sou · GMB351d2 · 1999-01-01 00:00:00 — AER-Rapport 2, Tretton inlägg om arbetslösheten , Ar- betarrörelsens Ekonomiska Råd. , G., 1998, Föredragning på , . & B. , 1997, Muntliga uppgifter, Statens skola för vuxna i . Ankarsand, A. & I. Fägerlind, 1997, Återkommande utbildning, för- värvsliv och inkomster – En 55-årig longitudinell studie av svens- ka kvinnor och män . , 107, . , 1997a, Regeringen satsar på ytterli- gare yrkesutbildning. , 1997b, Information om möjligheten att anordna försöksverksamhet som innebär att medel för arbets- löshetsersättning används på ett mer aktivt sätt . Brev till kommu- nerna från , A97/2421/A, . , 1997c, Försöksverksamhet att an- vända medel för arbetslöshetsersättning på ett mer aktivt sätt . , 1997a, Konjunkturberoende åtgärder – Årsrapport /96 . APra 1997:2, AMS Arbetsmarknadspro- gram, . , 1997b, årsredo- visning 1995/1996. , 1997c, Uppföljning av Mål 3-projekt – En redovisning av information ur åtgärds- och händelsedatabaser. , 1998, Internetadress: Barro, R. & Sala-I-Martin, 1995, Economic Growth. Belanger, P., 1997, The Amplitude and Diversity of Organized Adult Learning. An Overview of Adult Education Participation in Industrialized Countries. I Belanger & Valdivielso (red. ), 1997, The Emergence of : Who Participates in Adult Education? Belanger, P. & A. Tuijnman, 1997, The Silent Explosion of Adult 280 Källor SOU 1998:51 I Belanger & Tuijnman (red. ), New Patterns in Adult Learning: A Six-Country Comparative Study. Benhabib, J. & M. Spiegel, 1994, The Role of Human Capital in Economic Development, Evidence from Aggregate Cross-coun- try Data. , B., 1997, Muntliga uppgifter. , A-K., 1994, JUST-IN-TIME – Hur industriella rationali- seringsstrategier formar arbetsledning och kompetens. Avhand- ling, . Centrala föreskrifter om krav på omfattningen av folkhögskolestudier för rätt till statligt studiestöd , Centrala stu- diestödsnämndens författningssamling CSNFS 1992:13. Centrala föreskrifter och allmänna råd (CSN- FS 1993:10) om krav på studiernas omfattning för rätt till studie- medel eller särskilt vuxenstudiestöd i gymnasieskolan samt i kom- munal och statlig vuxenutbildning, Centrala författningssamling CSNFS 1997:5. Centrala föreskrifter och allmänna råd om särskilt utbildningsbidrag. Centrala författ- ningssamling CSNFS 1997:6, ändrad 1997:12. vid , 1997, Vem älskar Sfi? , nr 131. CSN, 1997a, Välj rätt studiestöd i . Broschyr från CSN i . CSN, 1997b, Sök rätt stöd . Broschyr från CSN i . CSN, 1998a, Två sidor – CSN informerar om nyheter inom studie- stödet . CSN, 1998b, Slutredovisning för . Rapport 1998- 02-03, . CSN, 1998c, Studerande med UBS, SVUX, SVUXA och studiemedel fördelat på utbildning, ålder och kön . Utdrag ur register. CSN, 1998d, Studerande med UBS fördelade på arbetslöshetskassor . Utdrag ur register. Delegationen för , 1997a, Prestationskraven på kom- munerna i . Delegationen för , 1997b, Så beräknades kommunens statsbidrag. Kort information från Delegationen för kunskapslyf- tet. Delegationen för , 1997c, Förslag till kriterier för för- delning av stöd till grundläggande vuxenutbildning inom ramen för . Delegationen för , 1997d, Förslag till fördelning av statligt stöd till Statens skolor för vuxna inom ramen för kun- skapslyftet. Delegationen för , 1997e, Sammanfattning av princi- perna för fördelning av statsbidraget till . Delegationen för , 1998, Antal genomförda platser . Delegationen för , sammanträde , Muntlig information. Dencik, L., 1997, I framstegsberusningens baksmälla. Framtider, 1997:3. , 1997, En ny utbildningskanal – Ett särskilt produktionsbolag – Mera folkbildning i SVT och SR. Dir. 1995:67, Kommittédirektiv,Ett nationellt kunskapslyft för vux- na. Dir. 1996:71, Kommittédirektiv,Tilläggsdirektiv till (U 1995:09). Dougherty, C. & D. Jorgensen, 1996, International Comparisons of the Sources of Economic Growth. I AEA Papers and Proceedings. Ds 1997:78, Gymnasieskola i ständig utveckling . & B. , 1995, De lågutbildades arbetsmark- nadssituation – svenska erfarenheter . Rapport presenterad på konferensen and Wage Dispersion – Is There a Trade-off?, 16–. , 1997, Towards a Europe of Knowledge. Com- munication from the Commission, Com(97)563 final. , K., 1998. Muntliga uppgifter, Statsledningskontoret, . , 1996, Direct Participation and Organisational Change Fashionable but Misunderstood? Loughlinstown, Co., . Feenstra, R., 1997, – A Threat to Low Skilled Workers? Papper presenterat vid Ekonomiska Rådets kon- can the welfare state accomplish? , In- dustrihuset, . , 1994, Rapport om studieförbundens och folk- högskolornas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa budget- /94 , 15 u 94/95, 11, . , 1995a, Rapport om studieförbundens och folk- högskolornas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa budget- /95 , 42 u, 95/96, 11, . , 1995b, verksamhetsberät- telse 1994/95. , 1997a, Slutrapport om studieförbundens och folkhögskolornas särskilda utbildningsinsatser för arbetslösa /96 , 09 u, 97, 11. , 1997b, Årsredovisning 1995 – 1996 . , 1997c, FOLKBILDNINGEN – framtida uppgif- ter och arbetsvillkor. , 1997d, Brev från 1997-12- 15. , 1998a, Slutrapport om studieförbundens och folkhögskolornas särskilda utbildningsinsats för arbetslösa bud- , 31 u 98, 11, . , 1998b, Årsredovisning 1997 . , 1998c, Folkbildningen och – en enkätsammanställning , Dnr 34 u, 12, . , A., 1998, Muntliga uppgifter, Delegationen för kunskaps- lyftet. , R., 1998, Muntliga uppgifter, i kommun. , 1996, om folkbild- ning – Forskning och Utveckling 1996 . , 1997, om folkbild- ning – Forskning och utveckling . , H., 1993, De sju intelligenserna. , Brain Books. , P., 1995, Har ökad internationell handel och teknologisk utveckling minskat efterfrågan på lågutbildad arbetskraft? Rap- port för The Conference on Technology and International Trade at Leangkollen , Stiftelsen fackföreningsrörelsens forskning. & A. Tuijnman, 1997, Adult Education: A . I Belanger & Tuijnman (red. ), New Patterns in Adult Learning: A Six-Country Comparative Study. , H. m. fl., 1997, Varför avstår arbetslösa från studieplats i kom- munal vuxenutbildning? Rapport nr 1997:01, dagogik, . , 1997, Årsrapport för universitet och högskolor 1995/96. SOU 1998:51 Källor 283 Högskollärarutbildningen, 1996, Lärare för högskola i utveckling . , G., 1998, Arbetsmarknaden ut ett verklighetsperspek- tiv. , G., 1997, Estimates of the return to schooling in from a large sample of twins. , Li- centiatserien, 9/1997. ), 1998, Företagaren i välfärdssamhället . Kon- junkturrådets rapport , . Jarnhammar, B-M., Muntliga uppgifter, . , B., 1992, ABF – en återblick på 30 framgångsrika år . , T., 1998, Muntliga uppgifter, . & , 1997, Changing Workplace Strategies: Achieving Better Outcomes for Enterprises, Workers, and Society. , Y., 1997, Development Strategies and Learning Conditions in Working Life. Papper