sou · GMB3113 · 1999-01-01 00:00:00 — Systemet med noviser, mer erfarna medlemmar, handledare, lärare, ledare, guru eller församlingens äldste, anger ramarna och formerna för de personliga kontakterna. Vissa upplever trygghet och känner tillfredsställelsen att ingå i en plan för ett högre mål. Hos andra, återigen, uppstår en konflikt när de egna impulserna kommer i opposition mot den vedertagna läran. Flertalet av de aktuella rörelserna påbjuder att kvinnor skall lyda män. Det gäller t.ex. , Livets Ord och Jehovas Vitt- nen. Inom Hare uppmanas männen att fostra sina kvinnor och ledande poster innehas enbart av män. Umgänget mellan män och kvinnor kan också präglas av en fördömande attityd mot sex. Hare Krishna-rörelsen betraktar den mänskliga kroppen med avsmak och bara som en plats där den eviga själen tillfälligt vistas. Något många hjälpsökande plågas av är rörelsens krav på att de skall bryta med den partner de har vid tiden före medlemskapet, såvida partnern inte själv är beredd att gå in i församlingen. I flera fall har ledningen inom församlingen klargjort att föräldra- skap och äktenskap ska styras av dem, inte av individen. Särskilt svåra situationer har uppstått för medlemmar i rörelser där trossatserna med- för att man skiljer barn och föräldrar åt, utifrån inställningen att barnen tillhör församlingen snarare än föräldrarna. Utredningen har fått exem- pel från anhöriga till medlemmar i där ett 12-årigt barn mot sin uttalade vilja placerats på rörelsens skola i . Den stränga distinktionen mellan onda och goda människor är grundläggande i de flesta av rörelserna och präglar relationerna inom gruppen, liksom naturligtvis med dem som står utanför. De rättrognas utvaldhet kan i stor utsträckning utläsas av att de inte drabbas av sjuk- dom eller personlig olycka, menar och . Detsamma gäller inom Scientologirörelsen och Livets Ord, vilka dess- utom anser att social och affärsmässig framgång är uttryck för att man valt den rätta andliga vägen. Ohälsa, lidande och privata problem definieras därmed som något individen förtjänar eller har valt själv. Scientologerna menar att en per- son som blir sjuk eller misslyckas med det han företar sig är farlig för 154 Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser omgivningen, eftersom tillståndet kan föras vidare som en smitta till andra, hävdar intervjupersonerna. Ett problem som hjälpsökande uppger, efter att de lämnat rörelser med denna attityd, är att deras egen förmåga till medkänsla, omsorg och socialt engagemang blivit avtrubbad. Kvinnosynen, synen på sexualitet och kroppslighet, synen på per- sonliga känsloband, de hierarkiska umgängesformerna och vaksamhe- ten mot tecken på det onda, hos sig själv och andra, skapar svårigheter att relatera till andra människor efter avhoppet. Mycket vanlig är upplevelsen av avstånd till dem som inte har erfa- renhet av den rörelse man själv ingått i. Man tänker sig att ingen utan- för kommer att kunna förstå sig på de upplevelser man haft. Tanken att man inte kommer att bli trodd, misstänkt för att fantisera, eller bli be- traktad som tokig är ständigt återkommande. När det gäller frågan om relationer och socialt liv efter avhoppet tillkommer för många det fak- tum att man brutit med familj och vänner eller att gamla kontakter dött ut som medlem i rörelsen. I många fall vänder sig före detta medlemmar i de kristet baserade rö- relserna till någon annan kyrka för att tala om sin tro och sina upplevel- ser. Utredningens uppgiftslämnare understryker dock att det då ofta har passerat sedan utträdet ägde rum. Det är vanligt att de som söker samtalskontakt anger de att tiden efter separationen från sin gamla församling, inte vågat eller velat ha kontakt med några som helst religiösa företrädare. Ofta gäller tankarna motsägelsen i att de anser sig levt rättroget och ändå inte kunnat leva upp till de krav församlingen ställt, eller att deras egna förhoppningar, trots det, inte har infriats. De har behållit tron på , men kan inte inrätta sig i den förklaringsmodell och den form för utövandet av tron, som församlingen erbjudit. Dessa personer har ett starkt behov av att bearbeta sina andliga upplevelser. De söker också stöd i sina försök att hitta ett nytt sätt att förhålla sig till och Bi- beln. Det handlar ofta om en vånda inför att inte duga inför , men också om besvikelse och vrede gentemot dem som man anser försvårat och förvirrat ens kontakt med den man tror på. också en besvikelse på själv, frågor om mening eller tvivel på hans existens. Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser 155 Ofta förekommande psykiska problem I nästan alla berättelser om utträde ur någon av de auktoritära rörel- serna nämns känslan av att ha blivit kränkt och känslor av sorg och skuld. Skuldkänslorna har flera sidor. Det handlar dels om att ha miss- lyckats enligt församlingens definition, att inte ha räckt till och att ha svikit församlingen. Dit hör också tvivel om att det var riktigt att lämna rörelsen. Problem som uppstår efter avhoppet kan tydas som att de som förutspådde förbannelse och svårigheter hade rätt. Dels är det självan- klagelser över att man har låtit sig dras in i något som visade sig vara negativt, vilket man i efterhand tycker att man borde ha förstått tidigare, dels förekommer skuldkänslor gentemot andra, som man själv i sin tur lockat eller övertalat att gå med. En del har skuldkänslor inför familj och andra, om de har förlorat mycket pengar som har satsats i kursverksamhet, som offer eller gåvor till församlingen. Särskilt påtagligt blir det om pengarna ingick i famil- jens gemensamma tillgångar. Att värva nya anhängare och sympatisörer är en viktig uppgift som läggs på församlingsmedlemmarna. Tillvägagångssätten är många och kan innebära systematiskt bearbetande av släkt och vänner, dörrknack- ning, offentliga möten och att ta kontakt med människor på gatan, ibland tillsammans med försäljning av litteratur och annat. Säljföreta- gen värvar genom reklam, telefonförsäljning och introduktionsmöten. Medlemmarna förutsätts med glädje utföra dessa uppdrag, men ett tydligt mått av tvång ligger över arbetet. Säljföretagen och exempelvis Jehovas Vittnen och har utarbetade scheman och tidsplaner för hur värvningen skall genomföras. Resulta- ten skall regelbundet redovisas och otillräckliga resultat medför kritik och anklagelser för bristande engagemang eller felaktig värvningstek- nik. Många medlemmar lägger mycket kraft på att inordna sig i dessa arbetskrav. För en del blir kraven dock övermäktiga och bidrar till känslan av misslyckande. För avhoppare är dessa erfarenheter ofta en del av bakgrunden till att de känner sig utnyttjade och kränkta. Ett annat vanligt fenomen är att den som lämnat en auktori- tär grupp växlar mellan sina två identiteter, den gamla från tiden inne i rörelsen och den nya i samhället utanför. De tillstånd som har rapporte- rats till denna del av utredningen är inte i första hand av psykotisk ka- raktär. Det rör sig snarare om upplevelser av vilsenhet i fråga om vem man egentligen är. Man finner sig plötsligt glida in i gamla tankebanor och beteenden men kan oftast med en kraftfull viljeinsats återvända till sitt nuvarande jag. 156 Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser Tvångstankar är något som många lider av, även efter sepa- rationen från rörelsen. Det förekommer också hos personer som inte anser att de har några andra skadeverkningar av sitt medlemsskap. Ett exempel är mantran, som fortsätter att mala i huvudet och som man ofrivilligt fortsätter att upprepa. Ett annat är tendensen att se tecken i omgivningen, som visar om man handlar rätt eller fel. Man ser händelser eller föremål som kommer i ens väg som fingervisningar om vad som kommer att hända. Många känner sig förföljda av dessa tecken, men har svårt att bortse från dem. Att på detta sätt läsa in förutsägelser eller bekräftelser i den omgivande miljön är vanligt inom flera av de här berörda rörelserna. Tänkandet att det