- tionerna slutförs. Arkitekttävlingens första steg avslutas under med- verkan i tävlingsjuryn från kommitténs sida. 2.1De ingående museerna - historik och nuvarande verksamhet Kommitténs uppdrag berör primärt fyra verksamma museer, tre i och ett i . Av dessa är Folkens museum-etnografiska en egen myndighet under regeringen, en enhet inom myndigheten och en enhet inom myndigheten konstmuseer. i ingår i kommunens kulturförvaltning och är därigenom politiskt underställt kulturnämnden. I det följande lämnas en mycket kortfattad basinformation om de fyra museerna. Det kan tilläggas att och i också presenterats i kommitténs nyhetsbrev 1997:1, och Folkens museum-etnografiska i nyhetsbrev 1997:2. Den aktuella utställningsplaneringen för 1999- 2000 redovisas kort i avsnitt 3.3.2. Folkens museum-etnografiska (National museum of ethnography) går tillbaka till den avdelning i som bildades . Efter att ha lokalise- rats separat i och därefter i tidigare militära bygg- nader på skildes museet 1966 från . En ny byggnad speciellt för ändamålet uppfördes 1976- 1978 på samma plats och öppnades för allmänheten 1980. Museet är beläget i en parkliknande omgivning och har som närmaste grannar Tekniska och museerna samt . Museets budgeterade kostnader uppgår 1998 till ca , varav är statliga anslagsmedel och intäkter från entréavgifter, försäljning, uppdrag m.m. av kostnaderna avser löner och lokaler. Personalen består av ca 40 anställda. Av lokalerna på ca 9 700 kvm (lokalarea) används 4 600 för publika ändamål och 3 100 som magasin. Museet vårdar ca 170 000 föremål och förfogar över avsevärda samlingar från , , , , , den amerikanska dubbelkontinenten samt . Antalet besökare uppgick till närmare 44 000. (and Near Eastern Antiquities) skapades i sin nuvarande form 1954 genom sammanslag- ning av två redan existerande museer – (grundat på privat initiativ) och Cypernsamlingarna (från början resultatet av den svenska Cypernexpeditionen 1927- 1931). inordnades museet i myndigheten och (numera i myndigheten ) och finns samlat i f.d. banklokaler nära . Fackbiblioteket är formellt en deposition från via . Driften bekostas väsentligen utanför budget. Museets budgeterade kostnader uppgår 1998 till ca , varav är statliga anslagsmedel via chefsmyndigheten och intäkter från entréavgifter, försäljning, uppdrag m.m. av kost- naderna avser löner och lokaler. Personalen består av ca 20 anställda. Av lokalerna på ca 3 200 kvm används 2 100 för publika ändamål och 550 som magasin. Samlingarna består av 13 500 arkeologiska föremål från , 17 500 från , 6 000 från och och 500 från den islamiska världen. av de sistnämnda har påbörjats . Åtskilliga föremål är lån från andra museer, speciellt . Antalet besökare uppgick till 46 500. () grundades genom sammanförande av östasiatiska samlingar och enskilda samlingar. Museet ingår numera i myndigheten konstmuseer. Byggnaden – ett marint tyghus på invid och – öppnades för allmänheten 1963. är mycket omfattande och består av bestånd till stor del sammanförda från och universitetsbiblioteket i . Det bekostas emellertid inom verksamheten. Museets budgeterade kostnader uppgår 1998 till ca , varav är statliga anslagsmedel via chefsmyndigheten och intäkter från entréavgifter, försäljning, uppdrag m.m. av kost- naderna avser löner och lokaler, vartill dock kommer för köpta bevakningstjänster. Personalen består av ca 17 anställda. Av lokalerna på ca 4 200 kvm används 1 600 för publika ändamål, 1 000 som magasin och 600 för . Samlingarna består av ca 95 000 föremål med tyngdpunkt på . har emellertid museet genom avsevärda donationer och inköp kunnat öka sina samlingar även från , och . Antalet besökare uppgick till närmare 57 000. i räknar 1891 som startår genom att museet då blev en självständig avdelning inom Museum i . Efter att ha startat i stiftelseform har museet numera kommunen genom kulturnämnden som ensam huvudman. etablerades museet i en ombyggd industribyggnad i Gårda- området nära och . Byggnadens magasinsdel är dock till stor del att betrakta som provisorisk. Museets budgeterade kostnader uppgår 1998 till ca (inkl. statsbidrag). Därav utgör kommunalt verksamhetsbidrag , statsbidrag och övriga intäkter . av kostna- derna avser löner och lika mycket lokaler. Personalen uppgår för närva- rande till drygt 10 personer. Av lokalerna på totalt ca 3 800 kvm används 1 650 för publika ändamål och 1 300 som magasin. De ca 