presenterat vid and Learning in the Workplace, 16–, . , C., 1997, Omitted ability bias and the wage premium for schooling: new Swedish evidence. Meddelande, 2/1997. yrkesutbildning, 1997a, Ny utbildning KVALIFICERAD YRKESUTBILDNING. yrkesutbildning, 1997b, Sammanställ- ning över beviljade ansökningar efter utbildningsanordnare . , H., 1997, Anförande vid seminariet II, 4–5 de- cember 1997, arrangerat av i samarbete med . LaLonde, R., 1997a, Education and Training – Answer to the Pro- blem? Papper presenterat vid can the welfare state accomplish? , Industri- huset, . LaLonde, R., 1997b, Long-term Earning Losses of High-seniority Displaced. Papper presenterat vid can the welfare state accomplish? , Industri- huset, . , L., A-L. Ring, 1997, Excellens i flexibilitet. , T., & J. , 1997, Uppvärdera kunskap och kompe- tens, I Kunskap så det räcker? Arton debattinlägg om utbildning och forskning (red. LO, 1997, Bygg för framtiden – Bygg för livet. Rapport nr 2, . LO, 1998a, Arbetsmarknadspolitik för ökad sysselsättning – När ar- betsmarknadspolitiken tränger undan riktiga jobb. Två delrapport från ökad Sysselsättning, ÖS. LO, 1998b, Tillväxt omvandling och ökad sysselsättning. Rapport nr 3, . , A., 1998, Muntliga uppgifter, Statens skola för vuxna i Här- nösand. , L., 1997, Widening Wage Differentials and Long Term Unemployment: Is Education and Training the Answer? Papper presenterat vid can the wel- fare state accomplish? , Industrihuset, . , A-K., 1997, För vem lönar sig utbildning? En delrapport från ökad Sysselsättning. ÖS, , . , H., 1997, Anförande vid seminariet II, 4-5 decem- ber 1997, arrangerat av i samarbete med . & G. Wurtzburg, 1997/98, Lifelong Employability. 1997/98, Nr 209. & P. Skedinger, 1998, Corporate in Eu- rope: Wage Premia for University vs. Papper presenterat vid Workshop om utbildning, Ekono- miska Rådet, , . Mingat, A. , 1996, The Full Social Returns to Education: Estimates Based on Countries Economic Growth Performance. Human Capital Development Working Papers, . , Å. m. fl., 1997, Arbetslöshet eller utbildning? tering av arbetslösa till komvux. Rapport nr 1997:02, , . for Continuing Education and Lifelong Leraning, 1997, Learning for the Twenty-first Century. Nickell, S., 1996a, The labour market consequences of technical and structural change. Discussion Paper Series No 6, , . Nickell, S., 1996b, The Low-skill Low-pay Problem: Lessons from for and the US. Policy Studies Vol. 17, no. NOU 1997:25, Ny kompetanse – Grunnlaget for en helhetlig etter- og videreutdanningspolitikk. SOU 1998:51 Källor 285 , 1994, Näringslivet tillväxtförutsättningar . Bi- laga 6 till . , 1997, Näringslivet och humankapitalet . , R 1997:37. , 1998a, Betydelsen av civilingenjörernas utbildningsort. , R 1998:1. , 1998b, Fastnar ungdomar i låglönefällan? Vinner medel- ålders på utbildning? , B 1998:4. , 1994, The : Evidence and Explanations, Part II. , 1995, Learning Beyond Schooling. New Forms of Supply and New Demands. , 1996a, Enhancing the Effectiveness of Labour Market Policies. , 1996b, Lifelong Learning for all. , 1997a, Education at a Glance – Indicators . , 1997b, Education Policy Analysis 1997. , 1997c, Literacy Skills for the . , 1997d, Sustainable Flexibility. A Prospective Study on Work, Family and Society in the Information , / GD(97)48. , 1998, Economic Surveys 1998 – . & P. , 1997, behov av ökad kompe- tens i näringslivet – Scenario , I Kunskap så det