sou · GMB346d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Beträffande en sändares räckvidd kan nämnas, att en svag sändare från en lokal kan sända signaler med information till en "relästa- tion" som fångar upp signalen och sedan i sin tur vidarebefordrar den med högre effekt och på en annan frekvens. Man är därför inte helt beroende av den svagare sändarens signal för god mottagning av informationen. Detta medför emellertid den nackdelen att en sändare med stark signal, som reläsändaren, är enklare att upptäcka då den har större räckvidd och därför lättare kan spåras. Ett annat resultat av utvecklingen är att sändare och mottagare kan kristallstyras för att uppnå större frekvensstabilitet och att sändare och mottagare kan anpassas direkt till varandra och därför inte påverkas så mycket av andra sändare eller störande radiovågor. Kristallstyrda sändare har även "smalare" frekvenser och därför fordras en känsligare utrustning för att spåra en sådan sändare. Vidare har framställts sändare med s.k. dubbel- modulation, vilkas signaler inte kan detekteras - emottas - på en vanlig radiomottagare. För att ta emot dess signaler fordras en specialbyggd mottagare. Fördelarna med sådana utrustningar är att det är ytterst svårt att anträffa dem vid s.k. svepning om man inte har utrustning som är speciellt konstruerad för ändamålet. Teknisk apparatur för buggning... finns också s.k. svepande sändare vilkas bärvåg sveper fram och åter i frekvens. Svepet går så fort att man för hand med en vanlig mottagare inte kan följa med. Däremot kan en mottagare, som byggts enbart för detta ändamål, automatiskt följa med svepet och detektera bärvågen. behandlade ett antal frågor om teknik vid hemlig avlyssning i sitt slutbetänkande. hänvisade i tekniska frågor i första hand till och dess utförliga beskrivningar av olika tekniker. tog dock upp vissa frågor och anförde bl.a. följande (s. 112 f.). Även mikrofoner kan vara mycket små (de minsta blott i diameter). Vanligen måste de dock förses med ett hölje som ökar storleken något. Höljet kan ha till syfte att ge mikrofonen en bättre riktverkan genom att avskärma den från ovidkommande ljudkällor. En annan uppgift kan vara att dölja mikrofonen. Det förekommer att höljen till mikrofoner utformas som t.ex. man- schettknappar, reservoarpennor och cigarettändare. En enkel form av avlyssningsutrustning kan bestå av en liten mikrofon som med en sladd är förbunden med en mindre bandspela- re. Sådan utrustning används i polisspaningar genom att en polisman bär den på sig vid samtal med exempelvis en misstänkt person. Samma utrustning kan användas också för att avlyssna samtal som polismannen inte själv deltar i (något som därför är otillåtet). För avlyssning av ett angränsande rum kan man föra in mikrofonen genom en värmeledningskanal eller ventilationstrumma eller liknande så att mikrofonen får en position varifrån ljud kan uppfångas. Vanligen kräver detta ingen annan åverkan än att en del puts måste avlägsnas för att röja väg för mikrofonsladden. En mer ingripande metod är att borra ett litet hål genom väggen så att mikrofonen kan skjutas in till ett läge strax innanför tapeten i det rum som skall avlyssnas. En annan metod är att placera mikrofonen någonstans inne i det rum där avlyssningen skall äga rum. Ett problem med en sådan metod är att mikrofonen då ofta inte genom en sladd kan vara direkt förbunden med t.ex. en bandspelare utan att överföringen i stället måste ske via en radiosändare. En form av buggning är att använda en telefon som finns i den lokal som skall avlyssnas. Fördelen med denna metod är att kraftförsörjningen kan ske med elektricitet från telenätet och att telenätet kan användas för att vidarebefordra den avlyssnade in- 268 Teknisk apparatur för buggning... Den mest sofistikerade formen av sådan telefon- buggning är att använda en s.k infinity bug. En sådan bug består av ett mycket litet kretskort som monteras in i telefonen. Buggen kan aktiveras på olika sätt, bl.a. genom att den