100 000 föremålen har till ett ursprung från men representerar bl.a. också , , , och . Samtliga fyra museer ägnar sig i växlande omfattning även åt bl.a. vård och registrering av bildmaterial, pedagogisk verksamhet, viss forskning och utgivning av publikationer av olika slag. I samråd med inbjöd kommittén tre internationellt välrenommerade museisakkunniga att göra en utvär- dering av i första hand de tre berörda museerna i . Dessa var , professor och tidigare chef för , , avdelningschef och utställningsansvarig vid , och , välkänd norsk musei- sakkunnig och bl.a. ansvarig för den norska museiutredningen (NOU 1996:7). Syftet var att få en oberoende och allsidig belysning av museernas nuvarande läge. Kommittén såg detta som en av flera vägar att skapa bästa möjliga förutsättningar för såväl den fortsatta verksamheten i som samarbetet i stort inom den nya myndigheten. I samråd med kommittén valde utvärderarna att med hänsyn till helhetsperspek- tivet låta sin granskning omfatta även i . Efter ett antal besök 29 april- avlämnade utvärderarna sin gemensamma rapport. I rapporten hade de valt att, utöver uppdraget, även redovisa sin allmänna syn på etableringen av ett världs- kulturmuseum. Kommittén offentliggjorde rapporten i enkel form (en kort sammanfattning, se bil. 2) men har enbart på vissa punkter sett det som sin uppgift att ta ställning till framförda förslag och bedömningar. Framför allt anser kommittén att en utomstående analys av museernas aktuella läge vad gäller samlingar, insamlingspolicy, publikarbete, kompetenssituation, vetenskaplig produktion, kontaktnät m.m. ger den blivande myndigheten en förstärkt grund att stå på för framtida insatser. Kommittén utgår från att framförda synpunkter och rekommendationer kommer att beaktas i myndighetens verksamhetsplanering. Kommittén har sålunda för egen del tagit fasta på och kommenterat i första hand tre konkreta frågor som utvärderingen aktualiserat. Det gäller behovet av förlängda interna insatser av SESAM-karaktär (avsnitt 3.2), lokalsituationen vid i (avsnitt 5.2) och den föreslagna flyttningen av till (avsnitt 5.3). Av kulturpropositionen (1996/97:3 s. 142 f) följer att centrala målsätt- ningar med den nya museietableringen är att ytterligare främja kon- takterna mellan svenska och utomsvenska kulturer samt att förutsättningarna att arbeta i förhållande till både forskning och in- vandrargrupper förbättras även utanför . Regeringen anser att den föreslagna nya strukturen skapar större slagkraft, samordnings- vinster och breddning av kompetensen. Förutsättningarna skall förbätt- ras för oprövade former för exponering, publikkontakter och andra aktiviteter. Förslaget skall också ses mot bakgrunden av regeringens satsning på kultur i hela landet och den breda syn på kulturarvet och bruket av detta som förs fram i propositionen. 1996/97:KrU1 s. 123 ff) framhåller därutöver i sitt ställningstagande till den nya myndighetens uppgifter betydelsen av den pågående processen i riktning mot ett mångkulturellt samhälle och vikten av att motverka främlingsfientlighet och segregation. Vidare anser utskottet att organisationskommittén bör lägga mycket stor vikt vid publikarbetet och samverkan med andra organ inom kultur-, utbildnings- och forskningsområdet. Museet bör arbeta gränsöverskridande samt ligga i frontlinjen vad gäller användningen av ny teknik i såväl utställningsverksamhet som föremålsregistrering. Verksamheten skall i mesta möjliga mån komma hela landet tillgodo. Utskottet betonar slutligen att det är angeläget att behålla och vida- reutveckla samarbetet med berörda vetenskapliga discipliner, där ett tvärvetenskapligt perspektiv bör vara styrande. Inte minst bör finnas förutsättningar att utveckla samarbetet med . har senare (bl.a. bet. 1997/98:KrU1 s. 57 f), i sam- band med behandlingen av motioner i frågan, inte ändrat sin bedömning. I regeringens direktiv (1996:110) understryks härutöver särskilt betydelsen av museet som en mötesplats och en arena för diskussion samt av en dynamisk miljö som grund för att visa och debattera det mångkulturella samhällets kulturarv. Den nationella uppgiften genom karaktären av ansvarsmuseum förutsätter enligt direktiven ett aktivt samarbete med bl.a. länsmuseerna och Riksutställningar. Direktiven återfinns i sin helhet i bilaga 1. Regeringens uppdrag till att anordna en inter- nationell arkitekttävling för den nya museibyggnaden i bör också ses mot bakgrunden av den arkitekturpolitiska inriktning som uttrycks i Framtidsformer – handlingsprogram för arkitektur, formgiv- ning och design (prop. 1997/98:117). I tilläggsbudget 1 för (prop. 1997/98:150) har re- geringen anmält byggnadsfrågans läge och beräknade investeringskost- nader (jfr avsnitt 5.1.2). 