räcker? Arton debattinlägg om utbildning och forskning (red. Oosterbeek, H., 1997, Reasons and policies to stimulate lifelong learning. Papper presenterat vid , Knowledge and Work – , Dissemination and Innovation for Business and the Labour Market, , 23 – . Paldanius, S. m.fl., 1997, Olika betydelser av vuxenut- bildning för arbetslösa. Rapport nr 1997:03, dagogik, . , E., 1998, Muntliga uppgifter, . Prashnig, B., 1996, Våra arbetsstilar. Hur Du avgör hur Du lär . , Brain Books. Pressmeddelanden, , , Sats- ning på distansutbildning: Utvecklingscentrum till . Pressmeddelanden, , , Ett nytt studiesocialt system . Pressmeddelanden, , , Folk- bildningspropositionen: Demokrati, kultur och IT. Proposition 1995/96:25, En politik för arbete, trygghet och utveck- Proposition 1995/96:150, Ekonomisk vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, utgiftstak, ändrade anslag för /96, m.m. Proposition 1995/96:207, En ekonomisk politik för att halvera den öppna arbetslösheten . Proposition 1995/96:222, Vissa åtgärder för att halvera arbetslös- heten , ändrade anslag för /96, finan- siering, m.m. Proposition 1996/97:1, Förslag till statsbudget för , m.m. Proposition 1996/97:150, ekonomiska vårproposition med förslag till riktlinjer för den ekonomiska politiken, ett program för arbete och utbildning, utgiftstak, ändrade anslag för , vissa skattefrågor, bedömning av kommunsektorns ekono- miska utveckling, m.m. Proposition 1997/98:1, Förslag till statsbudget för , reviderad finansplan, ändrade anslag för , vissa skattefrågor, m.m. Proposition 1997/98:16, , mångfalden och framtiden – från invandrarpolitik till integrationspolitik. Proposition 1997/98:62, Regional tillväxt – för arbete och välfärd . Proposition 1997/98:115, Folkbildning. , H., 1997,Training at the and Training for a New : Two Swedish Studies. , 1990, Grundvux – styrning och resursutnytt- jande. , R., 1922, Mångfald eller enfald. , 1997, En analys av olika utbildningsgruppers arbetslöshets- tider. SCB, 1996a, Statistiska meddelanden, Personalutbildning och 1996. SCB, 1996b, på arbetsmarknaden . Information om ut- bildning och arbetsmarknad 1996:2, . SCB, 1996c, Personalutbildning och 1996, Statistiska medde- landen, . SCB, 1997a, Nybörjare i vuxenutbildning . Statistiska meddelanden U 35 , . SCB, 1997b, Utbildningsnivå i kommunerna, länen och riket 1997- 01-01. Bakgrundsmaterial om befolkningens utbildning, 1997:2. SOU 1998:51 Källor 287 SCB, 1998. Registerutdrag om utbildningsnivå och arbetsmarknads- status. , 1994, Skolan. Jämförelsetal för skolhuvudmän. Organi- sation – Resurser – Resultat. nr 46, . , 1995a, Skolan i siffror 1995: Del 1, Elever – Lärare – Betyg. nr 74, . , 1995b, Beskrivande data om skolverksamheten. Skol- verkets rapport nr 75, . , 1995c, Skolan. Jämförelsetal för skolhuvudmän. Orga- nisation-Resurser-Resultat, nr 76, . , 1996a, Skolan i siffror 1996: Del 1, Betyg och utbild- ningsresultat. nr 88, . , 1996b, Skolan – Jämförelsetal för skolhuvudmännen . nr 97, . , 1996c, Beskrivande data om skolverksamheten. Skol- verkets rapport nr 107, . , 1996d, Programhandledning. Programöversikter samt förteckning över ämnen och kurser . , 1996e, Uppdrag till angående omfatt- ningen av gymnasial vuxenutbildning i kommunerna. Dnr 1996:1725, Stencil, . , 1996f, Särskilda utbildningsåtgärder mot arbetslöshe- ten 1995/96. Dnr 1995:836, Rapport, . , , Skolan – Jämförelsetal för skolhuvudmän . Skol- verkets rapport nr 97, . , 1997a, Skolan i siffror 1997: Del 1. Betyg och utbild- ningsresultat. nr 128, . , 1997b, Skolan – Jämförelsetal för skolhuvudmännen . , 1997c, Beskrivande data om skolverksamheten. Skol- verkets rapport nr 135, 1997d, Grundläggande vuxenutbildning . nr 136, . , 1997e, Tillståndsbeskrivningen 1997 . , 1997f, – en verksamhets- Dnr 97:1646, . , , Ansvaret för skolan – en utmaning . , 1997h, Skolan – Jämförelsetal för skolhuvudmän . Skol- verkets rapport nr 129, . 