sou · GMB3115d2 · 1999-01-01 00:00:00 — av de med eftergymnasial utbildning och av de med för- eller gymnasial utbildning anser sig ha stort eller visst inflytande. ·Pendlare som åker bil till arbetet anser sig i något högre grad än pendlare som åker kollektivt ha stort inflytande på var de kan förlägga sitt arbete. av bilpendlarna och av kollektivåkarna har stort inflytande. /MFATTNING AV DISTANSARBETE Ytterst få av de tillfrågade arbetar på heltid i bostaden eller i dess närhet. anger att de till en del arbetar hemma medan övriga arbetar inte alls hemma. Detta motsvaras av ca 165 000 respektive 290 000 pendlare. De allra flesta eller 80 pro- cent av de som arbetar hemma gör det . gör det mer än . ·Pendlande kvinnor distansarbetar i ungefär samma utsträckning som män som pend- lar. Kvinnorna arbetar dock kortare perioder. ·Omkring av de pendlare som utför heldagsarbete hemma distansarbetar för att slippa pendla. Detta motsvaras av ca 70 000 personer. Huvuddelen (70 pro- cent) av dessa arbetar högst på distans. (INDER F¶R DISTANSARBETE De främsta hindren för att arbeta på distans är arbetsuppgifternas karaktär och behovet av arbetskamrater. anger dessa skäl som hinder för distansarbete. Detta motsvaras av 330 000 respektive 225 000 personer. I lokala arbetsmarknad är dock arbetsuppgifterna i något mindre utsträckning ett hinder jämfört med i de två övriga lokala arbetsmarknaderna. anger arbets- givaren som ett hinder. I övrigt kan nämnas följande: · Endast ett fåtal upplever att hemmiljön utgör ett hinder för distansarbete. ·Arbetsgivaren ses som ett större hinder för yngre än för äldre. ·Pendlare med eftergymnasial utbildning anser i högre grad än de med förgymnasial utbildning att arbetsgivaren utgör ett hinder för distansarbete. av de tillfrågade anger att det finns skrivna policydokument eller avtal om distansarbete på arbetsplatsen. anger att det saknas sådana dokument. saknar kännedom om det finns skrivna policydokument. I uppräk- nade tal är det ca 65 000 pendlare som arbetar i företag som har nedskriven policy för distansarbete. "AKGRUNDSVARIABLER SOM INTE GER N¥GOT UTSLAG I STUDIEN Vilket civilstånd man har, om man har barn eller inte och restiden ger inte några statis- tiskt säkerställda skillnader för någon av de frågor i studien som berör distansarbete. Här ges en kortfattad presentation av de tre lokala arbetsmarknaderna med utgångspunkt från deras sysselsättnings- och näringslivsstruktur. För att kuna sätta undersöknings- resultaten i ett sammanhang beskrivs därefter undersökningspopulationen med ut- gångspunkt från frågorna i enkäten. Slutligen ges en redogörelse för pendlingens om- fattning –1996. "ESKRIVNING AV DE TRE STORST¤DERNAS LOKALA ARBETSMARKNADER De tre storstädernas lokala arbetsmarknader omfattar tillsammans 1,5 miljoner förvärvs- arbetande, vilket motsvarar av sysselsättningen i landet. Förvärvsarbetande 16– med arbetsplats i regionen (dagbefolkning). Antal förvärvsarbetande 16- år Andel 16– 44 år Andel 45– 64 år Näringslivet och övriga organisationer Källa: SYSSREG 96 lokala arbetsmarknad är större än de två övriga storstädernas lokala arbets- marknader tillsammans. Den skiljer sig även på andra sätt från de övriga genom att den har högre andel pendlare inom tjänsteproduktion, inom näringslivet och som är lång- tidsutbildade. Jämför med tabell 2. De tre storstädernas lokala arbetsmarknad omfattar följande kommuner: lokala arbetsmarknad (29 kommuner) De 25 kommuner som ingår i , kommun i län samt , och kommuner i . lokala arbetsmarknad (16 kommuner) , , , , , , , Ale , , , , , , i och i . lokala arbetsmarknad (17 kommuner) , , , , , , , , , , , , , , , , . Samtliga kommuner ligger i län. "ESKRIVNING AV UNDERS¶KNINGSPOPULATIONEN Undersökningen riktar sig till personer som är 18–, är anställda, pendlar över kommungräns och som arbetar i någon av de tre storstädernas lokala arbetsmarknader. Undersökningspopulationen utgör av samtliga förvärvsarbetande i under- sökningsområdet och har delvis en något annan struktur än denna. Exempelvis är andelen män, yngre och långtidsutbildade större i undersökningspopulationen än i den totala populationen. I tabell 2 presenteras undersökningspopulationen med de variabler som ingår i undersökningen. Beskrivning av undersökningspopulationen. 18– 44 år 45– 64 år Lokal arbetsmarknad (LA) Undersökningspopulationen omfattar sammanlagt 457 500 personer, varav utgörs av kvinnor och män. är 18–och är 45–64 är gifta eller samboende medan är ensamstående. har barn medan saknar barn i aktuell ålder. har förgymnasial utbildning, drygt 45 har gymnasial och har eftergymnasial utbildning. använder kollektiva transportmedel till arbetet medan använder bil. arbetar i lokala arbetsmarknad, i och i Malmös lokala arbetsmarknad. arbetar i varuproduktion, 5 i byggverksamhet samt arbetar i tjänsteproduktion. Med arbetspendling menas vanligen arbetsresor mellan kommuner, dvs. personen bor i en kommun och arbetar i en annan. I landet som helhet pendlar ca en miljon personer. av dessa har sitt arbete i någon av de tre storstädernas lokala arbets- marknader. ökade antalet pendlare i riket med 140 000. Även i storstädernas lokala arbetsmarknader ökade pendlingen avsevärt . minskade antalet pendlare med 115 000. Nedgången berodde på att ca 700 000 arbetstillfällen försvann . ökade pendlingen återigen i samband med att sysselsättningsläget förbättrades. 1996 var antalet pendlare på nästan samma nivå som det extrema . Se tabell 3. Antal pendlare i lokala arbetsmarknader 1985– 1996. Källa: ÅRSYS, SYSSREG. Trots att antalet sysselsatta 1996 är 470 000 färre jämfört med är antalet pendlare 105 000 fler. I diagram 1 redovisas den procentuella utvecklingen. Pendlingsutvecklingen – 1996 i relativa tal. ökade andelen pendlare i riket från . lokala arbetsmarknad ökade från , från och Malmös från . Utveclingen har varit likartad för riket som helhet och de tre storstädernas lokala arbetsmarknader. Andelen pendlare ökade med undantag för de extrema lågkonjunkturåren 1992 och 1993, då ökningstakten avstannade. började andelen pendlare återigen att stiga. Den enkät som beställt av SCB riktar sig till pendlare i åldern 18–, som är anställda och har sin arbetplats förlagd till någon av de tre storstä- dernas lokala arbetsmarknader. I undersökningen ingår således ej pendlare som är egna företagare. Urvalsramen baseras på SCB:s sysselsättningsregister, vilken redovisar anställnings- och pendlingsförhållanden . Av de ca 640 000 personer som pendlar i undersökningsområdet är det 457 500 personer som ingår i urvalsramen för undersökningen och som utgör den uppräknade grundpopulationen i redovisningen. Frågorna omfattar dock olika stora populationer beroende på hur och till vilken grupp frågan är ställd. Därför anger vi populationens storlek i redovisningen. Resultatet av undersökningen presenteras nedan fråga för fråga. Frågornas utformning finns i slutet av rapporten. Frågorna 1–7 är ställda för att avgränsa rätt population och för att få tillgång till ett antal bakgrundsvariabler, vilka särredovisas i tabellerna. Frågorna 8–14 redovisas var för sig med kommentarer. I redovisningen har uppräkning av urvalet gjorts till total nivå med hänsyn till urvalspersonernas sannolikhet att ingå i urvalet och på grundval av kända populationsuppgifter från urvalsramen. 