1997/98:FiU27) fram- håller i sitt ställningstagande till ett antal motioner om förändring av tidigare riksdagsbeslut att uppdraget till inte kan anses föranleda några ändringar i kommitténs uppdrag eller regeringens över- väganden med anledning av detta. Dessa politiska utgångspunkter har varit styrande för kommitténs arbete. För att ta fram underlag till en första skiss till verksamhetsidé lämnade kommittén tidigt särskilda uppdrag till några arbetsgrupper. Som en upptakt till arbetet arrangerade kommittén dessutom i ett seminarium på temat Visioner för ett nytt museum och i ytterligare ett på temat Barn och ungdom i fokus. Resultatet i detta skede redovisades som en skiss till övergripande verksamhetsidé i kommitténs första delrapport. Avsikten var att på detta sätt lägga en form av allmän ideologisk grundval för hela verksamheten med exemplifiering av några, enligt kommitténs uppfattning, viktiga inslag i denna. En sammanfattning har senare även ingått som bilaga till lokalprogrammet för arkitekttävlingen (jfr avsnitt 5.1.2 och bil. Det ligger i sakens natur att alla aspekter och nyanseringar inte kan komma fram i ett så begränsat dokument. är det särskilt i uppbyggnadsskedet väsentligt att uppgiften inte snävas in för mycket utan tvärtom har en förutsättningslös infallsvinkel. Den nya organisa- tionen bör lämnas vidast möjliga utrymme att, med de resurser och den kreativitet som finns, förverkliga sitt uppdrag. Kommittén är medveten om att mycket i texten ansluter till verksamheter som redan bedrivs på många håll och i skilda former men anser att en skarpt avgränsande verksamhetsidé varken kan eller bör formuleras. Kommittén har därför valt att låta skissen till verksamhetsidé kvarstå väsentligen i det skick den ursprungligen formulerades . Mycket engagerat arbete har därefter bedrivits på olika håll för att ytterligare utveckla tankar och uppslag inför lanseringen och upp- läggningen av den kommande verksamheten, bl.a. inom ramen för museivetenskap vid . Detta material, som överlämnas från kommittén till den nya myndigheten, har förutsättningar att ge åtskilliga uppslag och hållpunkter för fortsättningen. Kontakter med Forum för världskultur (jfr avsnitt 3.4.5) bör likaså kunna ge impulser till de mer utåtriktade delarna av verksamheten. Viss information har under arbetets gång tillkommit om museer internationellt med tematiskt angränsande inriktning och ambitioner och/eller särskilt nyorienterande arbetsmetoder. Emellertid har kom- mittén bedömt att en översikt härav trots allt skulle bli för rapsodisk för att tillföra något kvalitativt nytt till utgångsförutsättningarna, särskilt som det inte varit möjligt att studera fältet systematiskt – t.ex. genom vissa studiebesök på plats - tillsammans med en ny myndighetsledning. En ytterligare förstärkt internationell överblick med de idéer och kon- takter det kan tillföra bör däremot vara en prioriterad angelägenhet . Att effektivt tränga fram med sitt budskap i den allt- mer skärpta och tekniskt avancerade mediekonkurrensen torde inte vara en mindre framtidsuppgift här än för andra museer och kulturverksam- heter i och utomlands. Kommitténs mer generella slutsatser av diskussioner och annat till- gängligt underlag har tillförts avsnitten om olika strategiska frågor (kap. 3), organisationsutveckling (avsnitt 4.1) samt uppföljning av verksamheten (avsnitt 7.3), som alla har en mer operativ inriktning. 