288 Källor SOU 1998:51 , 1997j, Helårsplatser enligt definition , Revi- derade basorganisationer Grvux och Gyvux juni-97. , 1998a, Utnyttjade statsbidrag för grundläggande vuxen- utbildning . , 1998b, Den statliga rektorsutbildningen. Skrivelse från , Skolministern och , Arbetsmarknadsministern till Kommunstyrelsens ordförande och Chefen för en. SOU 1993:23, Kunskapens krona, Huvudbetänkande av Utredning- en om effektivare vuxenutbildning. SOU 1996:27, En strategi för kunskapslyft och livslångt lärande . SOU 1996:90, Sammanhållet studiestöd . SOU 1996:159, Folkbildningen – en utvärdering , Slutbetänkande av Utredningen för statlig utvärdering av folkbildningen, . SOU 1996:164, Livslångt lärande i arbetslivet – steg på vägen mot ett kunskapssamhälle , Rapport från en expertgrupp till . SOU 1996:188, Vuxenutbildare ser på sig själva. SOU 1997:120, Vuxenpedagogik i – Forskning, utbildning, utveckling – En kartläggning. SOU 1997:158, Vuxenpedagogik i teori och praktik – i fokus. Statens skola för vuxna i , Brev från SSVH . Statskontoret, 1998, Kommunernas kostnader, , M., Muntliga uppgifter. Utbildningsansvarig på AssiDomän Kraftliner i . , B., Rektor fungerar ej som ledare i skolan. Svenska EU Programkontoret, 1997a, Växtkraft Mål 4, EU-stöd till kompetensutveckling i företag . Svenska EU Programkontoret, 1997b, Växtkraft Mål 4 , Svenska EU Programkontorets Faktablad 7. Thoursie, A., 1997, Effects of Renewable Benefit Periods on Exit from Unemployment. , Working Pa- per 1997:1. Tuijnman, A., 1989, Further Education and Training In Swedish Working Life: a Discussion of Trends and Issues. Tuijnman, A., 1998, Nödvändiga basfärdigheter för vuxna i kun- skapssamhället . Artikel i i teori och praktik, , 1997a, 226 000 individer i vuxenutbildning. , 1997b, Kunskasplyftet fortsätter. Press- meddelande, . , 1997c, Fördelning av statligt stöd till särskilda satsningar på gymnasial utbildning av vuxna , U97/4473/V. , 1998, kommenterar utred- ning om CSN. Utredningen för översyn av , 1998, CSN behöver utökade resurser . Utbildningsradion, 1994, Ett utbildningsföretag för alla . Utbildningsradion, 1997, Årsredovisning 1996 . U97/751/V, Protokoll vid regeringssammanträde, , Upp- U96/2420/V, Protokoll vid regeringssammanträde, 1996-08-225, In- rättande av en delegation för den särskilda vuxenutbildningssats- ningen. 1996, Learning: The Treasure Within, Report to of the International Commission on Education for the Twenty-first Century. , 1997, Adult Education. Agenda for the Future. , S-E, 1998, Muntliga uppgifter, yrkesutbildning. . m fl, 1997, Massarbetslösheten . I Välfärd och ojämlikhet i ett 20-årsperspektiv 1975–1995 . Levnadsförhållan- den, Rapport nr 91, SOS. , N-Å., Muntliga uppgifter. Utbildnings- och arbetsmarknads- kansliet, . Reservation och särskilt yttrande 291 Reservation och särskilt yttrande Reservation av ledamöterna avseende rekommendation 1 under avsnitt 13.1 Målgrupper Den