sou · GMB343 · 1999-01-01 00:00:00 — (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL 261 *avveckling av EU:s omfattande subventioner till tobaksodling (ca ) *förbud mot all marknadsföring av tobak *ökad reglering vad avser tobaksindustrin och tobaksförsäljningen *hälso- och sjukvårdens medverkan i det tobakspreventiva arbetet *kraftfullare åtgärder och övervakning av rökning i offentliga miljöer En förutsättning för att omsätta en mer restriktiv tobakspolitik i prakti- ken är att den kan få demokratisk och folklig förankring. En viktig del av denna strategi är därför att stimulera en fortsatt förändring av den allmänna synen på nikotin och tobak. En bred satsning torde vidare krävas för att förbättra den hälsopeda- gogiska utbildningen för läkare, sjuksköterskor, lärare, fritidsledare och andra nyckelgrupper när det gäller hälsoupplysning och för att skapa ökade förutsättningar för frivilliga organisationers engagemang i det tobakspreventiva arbetet. har av regeringen fått i uppdrag att utarbeta ett särskilt handlingsprogram för att minska bruket av tobak. Kommittén har för avsikt att samarbeta med i denna fråga. Matvanornas betydelse för hälsan har blivit allt tydligare, t.ex. vad avser hjärt-kärlsjukdom, vissa cancer- sjukdomar och diabetes. Centrala problemområden ur ett folkhälso- perspektiv är en alltför hög konsumtion av mättat animaliskt fett och en alltför låg konsumtion av frukt och grönsaker. Framför allt gäller detta mindre privilegierade grupper. Kunskapen om olika befolkningsgruppers matvanor är emellertid mycket ofullständig eftersom det inte i finns någon regelbun- den nationell hälsoundersökning med denna inriktning. Folkhälsoarbetet inom detta område har i hög grad inriktats mot olika typer av hälsoupplysning. Kommittén finner det angeläget att lyfta fram matfrågorna i ett långsiktigt perspektiv som omfattar både individ- och samhällsinriktade insatser. Detta kan ge nya möjligheter att utveckla en effektivare hälsopolitik på detta område som omfattar såväl EU:s jordbrukspolitik, livsmedelsindustrin, detaljhandel, skolluncher och maten inom vård och omsorg som hälsoupplysning till enskilda och grupper. Ett annat skäl att uppmärksamma matens betydelse i ett folkhälso- perspektiv är att – i motsats till exempelvis och 262 (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL – inte har någon tydlig hälsopolitisk strategi på detta område. Den na- handlingsplan för nutrition som fastställdes av regeringen är relativt allmänt hållen och saknar operationella mål och åt- gärdsförslag. Det kan därför vara av särskilt intresse att – utifrån den allmänna referensram som handlingsplanen ger – stimulera till en bred diskussion om matvanor och hälsa. Viktiga frågor i en dylik strategi- diskussion är bl.a. utveckla hälsomål för jordbruks- och livsmedelspolitiken inte minst inom EU vars politik leder till kraftiga prishöjningar på frukt och grönsaker och stimulerar en konsumtion av feta snarare förbättra förutsättningarna för livsmedelsindustrin, storkök och detaljhandeln att i nära samverkan med organ för folkhälsofrågor och hälsoupplysning öka utbudet och intensifiera marknadsfö- ringen av hälsosam mat arbeta för ökad information och utbildning i mat-hälsafrågor och dess nära anknytning till fysisk aktivitet – framför allt i skolan men också på arbetsplatser och för speciella riskgrupper tydliggöra myndigheters ansvar när det gäller t.ex. skolbarns luncher och äldres måltider (t.ex. på sjukhem och i ). Vid utformningen av en framtida svensk nutritionspolitik kommer också att belysas hur man arbetar med dessa frågor t.ex. i och och vilka resultat som uppnåtts. Speciell uppmärksamhet kommer även att ägnas matvanor bland socialt och ekonomiskt mindre privilegierade grupper. Kommittén avser även att lyfta fram den relativt kraftiga ökning som skett av andelen överviktiga speciellt bland kvinnor och män med arbetarbakgrund och aktualisera åtgärder som kan bidra till att minska detta växande folkhälsoproblem genom