4.1Grad av inflytande på förläggningen av arbetet (fråga 8). Något mer än hälften av de tillfrågade pendlarna, motsvarande drygt 200 000 personer, anser sig ha visst eller stort inflytande på sina möjligheter att välja var de kan förelägga sitt arbete. Av dessa har stort inflytande och ca 30 visst inflytande. Se diagram 2. I uppräknade tal motsvarar detta ca 120 000 med visst inflytande och ca 85 000 personer med stort inflytande. Grad av inflytande på förläggningen av arbetet Redovisningsgrupp: 400 000 pendlare. av pendlarna anser sig sakna inflytande på förläggningen av sitt arbete. Detta motsvarar ca 190 000 pendlare. *¤MF¶RELSE MELLAN KVINNOR OCH M¤N Pendlande kvinnor saknar i högre utsträckning inflytande på hur de kan förlägga sina arbetsuppgifter än pendlande män. av kvinnorna och av männen saknar sådant inflytande. Detta motsvaras av ca 90 000 kvinnor och ca 100 000 män. Se diagram 3. Skillnaden är statistiskt säkerställd . Jämförelse mellan kvinnor och män beträffande inflytande på förläggning av arbetet. Redovisningsgrupper: Pendlande kvinnor 170 000 , pendlande män 230 000. av både kvinnor och män anser sig ha visst inflytande. Detta motsvaras av ca 45 000 kvinnor och knappt 70 000 män. Stort inflytande har var sjunde kvinna och var fjärde man, vilket motsvarar ca 25 000 kvinnor och 60 000 män. Skillnaden är statistiskt säkerställd. *¤MF¶RELSE MELLAN UTBILDNINGSNIV¥ER Pendlare med eftergymnasial utbildning har i högre grad inflytande på förläggningen av sitt arbete än pendlare som saknar eftergymnasial utbildning. av de med eftergymnasial utbildning – motsvarande 125 000 personer – anser att de har visst eller stort inflytande medan av de som saknar eftergymnasial utbildning anser sig ha sådant inflytande. Det motsvaras av 100 000 personer. Skillnaden är statistiskt säkerställd. Jämförelse mellan utbildningsnivåer beträffande inflytande på förläggning av arbetet. Fö rg y mn a s ia l G y mn a s ia l Ef te r g y mn a s ia l In g e t in f ly ta n d e V is s t in f ly ta n d e S to r t in f ly ta n d e Redovisningsgrupper: Pendlare med förgymnasial 65 000, gymnasial 210 000 och eftergymnasial utbildning 180 000. *¤MF¶RELSE MELLAN PENDLARE MED OLIKA F¤RDS¤TT TILL ARBETE Pendlare som åker bil till arbetet har i högre grad stort inflytande på förläggningen av sitt arbete än de som åker kollektivt. Nästan var fjärde bilpendlare anser sig ha stort inflytande jämfört med var sjätte kollektivpendlare. Totalt beräknas de uppgå till 60 000 respektive 20 000 personer. Skillnaden är statistiskt säkerställd. Jämförelse mellan pendlare med olika färdsätt beträffande deras inflytande på förläggning av arbetet. Redovisningsgrupper: Kollektivt åkande pendlare 162 800, med bil 283 600. Det finns inga tydliga skillnader mellan de lokala arbetsmarknaderna, yngre och äldre, olika näringsstrukturer, olika civilstånd eller mellan de som har barn eller saknar barn . Det finns heller inga säkerställda skillnader på grund av