särskilda kunskapslyftssatsningen har inte inneburit några stör- re förändringar vad gäller studerandegruppernas sammansättning. En mycket stor andel av de studerande är relativt unga som komplet- terar sin gymnasieutbildning. Andelen verkligt lågutbildade som borde utgöra en viktig målgrupp är låg. Skälen till att det är så torde vara många. Vi anser emellertid att grundläggande vuxenutbildning även framgent skall vara kommunernas ansvar, även om utbild- ningsinsatser också kan formas inom ramen för den särskilda kun- skapslyftssatsningen. Det är kommunernas ansvar att inom ramen för tilldelade medel för fördela resurserna. Därför avvisar vi förslaget att inom ramen för diffe- rentiera statsbidragen. Särskilt yttrande av ledamoten avseende 13.4.1 Nätverk för information och planering Jag delar kommitténs uppfattning vad avser betydelsen av nätverk och samarbete mellan olika organ. Däremot är jag generellt tveksam till mer lokal arbetsmarknadspolitik via arbetsförmedlingsnämnder- na. Det finns en övertro på politisk planering när det gäller arbets- marknaden. 292 Reservation och särskilt yttrande Bilaga 1 Fördelning av kom- munernas statsbidrag inom 1.1Kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå 1.1.1övervä ganden bakom kommunernas initiala tilldelning för 1.1.2Villkor för att få ta del av statsbidra gen på gymnasial nivå 1.1.3Omfördelnin g mellan kommuner efter 1.1.4Basorganisationen i den gymnasiala vuxenutbildningen 1.1.5Innebörden av poän gsystemet för kommunerna 1.2Kommunal vuxenutbildning på grundlä ggande nivå 1.2.1Villkor för att ta del av statsbidra get till grundlä ggande 1.2.2Kriterier för fördelnin g av statsbidraget för grundlä ggande 1.2.3Verksamhetspoän g och bidrag per plats Tabell 1A Statsbidrag till kommunerna för särskild satsnin g på gymnasial vuxenutbildning och preliminärt . Tabell 1B Statsbidrag till kommunerna för vuxenutbildnin g på gymnasial nivå inom Kunska pslyftet för första halv- . Inkl. ändrade vol ymkrav Tabell 1C Kommunernas basorganisationer för gymnasial vuxenutbildning, Tabell 1D Kommunernas grundlä ggande vuxenutbildning 1.1Kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå 1.1.1överväganden bakom kommunernas initiala tilldelning för gymnasial vuxenutbildning – 1998 Kommunerna ansökte om statliga stöd för gymnasial vuxenutbildning inom för – . Alla kommuner fick statsbidrag för hela den volym de begärde, men bidraget motsvarade inte alltid de kostnader som kommunerna redovisade för volymen. Olika andelar av det totala statsbidraget fördelades initialt på kommunerna efter följande principer: av det totala bidraget fördelades med hänsyn till fördelningen av kortutbildade arbetslösa personer i landet. Varje kommun tilldelades ett andelstal som stod i proportion till kommunens andel av arbetslösa som saknar treårig gymnasial utbildning. I beräkningsunderlaget ingick de arbetslösa som deltog i arbetslöshetskurser inom vuxenutbildning. Knappt hälften, , av det totala statsbidraget fördelades proportionellt mot andelstalen. Denna så kallade bastilldelning gav per helårsplats och för att stödja de minsta kommu- nerna fick alla kommuner ett grundbidrag på . av det totala bidraget användes för att klara av att ge alla kommuner den volym de begärde i sina ansökningar. Dessa var till största delen medel som fördes över från de kommuner som inte ville ta hela sin bastilldel- ning enligt ovan i anspråk till kommuner som