2.4.2Upplevelse, delaktighet och insikt - en skiss till övergripande verksamhetsidé Statens museer för världskultur skall skapa något nytt i museivärlden, något som ännu inte existerar. Verksamheten skall skildra likt och olikt i tänkesätt, livsstilar och levnadsvillkor men också kulturella förändringar i och i världen. Besökaren skall ges tillfälle att reflektera över sin egen och andras kulturella identitet. Med museet avses i den följande texten genomgående den nya museiorganisationen i dess helhet, dvs. all den verksamhet som bedrivs i och eller i övrigt under myndighetens ansvar. Människans roll i tillvaron, i samhället, i samspelet med andra män- niskor och den värld som omger henne är vad museet vill visa. Det skall verka som ett nationellt kunskaps- och resurscentrum med människan och alla hennes yttringar i centrum. I sin publika verksamhet skall det vara en tillgång för hela det svenska museiväsendet. Museet skall presentera det mångkulturella samhällets kulturarv och vara en mötesplats för olika grupper och intressen. Det skall belysa sambanden i tiden och rummet och utgå från ett integrationsperspektiv. Verksamheten skall utformas på ett sätt som överbryggar generations-, kultur- och kunskapsgränser. Museet skall inspirera till kreativitet, nya initiativ och oprövade verksamhetsformer. Genom att locka till egna upptäckter och upplevel- ser kan museet bli en kulturspegel, som ger insikt om människans villkor och skapande förmåga. Som eftersökt attraktion skall museet vara känt för engagerande och väl iscensatta utställningar, ett rikt utbud av andra aktiviteter och program, en förmåga att dra till sig och engagera besökare av alla åldrar och kategorier. Nära och ämnesövergripande samverkan mellan universitet och högskolor och museum kan ge nya bidrag till forskningsproduktion och kunskapsförmedling men också stärka museets roll som ett levande forum för samhällsdebatt. skapas en bredare bas för sam- arbetet med skola och folkbildning. Museet har ett både nationellt och internationellt ansvar. Det skall samarbeta med museer, utställningsorganisationer och andra intressenter i men också aktivt utveckla kontakterna med utländska mot- svarigheter liksom internationellt verksamma organisationer och myn- digheter. Den nya tekniken med alla dess möjligheter skall byggas in i verk- samheten. Den skall användas i pedagogiskt syfte men också som ett medel att effektivt sprida information och kommunicera med andra intressenter och aktörer. Museet skall präglas av förnyelse och kontinuitet. Nya former av kunskapsuppbyggnad och aktivt brukande av kulturarven skall utvecklas från det grundläggande uppdrag som ligger i bevarandet och berikandet av samlingarna. I verksamhetsidén framträder följande inslag: ·Som nationellt ansvarsmuseum skall museet särskilt verka för strukturell samverkan med regionalt inriktad musei- och utställ- ningsverksamhet, organ för utbildning och forskning samt verksam- heter med inriktning mot mångkulturella och internationella per- spektiv. ·Verksamheten i och skall bedrivas och profile- ras på ett sätt som bäst svarar mot lokala förutsättningar och sam- tidigt bidrar till helheten. ·Museets arbete skall präglas av största möjliga öppenhet och till- gänglighet mot publiken. ·Museet skall ge stort utrymme för eget skapande, sceniska fram- ställningar och aktiviteter i extern regi. ·Museets satsning på barn och ungdom skall skapa insikt i skilda kulturer, ge perspektiv över tiden och lägga grunden för ett aktivt utnyttjande som vuxen av museet som mötesplats. ·Inriktningen mot bredd och variation i utbud, metoder och mål- grupper förutsätter att museet förfogar över tillräckligt stora rörliga resurser. Nya vägar att berika och bruka kulturarven Museet har både i och samlingar av internationell betydelse men av till största delen historiskt innehåll. En viktig uppgift är även att aktivt medverka till att bredda dokumentationen av dagens mångkulturella samhälle. Ett museums samlingar måste kompletteras för att hållas levande. En väl formulerad strategi för insamling och registrering i samarbete med övriga svenska museer och med allmänhetens medverkan kan också bidra till att knyta en ny publik till museet. Alla sammanslutningar behöver aktiviteter för att stimulera och hålla kvar sina medlemmar och intressenter. Här kan museet finna nya samarbetspartners som på egna villkor kan delta i uppläggningen och genomförandet av programaktiviteter, utställningar och konstnärliga gestaltningar i olika former. Integration av olika uttrycksmedel bör eftersträvas. Inom ramen för sin programplanering skall museet också ha utrymme att snabbt fånga upp aktualiteter i dagens samhälle. Genom att skildra och förklara bakgrund och sammanhang bidrar museet till debatten i ämnen som berör och engagerar även ungdomar. Den yttre miljön är viktig för besökarens upplevelser. Lokala förut- sättningar skall utvecklas så långt som möjligt för att skapa en ända- målsenlig och genomtänkt inramning till aktiviteter inne i museibygg- naden. I verksamhetsidén framträder