olika reslängd eller olika restid till arbetet. /MFATTNING AV DISTANSARBETE FR¥GA Ytterst få pendlare brukar förlägga hela sitt arbete till bostaden eller i dess närhet. Endast några få svarar ja på frågan. Däremot svarar att de till en del utför arbete hemma medan anger att de inte alls gör det. Detta motsvaras av ca 165 000 pendlare som till viss del arbetar hemma medan 290 000 anger att de aldrig arbetar i bostaden eller i dess närhet. Se diagram 6. Andel pendlare som arbetar hemma till viss del. Redovisingsgrupp: 455 000 pendlare. *¤MF¶RELSE MELLAN KVINNOR OCH M¤N Det finns inga tydliga skillnader mellan kvinnor och män. *¤MF¶RELSE MELLAN UTBILDNINGSNIV¥ER Drygt hälften av de pendlare som har eftergymnasial utbildning förlägger en del av sitt arbete till hemmet jämfört med var fjärde med gymnasial och drygt var femte med för- gymnasial utbildning. Skillnaden mellan eftergymnasial utbildning och övriga två utbildningsnivåer är signifikant. Däremot är skillnaden mellan pendlare som har gymnasiala och förgymnasiala utbildningar inte säkerställd. Andel pendlare som brukar distansarbeta efter utbildningsnivå. Redovisningsgrupper: Pendlare med förgymnasial 65 000, gymnasial 210 000 och eftergymnasial utbildning 180 000. &REKVENS AV DISTANSARBETE FR¥GA De som i fråga 9 svarar att de till viss del arbetar hemma ska även svara på fråga 10. I uppräknade tal är det 165 000 personer i undersökningsområdet som berörs av frågan. I diagram 8 redovisas fördelningen i antal arbetade timmar. Antal arbetade timmar . Redovisningsgrupp: 165 000 pendlare. Var tredje pendlare arbetar hemma mindre än , varannan arbetar 2– och var sjätte arbetar 9–. arbetar hemma mer än . *¤MF¶RELSE MELLAN KVINNOR OCH M¤N Det finns en tydlig skillnad mellan pendlande kvinnor och män bland de som arbetar 1– . Kvinnor arbetar i större utsträckning 1–medan en större andel av männen arbetar 2–. Skillnaden är statistiskt säkerställd. I övrigt finns inga noterbara skillnader. Distansarbetande efter kön fördelade efter antal arbetade timmar hemma . Redovisningsgrupper : Pendlande kvinnor 60000, pendlande män 105 000. &¶REKOMST AV HELDAGSARBETE P¥ DISTANS F¶R ATT SLIPPA ARBETSPENDLAFR¥GA A av de pendlare som utför en del av sitt arbete i hemmet eller i dess närhet arbetar hemma för att slippa pendla. Detta motsvaras av ca 70 000 personer. 2ESEAVST¥NDETS BETYDELSE F¶R ATT SLIPPA ARBETSPENDLA Reseavståndet betyder en del för valet av att arbeta heldagar hemma. Knappt en tredje- del av de som har 1–till arbetet arbetar hemma heldagar medan hälften av de som har eller mer till arbetet arbetar heldagar. Skillnaden är statistiskt säkerställd. Andel som distansarbetar heldagar för att slippa arbetspendla efter reseavstånd. Redovisningsgrupp: 165 000 pendlare. &REKVENSEN ARBETADE HELDAGAR P¥ DISTANS F¶R ATT SLIPPA ARBETSPENDLAFR¥GA B Omkring 70 000 pendlare arbetar på distans för att slippa arbetspendla. Av dessa arbetar , motsvarande ca 50 000 personer, högst någon eller 2–på distans. motsvarande 15 000 personer arbetar minst 1–3 hel- dagar . Endast några procent arbetar . Arbetade heldagar på distans för att slippa arbetspendla. h ö g s t en d a g /må na d d a g ar /må n a d da g a r /v e c ka d a g a r /v e c ka Redovisningsgrupp: 70 000 pendlare. (INDER F¶R ATT UTF¶RA DISTANSARBETE FR¥GA OCH Det främsta hindren för att arbeta på distans är karaktären på arbetsuppgifterna och behovet av arbetskamrater. Av de som