telefon som används rings upp. Trots att den avlyssnade telefonens telefonlur läggs på efter påringningen fortsätter dess mikrofon att fånga upp ljud i rummet. Mikrofonen är sedan aktiverad ända till dess telefonluren lyfts upp på nytt. Att i något fall använt sig av sådan telefon- buggning framgår av den förundersökning om missstänkt olovlig avlyssning som har avslutats. En särskild form av avlyssningsanordningar är fjärrverkande mikrofoner (riktmikrofoner eller s.k. superöron). En sådan mikrofon möjliggör upptagning av ljud inom ett snävt avgränsat område men på relativt långt avstånd. Det finns också utrustning från vilken en laserstråle kan riktas mot en fönsterruta, som då fungerar som ett membran och vidarebefordrar ljud i rummet via strålen. Efter att ha reflekterats mot rutan fångas laserstrålen upp och ljudet kan avläsas. Med de anordningar som har nämnts är emellertid kvaliteten på ljudåtergivningen ofta mindre god. Den som misstänker sig vara utsatt för hemlig avlyssning kan vidta åtgärder som förhindrar eller försvårar avlyssningen. I första hand kan ljudupptagningsutrustningen lokaliseras och oskadliggöras, och har för sin säkerhetsskyddande verksamhet teknisk utrustning som möjliggör att avslöja förekomsten av dolda mikrofo- ner och liknande. Ett sätt att försvåra en hemlig avlyssning är att åstadkomma störande sidoljud med samma frekvensomfång som samtal, t.ex. genom att en radio eller en TV är påslagen som samtalet förs. Mikrofoner - även mycket små sådana - finns enligt att köpa i , bl.a. genom postorderföretag. Även mycket små bandspelare saluförs på den svenska marknaden liksom sådana elektroniska komponenter som behövs för att konstruera radiosändare. Det har också visat sig att det med dessa komponenter går att tillverka effektiva bugs. Ett exempel på en sådan - som kommittén har fått beskriven för sig - utgjordes av en liten radiosändare med mikrofon som monterades i en telefon. Med hjälp av denna anordning av- lyssnade sedan en privatperson () samtal från telefonen med hjälp av en vanlig radiomottagare. Enligt fanns inte komplett avlyssningsutrustning att köpa i , framförallt beroende på de förbud mot överlåtelse och införsel av radiosändare som fanns i radiolagen (1966:755). Teknisk apparatur för buggning... 6.3.1Allt mindre och strömsnålare utrustningar Den tekniska utvecklingen sedan de tre nämnda utredningarna avläm- nade sina betänkanden kännetecknas av att utrustningarna blir allt mindre. Mikrofonerna kan nu göras endast millimeterstora och ger trots det en god ljudkvalitet. En sändare kan vara enbart ett chip. Detsamma gäller en förstärkare. Även en högtalare kan göras liten. Dessutom är frågan om strömförbrukning inte längre ett svårt problem. Skälet till det är att utvecklingen lett fram till utrustningar som inte drar så mycket ström. Små utrustningar med mikrofon och sändare som är avsedda att användas i telefon- eller elnät är också vanliga. Även om det alltjämt i grunden är samma teknik som har beskrivits av tidigare utredningar, har utrustningen numera förfinats och krympts så att det är mycket svårt att upptäcka den. Det är visserligen möjligt att finna den om den är i funktion - om den sänder - men i övrigt är det svårt att upptäcka den. Till bilden hör att de mer sofistikerade utrustningarna inte är i ständig funktion utan går i gång först när en eller flera sensorer i utrustningen slår på dem. Det har vidare tillkommit områden som inte berörts av tidigare utredningar. De gäller bl.a. satellitnavigationen i förening med annan teknik. 6.3.2Sändare kan upptäckas och även störas ut En sändare i en bug som sänder kan upptäckas med en detektor. En sändare som inte sänder kan endast upptäckas genom sökning som blir allt svårare att göra med framgång eftersom utrustningarna blir allt mindre och tillverkas ofta i andra former . Det finns detektorer som är billiga men ändå effektiva i förhållande till enkla bugs. Men sändare i bugs som används av experter på området är dock svåra att upptäcka. Det finns många möjligheter att dölja sändningarna. Här skall några nämnas. Sändaren i en bug använder en ovanlig sändningsfrekvens eller hoppande frekvenser. Sändaren används inte kontinuerligt. En frekvens som ligger nära en stark radiostation har valts och är därför svår att uppfatta. Förfarandet går i under beteckningen snuggling. 