bättre matvanor och mer fysisk aktivitet. Den vetenskapliga dokumentationen visar allt tydligare värdet av fysisk aktivitet ur ett folkhälsoperspektiv. De sjukdomar som är relaterade till fysisk inaktivitet är t.ex. hjärt-kärlsjukdomar, diabetes, högt blodtryck, fetma, benskörhet samt led- och ryggbesvär. (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL 263 Utöver de primära hälsoeffekterna kan fysisk aktivitet genom motion och idrott – speciellt bland barn och ungdom – bidra till att minska andra riskfaktorer som bruk av tobak och alkohol samt för- stärka frisk- och skyddsfaktorer som självkänsla och förmåga att han- tera stress. Motion och andra former av fysisk aktivitet kan, liksom många andra fritidsaktiviteter som görs tillsammans med andra män- niskor, vara av stor betydelse ur ett psykosocialt perspektiv genom att bryta isolering samt skapa och förstärka gemenskap. Vid studier av fysisk aktivitet är det viktigt att ha en helhetssyn som omfattar olika typer av motion, fysisk aktivitet i yrkesarbete och andra former av fysisk aktivitet. Både kvinnor och män ägnar sig mer åt regelbunden motion än (se även kapitel 6). finns det mycket som tyder på att vi , både i arbetslivet och i vardagslivet i övrigt, rör oss mindre och utsätts mindre för fysiska ansträngningar . Olika studier visar att det är en betydligt större andel som motionerar bland dem som har lång än kort utbildning. Ungdomars idrottsutövande och föreningsmedlemskap är också tydligt relaterat till familjens socioekonomiska ställning. De sociala skillnaderna i motionsvanor återfinns bland både kvinnor och män. Folkhälsoarbetet när det gäller fysisk aktivitet har i hög grad utgått från ett individperspektiv och i mycket begränsad utsträckning beaktat existerande sociala skillnader och de särskilda insatser – speciellt i ett samhällsperspektiv – som kan krävas för att även inom detta område kunna främja en god och jämlikare hälsoutveckling. Det finns inte heller någon samlad nationell handlingsplan som an- ger mål och strategier för denna viktiga del av svensk folkhälsopolitik. Kommittén kommer därför att aktualisera vissa utgångspunkter och riktlinjer för samhällets hälsopolitik vad avser fysisk aktivitet. Den na- turliga utgångspunkten är därvid ett hälsofrämjande perspektiv med stark betoning av de samband som ofta finns mellan inte "bara" fysisk aktivitet och hälsosamma levnadsvanor utan även den fysiska aktivite- tens betydelse ur ett socialt perspektiv där den kan bidra till ökad ge- menskap och integration inte minst bland ungdomar och äldre. Kommittén avser att utgå från ett brett perspektiv på fysisk aktivitet och uppmärksamma möjligheterna att stimulera och stödja aktiviteter som kan engagera de grupper som har den högsta andelen fysiskt inaktiva. De frivilliga organisationernas roll och ansvar kommer därvid att belysas liksom möjligheterna att inom skola, kultur och fritid samt andra kommunala verksamheter i ökad utsträckning beakta speciellt de mindre privilegierade gruppernas behov och intressen när det gäller olika former av vardagsnära fysisk aktivitet. 264 (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL Mellan av den vuxna befolkningen uppger i inter- vjuundersökningar någon form av psykiska besvär som ängslan, oro ångest eller sömnbesvär. Dessa besvär ökar med stigande ålder, särskilt hos kvinnor. Bland barn och ungdomar uppger 15–olika psykosomatiska besvär som huvudvärk, ont i magen eller sömnproblem (se även kapitel 6). En av de mest uppmärksammade resultaten i Folkhälsorapport om svenska folkets hälsoutveckling är den kraftiga ökningen av ande- len personer som rapporterar psykisk ohälsa i form av besvär av ängs- lan, oro och ångest. Ökningen är tydlig för både kvinnor och män i alla åldersgrupper med undantag för de allra äldsta (74–). Även sömn- besvär ökar generellt i befolkningen. De sociala skillnaderna har också blivit tydligare genom att psykisk ohälsa har ökat mer bland arbetare än bland tjänstemän. Totalt sett är psykisk