onda, personifierat av eller "demo- nerna", ständigt är aktivt och måste avvisas är djupt integrerat i tankevärlden hos före detta medlemmar i . Känslan av de- monernas närvaro är svår att frigöra sig från för en del, även sedan de tagit avstånd från det tankesystem som demonerna ingår i. Praktiska och ekonomiska problem Ekonomiska svårigheter uppstår när en person har skänkt stora summor pengar och kanske privata värdeföremål till sin församling. De som har tagit banklån och privata lån har också uttömt sina ekonomiska möjlig- heter även . Medlemmarna i alla här berörda rörelser förutsätts ha avsevärd offervilja och lämna stora delar av sin inkomst till rörelsen. Scientologikyrkan förväntar sig att medlemmarna går igenom kurser för att uppnå högre grader av medvetenhet och allt högre nivå av ut- veckling. Kurserna kostar från femtontusen till . Personer som varit medlemmar före avhoppet och kanske även vuxit upp inom en sluten rörelse är i en speciell situation. Det gäller i synnerhet om de levt i kollektiv med mycket liten kontakt med det omgivande samhället. De saknar grundläggande kunskaper om samhället och om vilka rättigheter och ansvarsförhållanden som gäller. Om de har arbetat inom rörelsen står de utanför ATP-systemet eftersom de inte varit formellt anställda. De kan vara i behov av medicinsk behandling och tandvård. De saknar yrkeskunskaper eller har som inte kan redovisas på ett sätt som godtas av arbetsgivare i allmänhet. Denna del av utredningen har endast kommit i kontakt med ett fåtal exempel på personer i liknande situation. Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser 157 Barn med anknytning till auktoritära andliga rörelser Situationen för de barn som via sina föräldrar kommer i kontakt med de religiösa rörelser som behandlas här beskrivs utförligare på annan plats i utredningen (se kap. 5). I detta avsnitt skall dock redovisas vilka erfarenheter föreningar har som arbetar med frågor som specifikt rör stöd till utsatta barn. De föreningar som har kontaktats är Barnens Rätt i Samhället (), , Röda Korset och lingsstörda Barn, ungdomar och vuxna (FUB) och i . Frågan om erfarenheter från detta område ställdes dessutom till myndigheten (). Samtliga tillfrågade påpekar att det är ett fåtal av alla samtal och kontakter de får som gäller barn i eller med anknytning till religiösa rörelser. Ingen av föreningarna eller BO har företeelsen registrerad som en egen rubrik i sin statistik över inkomna telefonsamtal. Flest samtal får , framför allt via Barnens Hjälptelefon, föreningens rikstäckande 020-nummer. Det rör sig grovt räknat om mellan 10 och 15 samtal . (Det sammanlagda antalet registrerade samtal till är 11 000 .) Längst erfarenhet av denna typ av kontakter har Barnombudsman- nen i , en ideell förening, som arbetar med ekonomiskt stöd från kommunen. startade sin verksamhet 1987. Livets Ord, som har sitt centrum i , har bidragit till den relativa ansamling av kontakter med eller för barn i religiösa rörelser där, men lika ofta har samtalen gällt barn i Jehovas Vittnen. Även Hare , Moon-rörel- sen och den i etablerade rörelsen Förbedjare har varit aktuella. Till antalet rör det sig om i genomsnitt två fall , där problemen härletts till föräldrarnas medlemskap i en religiös rörelse. Övriga tillfrågade, dvs. (och ung- domar i kris), Röda Korset (och rikstäckande tele- fonlinje – Jourhavande Kompis), FUB och BO, har allt som allt endast haft ett fåtal eller inga kontakter alls av detta slag De vanligast förekommande samtalen till med problem av denna art, är barn som ringer angående en kamrat som har anknytning till en religiös grupp. Barnet har uppfattat något som de beskriver som konstigt eller otäckt i kamratens familj. Ofta är det inte familjens reli- giösa tillhörighet som det uppringande barnet har fäst sig vid, utan konkreta händelser och inslag i kamratens uppfostran. Att familjen är med i en rörelse kan komma fram först långt in i samtalet, genom en sidokommentar och oftast vet det