270 Teknisk apparatur för buggning... Sändaren konverterar ljudet till digital form, lagrar det i denna form och sänder det som lagrats genom korta snabbsändningar. Det är fråga om en s.k. burst. Sändning med en sådan sändare är svår att uppfatta. Det finns flera olika sätt att störa en sändare i en bug så att den kon- versation som sänds inte går att uppfatta i en mottagare. Ett vanligt sätt är att öka volymen på de TV- eller radioapparater som kan finnas i rummet. Det finns dock mottagare som trots det klarar att "sålla" fram det som en lyssnare söker. Det finns även mottagare som kan programmeras så att den blockerar signaler som kommer från radio- och tv-stationer liksom andra signaler som kan orsaka störningar. Helt allmänt kan konstateras att bugs och annan här aktuell utrust- ning kan göras mycket effektiv och ofta till låga kostnader. 6.3.3Kräver en användning av en bug stora resurser? För att använda en bug behövs ofta inte stora resurser. En bug är i regel förhållandevis billig och tillförlitlig. Dessutom kan en vanlig radiomottagare ofta användas. I mera komplicerade fall där den som skall avlyssnas kan antas vara medveten om eller i varje fall kan antas misstänka buggning, krävs dyrare utrustning som medger att mer avancerade metoder används. I sådana fall kan det också krävas ett omfattande rekognoseringsarbete, innan en bug kan placeras ut på en lämplig plats. För att lyssna av vad som buggats kan det krävas för- hållandevis stor insats om buggningen skall göras . Det är därför svårt att ange några genomsnittliga värden för behovet av investeringar i utrustningar. Det gäller även behovet av personella insatser. Helt allmänt kan man dock särskilja fyra typfall. I det första fallet krävs endast enkla åtgärder. Det kan exempelvis vara fråga om buggning av hotellrum, båthytter eller andra utrymmen i kända miljöer som många har tillgång till. Det kan också vara fråga om andra utrymmen som man inte behöver ha tillgång till eftersom buggningen kan ske från ett angränsande utrymme. I dessa fall krävs det inte någon närmare kartläggning och förberedelser i övrigt. Den utrustning som krävs är också billig. Den personella insatsen blir också mycket begränsad. I det andra fallet krävs kartläggning och andra förberedelser innan buggning kan påbörjas. Exempel på detta är buggning av utrymmen i hyresfastigheter eller arbetsrum på en arbetsplats. Här kan det bl.a. krävas kontakter med hyresvärd och arbetsledning. Skall buggning göras kan det vidare krävas mer kvalificerad utrust- ning för att minska risken för upptäckt. Den personella insatsen kan därför bli betydligt större än i det första fallet. I det tredje fallet är det fråga om att bugga flera utrymmen, stora lokaler eller ett utrymme där man inte kan använda angränsande rum Teknisk apparatur för buggning... Kartläggningen - inte minst hur man kan få tillträde till lokalen - och övriga förberedelser kan bli omfattande. I dessa fall krävs mer sofistikerad utrustning än i de två första fallen och personal- insatsen blir avsevärt större. I det fjärde fallet är det fråga om en svår operation. Exempel på en sådan är buggning i en fristående, larmad villa, där personer alltid uppehåller sig. Det krävs ofta en omfattande kartläggning av hur de berörda personerna beter sig och av andra förhållanden som har betydelse för frågan om var och hur buggningsutrustning lämpligen kan placeras. Dessutom kan det krävas stora personella insatser för att utrustningen skall kunna placeras i villan med kort varsel. har utrustning kommit ut på marknaden med vars hjälp man kan mera exakt bestämma positioner med s.k. satellit- navigation. De har lett till att