ohälsa vanligast hos kvinnor med arbetarbakgrund. Psykisk sjukdom, dvs. sjukdom som uppfyller kraven på diag- noskriterier, förekommer självfallet mer sällan än psykisk ohälsa i vid bemärkelse. av befolkningen har vid ett och samma tillfälle allvarliga psykiska störningar i form av psykoser, varav en tredjedel utgörs av sjukdomen schizofreni. Självmordsförsök och självmord kan betraktas som den yttersta konsekvensen av människors kriser, konflikter och depressioner. Många som avlider i självmord har någon form av psykisk störning. av dessa lider av psykos. Alkoholmissbruk är vidare vanligt hos personer som begår självmord. prognos när det gäller den psykiska ohälsan är att den antagligen kommer att öka ytterligare i befolkningen. Faktorer som pekar på detta är arbetslöshet och risk för arbetslöshet som påverkar den psykiska hälsan hos både vuxna och deras barn. Många grupper av invandrare är särskilt utsatta för arbetslöshet och kan dessutom ha spe- ciella problem på grund av svåra traumatiska upplevelser samt svårig- heter som de möter i det svenska samhället. pekar också på att stödet till barn och ungdomar minskar inom flera områden. Dessa faktorer kan vara av betydelse när det gäller förekomsten av psykisk ohälsa hos både barn och vuxna. Mot bakgrund av den ökande psykiska ohälsan hos vuxna och barn samt de ökande sociala skillnaderna när det gäller psykisk ohälsa , avser kommittén att särskilt uppmärksamma området och överväga vilka åtgärder som kan vidtas för att bromsa den negativa ut- vecklingen. Detta arbete bör bl.a. utgå från en kunskapssammanställ- ning av risk- och skyddsfaktorer för psykiskt välbefinnande samt en (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL 265 genomgång och värdering av genomförda och pågående insatser på olika nivåer för att förebygga psykisk ohälsa och dess konsekvenser. Allergi är ett mycket stort och växande problem i . Allt fler människor drabbas av allergier och allt fler familjer tvingas till för- ändringar i sin livssituation på ett så genomgripande sätt att de i vissa fall riskerar att bli socialt isolerade. De allergiska sjukdomarna har mycket växlande symptom beroende av vilket organsystem som drab- bas. Besvärens svårighetsgrad varierar likaså. Även lättare allergier, t.ex. handeksem, kan innebära stora problem för de drabbade, särskilt i arbetslivet. Den ökade förekomsten av allergier i västvärlden verkar hänga samman med en ökad levnadsstandard. I motsats till många andra sjuk- domar är t.ex. hösnuva och atopisk eksem vanligare i högre socio- ekonomiska grupper6. Svår astma verkar emellertid vara vanligare i lägre socioekonomiska grupper både bland barn 7 och vuxna8. Förekomsten av allergier har mer än fördubblats och drygt var tredje vuxen har utvecklat astma, allergisk snuva eller eksem. Astma ökar stadigt i befolkningen och förekommer hos 6–av befolkningen. Situationen är likartad i hela Väst- . Orsakerna bakom denna utveckling är inte kända. Särskilt oro- ande är allergisituationen bland barn och unga i . Fyra av tio skolbarn har utvecklat allergi . Hos unga vuxna är det lika vanligt att vara allergisk som att inte vara det. Även om det saknas kunskap om varför förekomsten av allergier ökar är en rad miljöfaktorers betydelse vetenskapligt klarlagda. Detta ökar möjligheterna att göra förebyggande insatser mot allergier. En del av t.ex. astma och/eller nedre luftvägskatarr hos små barn kan förklaras med faktorer i inomhusmiljön, föräldrarnas rökning, pälsdjur i hemmet och bristande ventilation i bostaden. Individer med en ärftlig benägenhet att utveckla allergi är extra känsliga för faktorer i inomhusmiljön. Orsakerna till sjuka-husproble- men är många och vanligtvis samverkar flera olika faktorer. 6Power C, of health inequalities in a national population sample. ,ANCET 1997;350:1884-9. 7Mielck A, Reitmeir P, Wjst M. Severity of asthma by socioeconomic status. )NTERNATIONAL *OURNAL OF %PIDEMIOLOGY 1996;25:388-93. 8Littlejohns P, . The relationship between severe asthma and social class. 