uppringande barnet inte vilken reli- giös grupp det är fråga om. Det de tar upp kan vara att kamraten aldrig 158 Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser får gå ut efter skolan, blir slagen av sina föräldrar, inte får vara med vid festliga händelser i skolan, såsom firande av födelsedagar, jul- och påskförberedelser eller är mobbad i barngruppen på grund av sitt avvi- kande beteende. får även samtal från barn som själva via sina föräldrar är med i en religiös rörelse. Det förekommer att föräldrarna är skilda och den ena är med i rörelsen men inte den andra. Barnet lever i en konflikt mellan de två hemmen, där villkoren kan vara mycket olika och även motstridiga. Ifrågasättande eller tvivel är inte tillåtet hos den religiöst engagerade föräldern. Barnet måste följa med på möten, men hamnar genom sin kluvenhet i en motsatsställning, som är förbjuden, till denna förälder. Barnet kommer också i en solidaritetskonflikt gentemot båda sina föräldrar. De barn som ringer till för att de känner att de inte delar sina föräldrars tro är oftast . Barn som går i den kommunala skolan framstår ibland som avvi- kande i förhållande till klasskamraterna, är ofta s kygga och undfallande och kan av den anledningen bli tacksamma mobbingoffer, menar . Däremot går det ofta att hitta en fristående vuxen i deras miljö som man kan stödja dem i att ta kontakt med, exempelvis skolsköterskan. De barn som tillhör rörelser som har s.k. hemundervisning eller egen friskola lider däremot i stort sett total brist på någon att tala med om sina tvivel eller andra svårigheter. Sannolikt är och liknande instanser okända för de flesta av dem. En del samtal avslöjar att det har krävts mycket planering från bar- nets sida för att kunna ringa. En pojke vars föräldrar var med i Livets Ord, fick ofta ont i huvudet när han var med på mötena. Han menade själv att det berodde på den höga ljudnivån vid sammankomsterna, då pastorn och församlingen bad, ropade och sjöng med höga röster. När han var för sjuk för att följa med på mötet ringde han sedan föräldrarna gått dit och han blivit ensam hemma. Även i påpekar att ljudnivån på Livets Ords möten är mycket hög emellanåt, med skrik, extatiska böner och tungomålstal, och framför allt att budskapet ofta framförs med aggres- siva, uppfordrande tonfall. Hon menar att det är skrämmande för många barn att se och åhöra detta. Den problembild som inledningsvis presenteras av de barn som själva ringer till en jourtelefon ser ibland helt annorlunda ut än det som sedan kan nystas fram av en lyhörd lyssnare. Ett exempel: En ung tonårspojke ringer för att fråga om han måste köpa en bok som någon givit honom, trots att han inte ville ha den. Bakgrunden var att pojken blivit tillfrågad på gatan om han ville svara Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser 159 på en enkät, som skulle visa hans personlighetstyp. Han gick med på det och frågeställarna, som visade sig vara scientologer, ställde en rad ingående personliga frågor. Därefter erbjöd de honom att köpa en bok, vilket han avböjde med förklaringen att han inte hade pengar. Pojken beskrev det som att de då pressade honom att ta boken, tillsammans med ett inbetalningskort. Kort därefter fick han flera telefonsamtal med påminnelser om betalning och uppmaning att köpa flera böcker. Efter- som han uppfattade det som att han avslöjat för mycket om sig själv i enkäten och även lämnat ut sina föräldrar och sin delvis problematiska relation till dem, vågade han inte be föräldrarna om hjälp. Efter samtal med berättade han ändå historien för sin mamma och för några kamrater, varvid det framkom att flera i hans bekantskapskrets varit utsatta för samma sak. BO (myndigheten) har haft ett par samtal från anhöriga som velat förhindra att barn i nedre tonåren skickats ensamma till institutioner utomlands av sina föräldrar och den rörelse föräldrarna ingått i. Social- tjänsten har varit inkopplad i dessa fall, men inte ingripit mot place- ringarna. Inom FUB har man