möjligheterna att avlyssna fått en ny dimension. Uppgifter var ett rörligt föremål, exempelvis en bil, befinner sig kan erhållas på ett enkelt sätt, som föremålet av- lyssnas. Utrustningar som ger dessa möjligheter finns redan på dyrare bilar som säljs i . Ett säkerhetsföretag i har vidare enligt uppgift ett säkerhetssystem för sina värdetransportbilar som delvis bygger på satellitnavigation. SOS-centralerna kommer vidare enligt uppgift att erbjuda ett säkerhetssystem på den öppna marknaden i som också bygger på satellitnavigation, integrerad med annan tidigare känd säkerhetsutrustning. har vidare flygplatsför- valtningen vid annonserat att den kommer att införa ett system vid flygplatsen där all trafik kan följas i fråga om läge, fart och riktning. Systemet bygger bl.a. på satellitnavigation. I detta sammanhang kan nämnas att den svenska polisen testar möjligheterna att förse bilar med utrustning så att de kan stoppas genom fjärravstängning av bilarnas motorer. Utrustningen består av en dator som kopplas till en bils tändningslås. Över P3-nätet sänder polisen signaler som uppfattas av datorn och stänger av bilens motor . Testet av systemet, som är under utveckling, ingår i större projekt där elektronik används i brottsförebyggande syfte. Den tekniska utvecklingen kommer sannolikt att ge nya möjligheter att enkelt och billigt avlyssna personer. En tendens är att dagens olika tekniker alltmer integreras och att helt nya apparater utvecklas. 272 Teknisk apparatur för buggning... nya utrustningarna med integrerad teknik beräknas leda till helt nya tillämpningar eller helt nya rutiner och handlingssätt i morgondagens samhälle. Utvecklingen kommer dock sannolikt att gå i olika rikt- ningar. Vissa tendenser i utvecklingen kan man dock redan nu skönja. 6.4.1Allt mindre utrustningar och integrering Den tidigare berörda miniatyriseringen kommer med all sannolikhet att fortsätta. Den tenderar att gå hand i hand med en utveckling mot integration. Med integration menas här att utrustningarna kommer att utvecklas med olika teknik i samma utrustning så att de kan användas för en rad olika ändamål. Ett exempel på en sådan utveckling är användning av satellit- navigatorer i bilar. I kan, som tidigare berörts, sådana redan nu användas i dyrare standardbilar. Dessa bilar är försedda med elek- troniska kartor, som bl.a. används för att utmärka bästa färdväg till resmålet och den plats på vilken bilen befinner sig. Den senare uppgiften kan användas för olika ändamål. Ett ändamål är att auto- matiskt och elektroniskt rapportera var bilen befinner sig. Det kan behövas i olika situationer, exempelvis vid ett olycksfall. En sådan rapport kan vara av betydelse för att ambulans skall kunna komma utan dröjsmål. Några experter räknar med att bilar i allmänhet kommer att förses med elektronik som ger uppgift om var bilen befinner sig, färdväg, radiokommunikation och mobiltelefoni. De senare teknikerna kan också användas för att stanna bilen vid exempelvis olovligt brukande, för att avlyssna de personer som finns i den och för att sända med- delanden till dem. Enligt uppgift har bugs i regel byggts för sändning inom 88 - 400 MHZ, de flesta på eller nära FM-bandet. Polismyndigheter i lär använda vågländer mellan 150 - 174 MHZ, militära myndigheter mellan 200 - 300 MHZ. Det finns även utrustningar för 45 - 50 MHZ. Som tidigare berörts kan många av de bugs som arbetar på dessa vågländer upptäckas under sändning med förhållandevis billiga detektorer. Den bilden håller nu på att förändras genom tillkomsten av s.k. mikrovågssändare som arbetar runt 10,525 GHZ - på det s.k. radar- bandet. Mikrovågssändare används redan på sina håll av myndigheter och säkerhetsföretag. En del sådana sändare finns redan tillgängliga på den öppna marknaden i . Teknisk apparatur för buggning... Det är svårt att avlyssna mikrovågssändningar med dagens detekto- rer. Än svårare är det om avlyssningen sänds med korta snabbsänd- ningar eller genom s.k. spektra-sändning - en teknik som är