2ESPIR -ED 1993;87:139-143. 266 (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL det är svårt att ange enskilda faktorers betydelse för symptomutveck- ling kan några bakomliggande orsaker skönjas; förändrad byggteknik med många nya bygg- och inredningsmaterial i kombination med fukt och dålig ventilation. 9 Utvärderingar av allergiförebyggande insatser är av strategisk betydelse för att klarlägga i vilken utsträckning olika mil- jöförändringar påverkar utvecklingen av olika typer av allergier. Insatser för att förebygga allergi har utvecklats i a llt fler kommuner och landsting. Det handlar i hög grad om att undanröja risker i inom- husmiljön men även om insatser relaterade till utomhusmiljön och för att förebygga kontakteksem och matrelaterade allergier. De förändringar i livssituationen som ofta krävs för att undvika al- lergi kan ibland innebära en konflikt mellan individens frihet att göra som han eller hon önskar och hänsynstagandet till andras hälsa och välbefinnande. Det finns t.ex. en konflikt i det faktum att sällskapsdjur kan medföra risker för allergi som de också kan vara hälso- främjande. Mycket återstår att göra speciellt vad avser förbättringar av barns miljöer i hem, förskolor och skolor. Den verklighet som träder fram är att barnens miljö ur allergisynpunkt ofta är sämre än de vuxnas. I det förslag till nationellt handlingsprogram för att minska miljöre- laterade hälsorisker som utarbetats av (SOU 1996:124) anges bl.a. mot denna bakgrund följande mål: *luftföroreningarna i utomhusluften skall inte försämras i jämförelse med dagens nivå *inomhusluften skall förbättras så att ingen skall bli sjuk eller få symptom till följd av brister i inomhusmiljön betänkande Miljö för en hållbar hälsoutveck- ling bereds inom . Kommittén avser att uppmärksamma det allergipreventiva arbetet och därvid överväga insatser med följande inriktning. *Förebyggande insatser i primärvården specie llt när det gäller att minska risken för allergi bland små barn (0–). *Insatser i förskolor och skolor med syfte att förebygga besvär hos barn som är allergiker men också för att motverka att barn utvecklar allergi. *Handlingsplaner mot allergi. förutsätter insatser från kommuner, landsting, myndigheter, 9 Se även kapitel 5, avsnitt 5.1.1.1 om Inomhusmiljö och hälsa. "YGGKVALITET F¶R FRAMTIDEN Slutbetänkande av . (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL 267 organisationer, näringsliv och enskilda individer. På nivå är det väsentligt att vidareutveckla de samverkansformer som finns och säkerställa att det t.ex. inom ramen för den samlade folkhälsoplaneringen finns handlingsplaner och mål för det allergipreventiva arbetet. Det finns flera skäl att lyfta fram området skador i arbetet med natio- nella folkhälsomål. Dels utgör skador ett mycket stort folkhäl- soproblem, dels finns det mycket kostnadseffektiva metoder och lång praktisk erfarenhet av att förebygga olika typer av skador. Området omfattar i modernt språkbruk både skador orsakade utan avsikt (olycksfall) och skador orsakade genom avsikt (våld). räknas ofta även självtillfogade skador (självmord och självmordsförsök) till området. Det skadepreventiva arbetet kan beskrivas utifrån ett sjukdomsper- spektiv med fokus på typ av skada. Skadorna ser emellertid ofta lika- dana ut vare sig de är orsakade med eller utan avsikt och kan ibland inte skiljas åt även om förloppet bakom skadan registrerats. I det förebyggande arbetet är det viktigt att även uppmärksamma samhällsstrukturella faktorers betydelse för skadeutvecklingen. Det skadeförebyggande arbetet utgår ofta från ett arenaperspektiv med miljöinriktade och andra insatser i hem, skola, arbete, trafik och i fritidsmiljön etc. Inom ramen för detta arenaperspektiv har analyser i ett riskperspektiv erfarenhetsmässigt varit av stor betydelse för att ut- veckla effektiva skadepreventiva insatser. Det gäller t.ex. åtgärdsinrik- tade analyser inom arbetslivet eller i trafiken samt av barnolycksfall. kan