inte distansarbetar är det som anger arbetsuppgifterna som hinder för distansarbete och behovet av arbetskamrater. Detta motsvarar ca 330 000 respektive 225 000 pendlare. motsvarande ca 70 000 pendlare anger arbetsgivarna som ett hinder. säger sig ha svårt med motivationen hemma medan anger minskade karriärmöjligheter. anger hinder i boendemiljön i form av utrymme och brist på ostördhet som orsak till att inte arbeta hemma. Se diagram 12. I fråga 13 finns en öppen del som redovisar de skäl som intervjupersonen angivit som hinder för distansarbete. De flesta svaren anger att det är innehållet i arbetsuppgifterna som är det största hindret för distansarbete. Relativt många anger att de tekniska för- utsättningarna saknas för att kunna arbeta på distans. Hinder för distansarbete. Sämre möjligheter att arbeta ostört Svårare att motivera mig Följande statistiskt säkerställda skillnader mellan olika grupper av anställda kan noteras: *¤MF¶RELSE MELLAN LOKALA ARBETSMARKNADER Arbetsuppgifterna är det främsta hindret för distansarbete enligt undersökningen. De är dock ett mindre hinder för distansarbete i lokala arbetsmarknad än i de två övriga. eller 205 000 personer av de som arbetar i lokala arbetsmarknad anger arbetsuppgifterna som det främsta hindret jämfört med för de som arbetar i (75 000 Personer) och Malmös (50 000 personer) lokala arbetsmarknader. *¤MF¶RELSE MELLAN YNGRE OCH ¤LDRE Arbetsgivaren ses som ett betydligt större hinder för distansarbete för yngre än för äldre. av de yngre anger arbetsgivaren som skäl medan av äldregruppen anger samma skäl. *¤MF¶RELSE MELLAN UTBILDNINGSNIV¥ER Personer med eftergymnasial utbildning anser i betydligt högre grad att arbetsgivaren utgör ett hinder för distansarbete än för personer med förgymnasial utbildning. av de med eftergymnasial utbildning motsvarande drygt 30 000 personer anger arbetsgivaren som ett hinder. &¶REKOMST AV POLICYDOKUMENT ELLER AVTAL OM DISTANSARBETE FR¥GA I fråga 14 frågas om företaget har en nedskriven policy för distansarbete. av pendlarna arbetar i företag som har sådana policydokument om distansarbete medan saknar denna typ av dokument på sin arbetsplats. Detta motsvaras av 65 000 respektive 335 000 pendlare. har svarat att det inte vet om företaget har någon policy. Detta motsvaras av 55 000 pendlare. Förekomst av policydokument om distansarbete. Redovisningsgrupp: 455 000 pendlare. Fråga 15 avser om det finns särskilda avtal som reglerar distansarbete på arbetsplatsen. Svaren i frågan liknar i stort de i fråga 14. Ungefär lika många svarade att det fanns avtal om distansarbete. Något färre svarade ett nej medan något fler svarade vet ej. Det kan vara svårt för den svarande att skilja på skrivna policydokument och avtal. Detta kan förklara att svaren i de båda frågorna är lika. Förekomst av avtal om distansarbete. Redovisningsgrupp: 455 000 pendlare. Det finns inga stora skillnader mellan hur kvinnor och män har svarat på frågan. Det finns inte heller några stora skillnader mellan övriga redovisningsgrupper. &R¥GOR OM DISTANSARBETE (AR $U EN ANST¤LLNING NU UNDER MAJ Till : Föräldralediga och tillfälligt frånvarande svarar ja. IP i arbetsmarknadsåtgärder (ex AMS-utbildning, ALU, API) svarar nej. ·Nej, tack för Din medverkan--->hoppa SLUT (UR M¥NGA TIMMAR ARBETAR $U VANLIGEN PER VECKA I $IN HUVUDSAKLIGA ANST¤LLNING Till : Om fler anställningar be IP svara för den huvudsakliga, dvs den där IP tillbringar mest tid. Om arbetstiden varierar från vecka till vecka anges genomsnittlig veckoarbetstid. A 6ILKEN KOMMUN BOR $U I ???????????????????????? B ) VILKEN KOMMUN ¤R $IN HUVUDSAKLIGA ARBETSPLATS BEL¤GEN ???????????????????????? C 0ENDLAR $U ¶VER KOMMUNGR¤NS TILL $IN ARBETSPLATS *!.