under utveckling. Med spektra-sändning avses inte sändning med hoppande frekvenser utan sändning av det som registreras över flera frekvenser . För att kunna avlyssna vad som registrerats måste mottaga- ren kunna ta hand om vad som sänds över de olika frekvenserna och sammanställa det innan hörbara och förståeliga uppgifter kan erhållas. Telefontrafik kan genomföras med användning av de stora elenergiföretagens starkströmsledningar med spänningar på hundratu- sentals volt. Många sådana företag använder dem redan för sin egen telefontrafik inom företaget. Ledningarna används inte av utom- stående. Starkströmsledningar i hus för bostäder, kontor och industrier kan nu också byggas med en liknande teknik. I stället för att installera manöverledningar för taklampor, andra ljuspunkter och elektriska apparater av annat slag manövreras utrustningarna genom en fjärrkon- troll. Detta sätt att bygga starkströmsledningarna beräknas relativt snabbt vinna insteg på marknaden. Nya möjligheter att avlyssna bostäder och andra utrymmen tillkommer. I den mån mikrofoner och högtalare ansluts till sådana system - t.ex. radio - och TV-apparater - kan det i vissa fall bli möjligt att avlyssna vad som sägs i ett rum eller en lägenhet utan att någon bug installeras. Avlyssningen kan dock inte ske genom hela ledningsnätet utan den begränsas till den del av det som ligger inom samma "transformatorområde". 6.4.4IT-utvecklingen går snabbt men i vilken riktning? Den sannolika utvecklingen på några IT-områden av intresse för utredningen har berörts i det föregående. Det bör dock betonas att vad där sagts endast är glimtar av en trolig utveckling inom samhället. Att ge en helhetsbild av utvecklingen inom IT-området i frågor som utredningen har att behandla är inte möjligt. 274 Teknisk apparatur för buggning... Synpunkter från brottsutredande myndigheter m.fl. 7Synpunkter från brottsutredande myndigheter m.fl. För att inhämta synpunkter på de tvångsmedel m.m. som utrednings- uppdraget omfattar besökte företrädare för utredningen /97 ett antal olika myndigheter. Besök gjordes vid Riksåklagaren, , Säkerhetspolisen, dåvarande Riksenheten mot ekonomisk brottslighet, i , i , i , i , i , i , General- tullstyrelsen samt . Besök gjordes i samma syfte även hos . I avsnitten 7.2.1-7.2.13 redovisas vad som framkom vid dessa besök. För att få in kompletterande synpunkter på vissa frågor om telemed- delanden som avser förfluten tid, genomförde utredningen en enkät, vilken tillställdes samtliga de myndigheter som utredningen tidigare hade besökt, dock med undantag för . Inte heller berördes av enkäten. I avsnitten 7.3.1-7.3.5 lämnas en sammanfattande redovis- ning av de synpunkter som lämnades i myndigheternas enkätsvar. Företrädare för utredningen har haft över- läggningar med representanter för Riksåklagaren. Därvid framkom bl.a. följande. 276 Synpunkter från brottsutredande myndigheter m.fl. Om buggning införs kommer detta inte att revolutionera brottsbekämp- ningen. Buggning kan komma att användas när det rör sig om organiserad och planerad brottslighet, där brottslingarna träffas på en plats som är känd i förväg. Detta sker ofta vid narkotikabrott. I ett fall som rör ett styckmord träffades de misstänkta . Det hade varit värdefullt om mötena hade kunnat avlyssnas. Även när det rör sig om brottslighet som utövas av vissa mc-gäng kan buggning användas. Där vet man var de misstänkta träffas. Buggning kan användas även för andra ändamål än enbart av- lyssning av vad som sägs. Det kan t.ex. vara så att man vill veta när någon kommer eller går. En annan möjlighet är att bugga en plats i naturen där ett parti narkotika hittats. Det är också tänkbart att bugga själva partiet. När det gäller buggning i preventivt syfte är uppfattningen att all information som man kan få givetvis är värdefull. Det vore kanske bättre med en klar reglering än med "kreativ" an- vändning av nuvarande regler. Det är dock svårt att avgränsa i vilka fall preventiv buggning skulle få förekomma. Preventiv