följande inslag: ·Museets basutställningar skall präglas av hög kvalitet och interna- tionell relevans i syfte att skapa och bibehålla en hög attraktionskraft. De bör även byggas upp så att de kan kompletteras med ak- tualitetsinslag. ·Genom utställningar i skilda former, samproduktioner, aktivt besöksutbyte med skolan och andra intressenter samt digitalt till- gängliggörande av basinformation bildar museet ett nav i musei- verksamhet över hela landet till tjänst för både besökare på platsen och virtuella brukare. ·Vid produktion av vandringsutställningar och annan verksamhet med regional inriktning skall museet eftersträva största möjliga samverkan med länsmuseerna och Riksutställningar. ·Grupper med olika intressen och arbetssätt samt representanter för de kulturer som skildras skall erbjudas att samarbeta kring eller själva stå för utställningar, programserier, scenframställningar, musik- framträdanden m.m. ·Allmänhetens synpunkter, frågor och intresse att dokumentera sitt eget liv ger en viktig stimulans till museet och kan tillvaratas i dia- loger. Dialogen måste innebära ömsesidiga upplevelser och tolk- ningar. ·Föremål i original har en helt egen förmåga att skapa konkretion och närhet. Museet skall söka nya vägar att närma föremålen till publi- ken. ·Mer eller mindre permanent uppbyggda miljöer, karnevaler, lekar, dans och teater både ute och inne förstärker besökarnas upplevelse och skall ingå som en naturlig del i museets verksamhet. I frontlinjen med användning av ny teknik Museets kärna består av föremålen i de ingående samlingarna och den kunskap om människans historia och uttrycksformer som medarbetarna besitter. Med den nya teknikens möjligheter kan denna primära uppgift förstärkas ytterligare och därigenom även göra samlingarna lättare till- gängliga för publiken. krävs mycket arbete för att anpassa dokumentationen till nya tekniska media. Genom att redan i utgångsläget bygga upp verksamheten kring användning av ny teknik för registrering, presentation och kommuni- kation kan museet skapa de bästa förutsättningarna för såväl sin inre verksamhet som för räckvidden ut i samhället. En genomgående god IT- struktur främjar alltid ytterst museets kulturpolitiska uppdrag. Den långsiktiga strategin måste innebära att museet aktivt följer med i utvecklingen och inte fastnar i föråldrade system. Som ansvarsmuseum skall museet bilda ett nätverk för samlingar ute i landet med anknytning till de egna bestånden i och . En komplett digital registrering skulle väsentligt öka museets förutsättningar att kunna fylla denna uppgift. I verksamhetsidén framträder följande inslag: ·Museet bör aktivt samarbeta med organ med särskilda uppgifter av- seende IT-utvecklingen på kultur- och museiområdet. Även sam- verkan med mediautbildningen på gymnasie- liksom universitets- och högskolenivå kan öppna nya möjligheter. ·Den nya informations- och kommunikationstekniken förbättrar av- sevärt museets möjlighet att ge service till forskare och allmänhet, medverka i distansundervisning och på annat sätt samarbeta med institutioner, grupper och enskilda på andra orter. Även det traditio- nella gruppbesöket kan förberedas på ett helt nytt sätt. ·Målet att vidareutveckla det internationella kontaktnätet skall på samma sätt ta till vara de nya förutsättningar som tekniken skapar. ·Den digitala registreringen av museernas samlingar och arkiv har fått en god upptakt genom bl.a. . Denna satsning bör fullföljas i det nya museet. ·Interaktiva komplement till utställningar bör utvecklas. Kulturell mångfald i en globaliserad värld Verksamheten skall skildra likt och olikt i tänkesätt, livsstilar och levnadsvillkor men också kulturella förändringar i och i världen. Besökaren skall ges tillfälle att reflektera över sin egen och andras kulturella identitet. Museet skall utifrån sina egna kulturhistoriska samlingar bredda inriktningen mot nutiden och mot olika kulturyttringar inom vårt lands gränser. Kulturella säruttryck såväl som vilja till samspel och integration skall vara utgångspunkter för museets arbete att ge historisk relief åt företeelser . Med dagens informationsutbud och möjligheter till gränslöst resande vidgas kunskapen om och intresset för andra länder och kulturer. Museet kan bygga vidare på människors konkreta erfarenheter genom att synliggöra hur kulturmönster och konstnärliga uttryckssätt flätas samman över tiden och rummet.