%* 3,54 6ILKET F¤RDS¤TT ANV¤NDER $U HUVUDSAKLIGEN TILL OCH FR¥N DIN ARBETSPLATS ·Kollektivt (buss, tåg, tunnelbana m m, inkl taxi och färdtjänst) ·Bil (egen eller samåker) (UR L¥NGT ¤R AVST¥NDET MELLAN DIN BOSTAD OCH ARBETSPLATS Till : arbetar permanent i bostaden koda 777---->hoppa SLUT. Har ej fast arbetsplats utan den växlar: koda 888---->hoppa SLUT. R $U GIFT SAMBO (AR $U MINDER¥RIGA BARN UNDER ¥R BOENDE I DITT HUSH¥LL Till : Barn som bor växelvis hos föräldrarna svarar ja. Helgpappor och helgmammor svarar nej. .U KOMMER FR¥GOR OM ATT ARBETA I BOSTADEN ELLER N¤RA BOSTADEN S K DISTANSARBETE 6ILKEN GRAD AV INFLYTANDE ANSER $U ATT DU PERSONLIGEN HAR P¥ F¶RL¤GGNINGEN AV $ITT ARBETE TILL ARBETSPLATSEN BOSTADEN ELLER ANNAN PLATS "RUKAR $U VANLIGEN F¶RL¤GGA HELA ELLER N¥GON DEL AV $ITT ARBETE TILL BOSTADEN ELLER TILL EN PLATS N¤RA BOSTADEN SOM INTE ¤R $IN ORDINARIE ARBETSPLATS ·Ja, hela arbetet---->hoppa SLUT ·Ja, en del ·Nej---->hoppa 12a) (UR M¥NGA TIMMAR I VECKAN BRUKAR DET BLI A (¤NDER DET ATT $U ARBETAR HELDAGAR I HEMMET ELLER N¤RA HEMMET S¥ ATT $U JUST EN S¥DAN DAG SLIPPER PENDLA TILL : Nämn här att orsaken till att distansarbeta i hemmet, kan, men behöver, inte vara just att slippa pendla. ·Nej---->hoppa 12b) B /M JA HUR OFTA SKER DET ·Mer än 3 ----> hoppa 13 ·1–3 ----> hoppa 13 ·En 1 hel dag (eller mindre)---->hoppa 13 /M 6AD ¤R SK¤LET TILL ATT $U INTE DISTANSARBETAR R DET F¶R ATT /M A B¶RJA MED ALTERNATIV B6AD ¤R SK¤LET TILL ATT $U INTE DISTANSARBETAR HELDAGAR R DET F¶R ATT ·A Du inte har möjlighet av utrymmesskäl, inkräktar på bostadsutrymmet B/M A L¤S$E FLESTAArbetsuppgifterna inte går att utföra på C Du inte får för arbetsgivaren · D Du har sämre möjligheter att arbeta ostört Jag skall nu läsa upp ytterligare några skäl till att Du inte arbetar (A L¤S HELDAGAR) på distans. Jag vill att Du för varje påstående säger om Du instämmer eller inte instämmer med påståendet. Jag distansarbetar inte (A L¤S HELDAGAR), eftersom: ·A Jag har behov av (A L¤S DAGLIG) kontakt med arbetskamrater och/eller ledning. ·B Jag har svårare att motivera mig utanför arbetsplatsen ·C Det inte är bra för min karriär - befordringsmöjligheter kan minska ·D Finns det ytterligare skäl till att Du inte distansarbetar (A L¤S HELDAGAR)? Om ja, ange skäl: &INNS DET EN FORMULERAD OCH NEDSKRIVEN POLICY ELLER STRATEGI G¤LLANDE DISTANSARBETE P¥ DIN ARBETSPLATS &INNS DET SPECIELLA LOKALA AVTAL SOM REGLERAR DISTANSARBETE P¥ DIN ARBETSPLATS Distansarbete ur ett jämställdhetsperspektiv )4 SOM EN MIRAKLENS OCH FR¤LSNINGENS TEKNIK 0ROPAGANDISTERNA F¶R DEN VIRTUELLA TEKNISKA REVOLUTIONEN HAR EN TENDENS ATT UTTRYCKA SIG SOM OM DET FAKTISKT FUNNES EN NY ALTERNATIV VERKLIGHET DE VILL F¥ OSS ATT TRO ATT VI VERKLIGEN SKULLE KUNNA L¤MNA V¥R NUVARANDE V¤RLD OCH UTVANDRA TILL DETTA S¤LLARE LAND $ET ¤R SOM OM VI HELT ENKELT KUNDE H¶JA OSS ¶VER NUETS FRUSTRERANDE OCH G¤CKANDE OFULLKOMLIGHET $ET ¤R DEN UTOPISKA FRESTELSEN Citatet är hämtat ur kapitel Cyberrummet och världen vi lever i – i boken i Transformation – Kulturen i den virtuella staden (Hemer och red., 1998). IT framstår i sina mest avancerade former som en miraklens och