buggning skulle i första hand vara av värde beträffande organiserad brottslighet. De flesta typer av organiserad kriminell verksamhet har emellertid inte sådan fasthet i organisationen att det går att dra en skarp gräns mellan "medlemmar" i en sådan organisa- tion och andra personer som rör sig i dessa kretsar. Hemlig teleavlyssning och hemlig teleövervakning Det finns behov av att kunna ta del av lagrade telemeddelanden. Reglerna om teleavlyssning och teleövervakning bör ha i huvudsak samma innehåll beträffande fortlöpande insamling som inhämtande av redan befintliga uppgifter. Myndigheten saknar praktisk erfarenhet av detta tvångsmedel. I verkligheten torde det vara så att resurserna i många fall är gränssät- tande. Anledningen till att man endast reglerar polisens användning av dolda fjärrmanövrerade kameror och inte handmanövrerade är nog att de fjärrmanövrerade är effektivare än de handmanövrerade. Synpunkter från brottsutredande myndigheter m.fl. Allmänt om tillämpningsområdet för buggning, hemlig teleav- lyssning och hemlig kameraövervakning Värdet av en straffvärderegel framhålls. Denna regel skulle kunna vara ett komplement till en fast gräns av nuvarande typ. Den danska regleringen som bygger på att ett visst straff kan följa på brottet – t.ex. att fängelse skall ingå i straffskalan – bedömdes också vara intressant. Stölden mot hade ett straffvärde som klart översteg , men den nuvarande regleringen medgav ändå inte att teleav- lyssning användes. Kravet på skälig misstanke lägger nästan aldrig hinder i vägen när det uppstår behov av att använda tvångsmedel. Det finns inte skäl att införa särskilda regler för det fall att flera tvångsmedel används . Den kumulativa effekten av att två tvångsmedel används – t.ex. teleavlyssning och hemlig kameraövervakning – kan i det enskilda fallet dock innebära att det inte kan anses vara av synnerlig vikt att också bugga. Vid myndigheten har det förekommit att samtal från allmänheten har spelats in. Samtal från en dömd som ringt och hotat personal har spelats in på band. Polisen har ibland kontakt med tipsare innan en förundersökning inleds. Det finns behov av att använda dolda kroppsmikrofoner vid dessa kontakter. Pejling torde främst användas på förspaningsstadiet och borde därför regleras i polislagen. När ett behov av t.ex. teleavlyssning uppstår plötsligt finns det behov av att åklagare skall få fatta interimistiskt beslut i frågan eller att det finns någon form av jour på domstolssidan. Det är dock relativt få beslut som kräver en så snabb beslutsordning. Beslutanderätten kan genom en intern föreskrift läggas på en högre åklagare, men en sådan ordning med någon form av jour kan komma att bli dyr. 278 Synpunkter från brottsutredande myndigheter m.fl. Företrädare för utredningen har haft överlägg- ningar med representanter för . Därvid framkom bl.a. följande. Rikspolischefen önskade en offensiv hållning från utredningens sida, dvs. att det inte skulle kompromissas för mycket i utredningen. Vidare framhölls att allt inte behöver lagregleras; så borde frågor om användande av överskottsinformation och användande av kroppsmikro- foner lämnas oreglerade. Inledningsvis lämnades ett antal praktiska exempel på när buggning skulle vara ett värdefullt tvångsmedel. 1.Hot riktas mot en viss polisman. Ett tips ger vid handen att han skall mördas. Det har erlagts betalning för att en namngiven person skall utföra dådet. Polisen bevakar en lägenhet som används av den namngivne personen. Om det hade varit tillåtet att bugga lägenheten skulle polisen kunna få information om den närmare planeringen av gärningen. 2.Det kommer till polisens kännedom att ett större narkotikaparti är på väg till . Det finns uppgifter om vem som skall motta partiet och vem som är säljare. Dessa båda personer träffas i en viss lägenhet. Hade lägenheten kunnat buggas skulle polisen kunna få ytterligare uppgifter om leveransen. 3.Polisen har i ett avslutat narkotikaärende tagit i beslag stora mängder narkotika.