ville arrangera mer ut- bildning än bastilldelningen. De medel som fördes över på det sättet räckte dock inte till för att förse extraplatserna med bassumman . För att mildra den effekten fördelades ytterligare på dem som ville ha en större omfattning. Dessa medel ingick också i de fyra procentenheterna. Extraplatserna fick dock betydligt mindre stöd trots detta. Bastilldelningen för extraplat- serna uppgick till per helårsplats. av det totala bidraget fördelades som tillägg för de olika utbildningsinriktningar som kom- –För allmänna kurser var tillägget (av totalbe- loppet) 1. Bastilldelning + tillägg = . – För yrkeskurser var tillägget (av totalbelop- pet). Bastilldelning + tillägg = . –För orienteringskurser var tillägget (av totalbe- loppet). Bastilldelning + tillägg = . av det totala bidraget fördelades i förhållande till kommunernas ambitioner när det gällde vägledning och uppsökande verksamhet. av det totala bidraget fördelades med utgångspunkt i de bedömda kvalitéerna i kommuner- nas satsningar. Det man särskilt tog hänsyn till var satsningar som syftade till –att bryta den könsmässiga segregeringen på arbetsmarknaden –att rekrytera nya grupper –att utveckla vuxenutbildningens organisation mot bakgrund av ar- betslivets förändring –att utveckla vuxenutbildningen mot bakgrund av arbetslivets för- ändring –att i övrigt utveckla vuxenutbildningen. Den kvalitativa bedömningen gjordes av ett 60-tal personer från , , , och . (Delegationen för , 1997b, 1997e) I tabell 1A visas vilken tilldelning varje kommun ursprungligen fick. I kolumn A syns statsbidraget i kronor och i kolumn B det preliminära statsbidraget . 1Som allmänna kurser räknas i detta sammanhang kurser i kärnämnen och alla andra ämnen på gymnasieskolans Naturvetenskapsprogram och Samhällsvetenskapsprogram. Som yrkeskurser räknas kurser i karaktärsämnen på program med yrkesämnen i gymnasiesko- lan. Vilka kurser det är kan utläsas i den programhandledning för gymnasieskolan och vuxenutbildningen som ger ut, se 1996b. 1.1.2.Villkor för att få ta del av statsbidragen för gymnasial nivå För att en kommun skulle få använda det statsbidrag den tilldelades ställdes tre krav. I de fall statsbidrag tilldelades två eller fler kommu- ner gemensamt skulle kraven uppfyllas gemensamt. De tre villkoren var följande: 1.Kommunen ska genomföra insatser för utveckling av vuxenut- bildningen och andra åtgärder av kvalitativ natur i huvudsak 1 i en- lighet med vad som beskrivits i kommunens ansökan till Delegationen för . 2.Kommunen ska medverka i den särskilda rapportering som sker och och i övrigt delta i uppföljning och utvärdering av verksamheten. 3.Kommunen ska sammantaget anordna gymnasial vuxenutbildning i den omfattning som framgår av ko- lumnerna C, D och E i tabell 1A. Volymen uttrycks där i verksam- hetspoäng och för yrkeskurser och allmänna kurser gäller att verksamhetspoäng utgörs av gymnasiepoäng. Omfattningen av orienteringskurser uttrycks också i termer av verksamhetspoäng. För orienteringskurser gäller att en veckas heltidsstudier på orien- teringskurs för en person räknas som 21 verksamhetspoäng. Vux- enutbildningsvolymen som anges i kolumnerna C, D och E ska ske utöver den basorganisation som räknat fram (se nedan, avsnitt 1.1.3). Om någon annan kursfördelning än den som anges i tabell 1A passat kursdeltagarna bättre har kommunerna haft möjlighet att omfördela verksamheten mellan de tre kursslagen.