haft kontakt med utveck- lingsstörda barn och ungdomar som har kommit i beröring med religösa rörelser på ett för dem negativt sätt. I ett par fall har det gällt olämpliga placeringar genom socialförvaltningens försorg i familjehem respektive hem för vård eller boende. I andra fall har det rört sig om utvecklingsstörda eller rörelsehind- rade ungdomar som mött företrädare för Livets Ord på gatan, som uppmanat dem att komma till församlingens möten för att där frias från sin synd. (Utvecklingsstörningen och rörelsehindret skulle vara beviset för att de eller deras föräldrar syndat.) Enligt företrädare för finns det inget belägg för att det propor- tionellt sett är vanligare att utvecklingsstörda söker sig till eller värvas av de mer auktoritära religiösa rörelserna. De menar dock att lindrigt utvecklingsstörda kan ses som en riskgrupp i sammanhanget. Många lever självständigt i eget boende och med relativt god ekonomi. Ut- vecklingsstörningen behöver inte vara uppenbar och vissa vill inte hel- ler tillstå den. De har dock svårigheter att komma in i det vanliga socia- la livet och är extra utsatta för lockande förslag om gemenskap, efter- som de är oerfarna och kan ha svårt att kritiskt ta ställning till olika budskap. I undersökningen av landsting och socialtjänst som redovisas nedan (se kap. 4.5) framkommer beskrivningar av barn som offentliga vård- givare kommit i kontakt med. 160 Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser Vuxna anhöriga och närstående En del av de problem som drabbar personer som deltagit i en andlig grupp omfattar i lika hög grad deras närmaste. Det gäller givetvis de relationsstörningar som har beskrivits. Anhöriga och nära vänner beskriver också den vånda det innebär att se en människa man känner väl, radikalt förändras. Upplevelsen att förlora henne till en nedbrytande kraft som de inte råder över liknas vid den situation anhöriga till missbrukare befinner sig i. Närstående kan även gripas av självanklagelser, frågor om de själva har skuld i utveck- lingen och att de inte gjort tillräckligt för att förhindra den. De kan också bli ganska ensamma med problemet genom att andra släktingar eller vänner drar sig undan. Även här görs jämförelsen med fenomen som uppstår runt alkoholmissbrukare: många i omgivningen väljer att blunda för och förneka problemen. En stor del av de kontakter som tas med föreningen gäller en viss typ av kommersiella företag. Det är företag vars arbete karaktäriseras av en strikt hierarkisk organisation och som med auktoritär attityd ar- betar med personlighetspåverkan med hjälp av suggestion och grupp- dynamiska metoder. Affärsidén är att med hjälp av hängivna medarbetare, som starkt identifierar sig med företaget, sälja kurser till andra företag i första hand i personalutveckling, ledarskapsutveckling och säljträning. De negativa effekter som drabbar en del av kursdeltagarna och an- ställda i företagen har stora likheter med reaktionerna bland medlem- mar och före detta medlemmar i de här berörda religiösa rörelserna. De samtal som kommer till FRI, med denna inriktning, är framför allt från personer som gått någon av dessa kurser eller själva varit an- ställda i företaget. Men en del samtal kommer också från utbildnings- ansvariga hos arbetsgivare som överväger att anmäla sin personal till kurserna, eller som har gjort det. De flesta kontakterna gäller företaget . Andra med liknande arbetssätt är säljkoncernen , säljföretaget , som formellt arbetar fristående men är knutet till Scientologikyrkan. Andra företag vänder sig i första hand till enskilda och erbjuder kurser i personlighetsutveckling. Företaget isa () är ett sådant, vars verksamhet lett till att kursdeltagare tagit kontakt med FRI. Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser 161 Alla dessa företag går ut med ett kraftfullt framgångsbudskap. De kurser och liknande man erbjuder utlovar en radikalt ökad prestations- förmåga, kommunikationsförmåga, självkännedom och förmåga att kontrollera situationer och påverka andra människor; kunder, anställda eller privata relationer. De som söker anställning i företagen lockas i vissa fall av löften om att med tiden kunna göra extremt höga förtjäns- ter. Kurser och möten präglas av intensiva kontaktövningar, konfronta- tioner, bekännelser av gamla misstag, vittnesmål om nya insikter och kraftfulla prestationer tack vare tidigare kursdeltagande. Provokativa utspel från ledarnas sida och ett mycket starkt grupptryck får de närva- rande att delta aktivt och självutlämnande. Det förekommer kränk- ningar och skändande utpekanden av den som inte deltagit tillräckligt aktivt, eller varit tillräckligt framgångsrik sedan förra mötet. bemöts varje vittnesbörd om nya insikter eller prestationer av jubel och stormande applåder. Tydliga likheter med de andliga rörelserna är att kritik och ifråga- sättande fördöms eller är förbjudet. ligger allt ansvar på varje enskild individ för i vilken grad man lyckas bli en bättre chef, bättre säljare eller värva det påbjudna antalet nya kursdeltagare. Efter att ha gått igenom kurserna anses man vara i stånd att välja fritt om man vill lyckas eller inte. Misslyckas man ligger skulden helt hos en själv. En tredje likhet med den auktoritära andligheten är det elitistiska tänkandet. De som nått insikt och utveckling enligt dessa företags defi- nition anses vara upphöjda över dem som inte gjort det. Ytterligare en likhet är kravet på engagemang och vilja att lägga en stor del av sin tid och sina pengar på företaget eller kursdeltagandet. Det är uppenbart att många, åtminstone tillfälligt, får ett stort själv- förtroende och ökar sin prestation avsevärt efter genomgången kurs. Kursdeltagare berättar om euforiska tillstånd, en känsla av osårbarhet och helt ny handlingskraft. Samma personer kan dock senare drabbas av personlig kris och ta avstånd från verksamheten. Deltagares krisreaktioner utgör ännu en likhet med vad före detta medlemmar i religiösa grupper redovisar. Det gäller känslor av kränk- ning, sorg och skuld, allvarliga störningar i relationer till vänner och familj, upplevelser av tudelning av tillvaron, känslor av främlingskap, identitetsproblem och ekonomiska svårigheter. 162 Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser 4.3.4Ett problem inom vård och omsorg Såväl organisationerna som den offentliga vården har i undersökning- arna tagit upp ett särskilt problem som kan uppstå inom området vård och omsorg. Etiska tveksamheter och ibland direkt överträdande av befogenheter har ägt rum i situationer där ansvarig personal varit anhängare av en viss rörelse. Även organisationerna tar upp exempel från såväl social- tjänst, barnomsorg och hälso- och sjukvård som har gällt sammanhang som omhändertagande av barn, försök till påverkan av en före detta medlem och brott mot tystnadsplikten. Man menar att det är en svårlöst och allvarlig komplikation när en aktiv anhängare får ansvar för utred- ning eller vård av en före detta medlem eller barn till medlemmar, där medlemskapet spelar en aktiv roll i det aktuella problemet. 4.4Undersökning inom kyrkor och föreningar angående omfattning och behov för personer som lämnat nyandliga rörelser Direktiven för denna undersökning har varit att speciellt studera de er- farenheter som kyrkor och samfund och relevanta föreningar har av kontakter med personer som lämnat nyandliga rörelser. De frågor som skulle belysas var föreningarnas och kyrkornas erfa- renheter av hur de hjälpsökandes problem yttrar sig, hur individerna själva upplever dem, vilket stöd som kan ges och på vilket sätt detta stöd kan komplettera samhällets insatser. Vidare skulle göras ett försök att uppskatta antalet personer med denna typ av problem, geografisk spridning, liksom behovet av utökade resurser eller kompetens på om- rådet hos de aktuella föreningarna och samfunden. De människor som söker kontakt för att få stöd vänder sig i stor ut- sträckning till personer som har givit stöd till andra i liknande situationer.