här berömma sig av att ha den lägsta arbetsrelaterade ska- dedödligheten i industrivärlden och bland de absolut lägsta värdena när det gäller både trafikrelaterad skadedödlighet och allvarliga skador bland barn. Inom dessa områden har man aktivt och utifrån övergri- pande mål och strategier arbetat med skadeprevention på bred front. Skador inom hem och fritidssektorn – där skadeutvecklingen varit ofördelaktig under – dominerar nu skademönst- ret. På dessa områden har det skadepreventiva arbetet varit mer be- gränsat. Kommittén avser att uppmärksamma den ökning som skett av an- delen skadade till följd av våld och det starka samband som finns mel- lan alkoholkonsumtion och olika slags våld. Särskilt viktigt är att lyfta fram behovet av insatser för att minska misshandel och våld som drab- bar unga män, kvinnor och barn. 268 (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL I det fortsatta utvecklingsarbetet av metoder för att förebygga ska- dor måste ökad uppmärksamhet ägnas åt insatser för att minska de so- ciala skillnaderna i risken att bli skadad. har t.ex. – vad avser män – skadedödligheten varit dubbelt så hög bland arbetare som bland tjänstemän. Kommittén finner det av skäl som redovisats ovan väsentligt att ut- veckla och konkretisera nationella hälsopolitiska mål och strategier i det skadepreventiva arbetet. Självklart kommer de att i hög grad bygga på de mycket positiva erfarenheter som redan vunnits i det lokala folk- hälsoarbetet liksom vid utformning och genomförande av 0-visionen avseende allvarligare trafikolyckor. Stor uppmärksamhet kommer att ägnas struktur- och miljöinriktade insatser som minskar skaderisken bland socialt och ekonomiskt mindre privilegierade grupper som löper de största riskerna att drabbas av olika skador. Skadepreventiva insatser i hem- och fritidsmiljöer kommer att särskilt lyftas fram och då speciellt fallolyckor bland äldre som utgjorde hälften av alla skador som krävde sjukhusvård. Kommittén avser även att uppmärksamma behovet av en över hela landet adekvat registrering och rapportering av skador och dess orsaker från sjukhus och vårdcentraler. 1990-talets första hälft har inneburit påtagliga förändringar i det svenska arbetslivet både när det gäller arbetsmarknad och arbetsorgani- sation. Antalet sysselsatta inom t.ex. industri och byggnadsverksamhet samt inom vård, omsorg och skola har minskat . När tillverkningsindustrin och byggnadsverksamheten minskar blir vissa hälsorisker i arbetet mindre vanliga. Nedskärningar inom t.ex. vården leder till att färre kvarvarande anställda får mer att göra med större fysiska och psykiska påfrestningar som följd (se även kapitel 6). Den fysiska och psykosociala arbetsmiljön är av stor betydelse för hälsoutvecklingen för olika yrkesgrupper. Framsteg har också gjorts för att förebygga arbetsmiljörelaterade sjukdomar och skador. A llt färre arbetare utsätts för olika kemiska och fysikaliska riskfaktorer och antalet allvarliga arbetsrelaterade skador liksom skador med dödlig utgång har minskat kraftigt. Delvis beror detta på att det nu är färre anställda som exponeras för dessa riskfaktorer. Förändringar i arbetsli- vet innebär emellertid att nya riskfaktorer introduceras, t.ex. nya kemiska substanser och elektromagnetiska fält. Framstegen är mindre när det gäller den ergonomiska och psyko- sociala arbetsmiljön. Många anställda är utsatta för den ohälsosamma (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL 269 stress som orsakas av en kombination av höga psykiska krav och litet beslutsutrymme. De psykiska kraven har också skärpts inom många branscher och yrken, t.ex. inom omsorg, sjukvård och utbildning, sam- tidigt som förändringar på arbetsmarknaden med ökad risk för arbets- löshet också bidragit till oro och psykiska problem (se även avsnitt 9.1). En speciellt utsatt grupp är kortutbildade kvinnor. De har vanligen små möjligheter att påverka sitt arbete och är utsatta för ensidigt arbete. De drabbas därför bl.a. av fler arbetsskador