drömmarnas teknik. siare och teknikutopister drivs fram, som (1998) uttrycker det, av en febril tro på det översinnliga; en tro att den här gången ska den nya tekniken äntligen definitivt befria oss från denna ofullkomliga världs begränsningar och besvikelser. Citatet ovan får stå som en inledande tankeställare. I många svenska undersökningar om distansarbete finns drag av samma utopiska tekniksyn, även om de inte är lika tillspet- sade som i citatet ovan. I den s.k.ULF-undersökningen (och , 1997) om distansarbetets utbredning och potentialer formulerar man sig t.ex. på följande sätt: 6I ST¥R MED ANDRA ORD INF¶R EN NYDANANDE TEKNOLOGI SOM GER OSS NYA TEKNISKA M¶JLIGHETER ATT ORGANISERA FLERTALET AV V¥RA AKTIVITETER OCH FUNKTIONER P¥ ETT RADIKALT ANNORLUNDA S¤TT ¤N HITINTILLS %N NY TEKNOLOGISK ERA HAR D¤RMED INLETTS Ur ett jämställdhetsperspektiv är det viktigt att notera att dessa teknikvisioner är drömmar och visioner med starka manliga förtecken. I dessa visioner om IT-teknikens potentialer reproduceras återigen maskulinitetens nära koppling till teknik och teknisk IT tekniken beskrivs t.ex. i manliga ordalag som en teknik som har ... EN HELT UNIK POTENTIAL ATT F¶RSE OSS MED NYA POTENTA HJ¤LPMEDEL osv. Att såväl kvinnor som män av olika kategorier finns med på dessa offentliga arenor och formulerar önskemål och visioner för det framtida samhället är en viktig demokratisk fråga. Ett dokument som på ett intressant sätt belyser detta, där jämställdhet är en dimension, är the for Us All (European Commission, 1996). Dokumentet tar sin utgångspunkt i informationssamhället vilket gör att dimen- sioner som kön och demokrati synliggörs och beskrivs genom begrepp som social samhörighet och marginalisering i relation till IT. IT beskrivs ofta som en drivkraft i sig, som är verksam högt ovanför andra samhälleliga sammanhang som den ekonomiska, sociala och politiska arenan, som en kraft vars... GENOMBROTT OCH SUCCESSIVA PENETRERING INOM ALLA SAMH¤LLSOMR¥DEN ¶PPNAR PORTARNA OCH D¤RMED M¶JLIGHETERNA TILL F¶R¤NDRADE VERKSAMHETSM¶NSTER OCH LEVNADS (och , 1997). Att frikoppla tekniken från samhälleliga sammanhang och ge den eget tolknings- företräde medför oftast att den gedigna kunskap vi har om vår mer jordnära materiella verklighet osynliggörs. Inte minst gäller det betydelsen av kön i olika sam- manhang. Även om modern informationsteknologi öppnar för nya möjligheter till att upplösa gränser såväl som rum, mellan arbetsliv och fritid, betalt och obetalt arbete, storstad – glesbygd osv 5. är det nödvändigt att föra in den kunskap vi har könsspecifika mönster och strukturer på arbetsmarknaden, vårt samhälles könskontrakt när det gäller fördelningen av det betalda och obetalda arbetet mellan könen, jämställdheten i familjen. Detta för att ge en mer realistisk syn på de nya organisationsformernas poten- tialer och för att kunna uppmärksamma om och hur distansarbete i olika former innebär en möjlighet till ett jämställdare arbets- och familjeliv mellan kvinnor och män eller riskerar att cementera traditionella könsmönster som inte är önskvärda. I den förekommande litteraturen om distansarbete saknas ofta en diskussion och proble- matisering av jämställdhetsaspekterna. Gender, Work and Spatial Choice (and Huws, eds, 1997) ger med sina bidrag av svenska och utländs- ka forskare på området en god överblick över vad en problematisering av kön innebär i relation till distansarbete.