och sjukdomar i rörelse- organen. har det skett en ökning av sjukdomar i rörel- seorganen. De ligger nu bakom av alla nybeviljade förtidspensioner bland kvinnor. Det finns vidare skäl att uppmärksamma att arbetstakten och därmed risken för ohälsosam stress ökat. Arbetsinnehållet i många kvinno- dominerade yrken, i synnerhet inom vård och omsorg, har genomgått förändringar som bidragit till en mindre gynnsam utveck- ling. Höga arbetskrav och bristfälliga möjligheter till egen kontroll ökar framför allt risken för hjärt-kärlsjukdomar men har även effekter på olika hälsorelaterade beteenden som exempelvis motion, rökning, mat- vanor och bruk av alkohol samt ökar risken för tablettberoende. Det är samband som dessa som ofta står i fokus när arbetsplatsen blir arena för ett bredare folkhälsoarbete. är det dock viktigt att utifrån ett renodlat hälsofrämjande perspektiv söka utveckla arbetets positiva betydelse för livskvalitet och hälsa. Det är mot denna bakgrund som ett synsätt nu växer fram där arbetsplatsen blir arena för hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser som omfattar såväl arbetsmiljörelaterade som andra faktorer av betydelse för olika yrkesgruppers hälsa och välbefinnande. Aktörerna är många i detta arbete. Förutom arbetsgivaren med sitt arbetsmiljö- ansvar finns de anställda och deras fackliga ombud. Företagshälsovår- den är en viktig resurs med sin kombinerade kompetens i arbetsmiljö- och rehabiliteringsfrågor samt inom hälso- och sjukvård. Framgångsrika hälsofrämjande åtgärder bör utgå från arbetsplatser där åtgärder mot olämpliga arbetsmiljöer kan integreras med åtgärder mot andra belastande faktorer. Genom sådana åtgärder ökar möjlig- heterna att både förbättra hälsan totalt sett och att minska den ojämlika hälsan. De starka sambanden mellan arbetsmiljö och olika besvär visar även att åtgärderna skulle kunna innebära ekonomiska vinster på såväl organisations- som samhällsnivå. Kommittén avser mot denna bakgrund att uppmärksamma möjlig- heterna att vidareutveckla arbetsplatsen som en arena för ett brett folk- hälsoarbete som omfattar både arbetsmiljörelaterade hälsorisker och de anställdas livsvillkor och levnadsvanor i stort. 270 (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL detta arbete kommer att vara den verksamhet som bedrivs av bl.a. , och social Miljömedicin för att utveckla hälsofrämjande arbetsplatser gene- rellt resp. med inriktning mot de stora grupper av ofta kortutbildade kvinnor som arbetar inom vård och omsorg. Detta är ett i många avse- enden nytt arbetssätt som förenar mål och strategier från såväl arbetsmiljöområdet som från folkhälsoinsatser relaterade till livsvillkor och levnadsvanor. Faktorer som påverkar hälsan i boendet – såväl frisk- som riskfaktorer – kan sammanhänga med både sociala omständigheter och den fysiska miljön. De sociala levnadsvillkoren skiljer sig kraftigt åt mellan olika kommuner i landet och mellan kommundelar i en och samma kommun när det gäller bl.a. människors ekonomiska resurser och hälsotillstånd. I framför allt kommunernas s.k. miljonprogramområden är andelen per- soner med dålig hälsa och hög vårdkonsumtion betydligt högre än ge- nomsnittligt för resp. kommun. Beroendet av socialbidrag är vidare högre än för genomsnittet. Det finns också en överrepresentation av invandrare, personer som är arbetslösa och personer som är mer eller mindre permanent utslagna. Andelen förtidspensionerade, ensamhus- håll och ensamstående kvinnor med barn är också hög. De sociala hälsoriskerna utvecklas i segregationsprocessen som så- dan men är också förknippade med levnadsvillkorens direkta effekter i bostadsområdena som t.ex. svaga sociala nätverk, anonymitet, ensam- het, otrygghet och bristande framtidstro. Hälsorisker förknippade med bristande sociala nätverk m.m. redovisas i avsnitt 9.2. Kommittén avser att utifrån erfarenheter som vunnits med stödjande miljöer i bostadsområden aktualisera möjligheter att utveckla en god psykosocial miljö i boendet.