sou · GMB333 · 1999-01-01 00:00:00 — Sammanfattningsvis var följande motiv vägledande för Statens ung- domsråds förslag om nya principer för det statliga stödet till ung- domsorganisationernas lokala verksamhet:7 "– bidragsreglerna skall ej styra verksamheten vad avser form och innehåll, –bidragsgivningen skall vara administrativt enkel, –bidraget skall vara ett stöd till de riksomfattande ungdomsorga- nisationernas lokala verksamhet, –riksorganisationerna bör vara huvudmän för verksamheten, –bidraget bör vara så utformat, att det medger enkla komplette- ringar med kommunala bidrag, –bidraget skall utgå i proportion till de lokala avdelningarnas aktivitet." Departementschefen ansåg visserligen att en lokal myndighet borde ha de bästa förutsättningarna att bedöma resursbehovet och att det var viktigt att undvika en splittring av samhällets insatser. Detta talade för enbart en bidragsgivning till organisationernas lokala ung- domsverksamhet. Andra skäl talade dock även för ett statligt stöd. Dels skulle ett statligt bidrag utgå efter enhetliga grunder i landets olika delar, dels skulle genom att resp. organisations centrala ledning fick ansvaret för bidraget möjligheterna till sammanhållning inom organisationen öka och utvecklingsmöjligheterna därigenom förbättras. Departementschefen och anslöt sig till de förslag till regler som föreslagit ovan. 9 var till en början tillsynsmyndighet men ansvaret övertogs av . 7Ibid., s. 12. 8Prop 19971:32, s. 32. 9Prop 1971:32; krU 12; rskr. 187; SFS 1971:388. I anslaget på 17,5 milj. kr skulle 13 milj. kr gå till idrottsorganisationernas lokala verksamhet. Man kan säga att bidraget i huvudsak sett likadant ut . Endast ett fåtal förändringar har gjorts. Några av förändringarna gäller bidragsbeloppet per sammankomst. När LOK-stödet infördes var det ett reservationsanslag. Det verkliga utfallet blev bara i stället för /sammankomst. 11 Reservationsanslaget byttes senare till ett förslagsanslag. Beloppet /sammankomst fastställdes dock först . sänktes även den nedre åldersgränsen för stödet från 12 till . 1978 höjdes bidraget t ill . 13 1981 sänktes bidraget igen till , eftersom dessa medel även skall täcka utgifter för ungdomsorga- nisationernas ferieverksamhet.14 Beloppet höjdes igen till 1986. Ungdomsstödet utreddes , men ingen av utredningarna berörde det lokala statliga aktivitetsstödet. Det är först Folkrörelseutredning (SOU 1987:37) som frågan togs upp. I utredningen sades att få förändringar vidtagits liksom att beloppen inte förändrats nämnvärt. Utredningen föreslog därför höjda belopp och att det lokala stödet i fortsättningen skulle betalas ut av kommunerna, eftersom dessa stod för merparten av det samlade stödet till föreningarna och hade väl uppbyggda rutiner för fördelning av bidrag på nivå. Bidraget skulle fördelas på grundval av antalet lokala föreningar som erhöll kommunalt bidrag till barn- och ungdomsverksamhet i respektive kommun. De närmare reglerna bestämdes av respektive kommun. Det fanns ganska stark kritik mot detta förslag och förordades inte heller av departementet. hade ett annat förslag att lokalt bidrag skulle utgå "... med dels grundbidrag - lika för alla lokal- avdelningar som genomfört minst tio sammankomster godkända för 11Statligt lokalt aktivitetsstöd till idrottsföreningarna - förslag till nya kriterier, utarbetad av en arbetsgrupp inom 1990, s. 7. 12Prop 1976/77:100, bil. 12, s. 183; SFS 1977:406. 13Prop 1977/78:100, bil. 12, s. 175; SFS 1978:247. 14Prop 1980/81:100, bil. 12, s. 216; SFS 1981:502. 15Prop 1985/86:100, bil. 10, s. 478; SFS 1986:536. 16SOU 1987:37, s. 47 ff. statligt lokalt bidrag – dels rörligt bidrag – baserat på antalet genom- förda sammankomster". Ingen förändring av stödet vidtogs förutom att beloppet höjdes till /sammankomst. 18 Däremot ansåg regering och riksdag att det var angeläget att en översyn av reglerna skulle göras. ges i uppdrag att utforma LOK-stödet När det gällde det lokala aktivitetsstödet till idrotten skulle i fortsättningen bli ansvarig för att utforma dessa regler: 20 "I idrottsrörelsen fostras hundratusentals ungdomar i samarbete, demokratiska spelregler, hänsyn och respekt för medmänniskor. På så sätt är idrottsrörelsen för många unga människor i en skola för livet." "Det lokala aktivitetsstödet är av stor betydelse för den lokala idrotten och dess möjlighet att aktivera ungdomar. De nu gällande reglerna för fördelning av den statliga delen av detta stöd har kritiserats. Bland annat har man pekat på, att enhetliga regler gör att vissa verksamheter har svårt att utnyttja stödet. Också sättet att mäta aktiviteterna har kritiserats." "Rf torde vara bäst lämpat att utforma de regler som bör ligga till grund för fördelningen av idrottens del av det statliga lokala aktivitetsstödet." "Det ankommer på Rf att inkoma till regeringen med förslag om regler för för delning av dessa medel..." 1990 höjdes LOK-stödet och beloppet bestämdes t ill /samman- komst. 1991 höjdes anslaget t ill LOK-stöd rejält beroende på att skattereformen skulle medföra fördyrade kostnader för t.ex. mat, resor och logi. som fått i uppdrag att utarbeta regler för bidra- get tillsatte en arbetsgrupp för att göra en översyn av det statliga lokala aktivitetsstödet. I direktiven till arbetsgr uppen skrevs: "Uppdraget till projektgruppen blir att pröva om det finns andra konstruktioner av stö- det, som på ett bättre sätt stämmer med hur idrottsaktiviteter bedrivs, och om möjligt än mer rättvist t.ex. i frågan om lagidrotter - individuellt idrottande." 17Prop 1987/88, bil. 11, s. 183. 18Ibid., s. 114; SFS 1988:374. 19Prop 1987/88:100, bil. 11, s. 113 ff; krU 18; rskr. 20Prop 1989/90:100, bil. 13, s. 77 ff. 21SFS 1990:503; prop 1990/91:100, bil. 13, s. 95 ff. 22Statligt lokalt aktivitetsstöd till idrottsföreningar - förslag till nya kriterier, s. 2. Det arbetsgruppen kunde konstatera var att stödet sjunkit i värde. Beloppet per sammankomst uppräknat enligt inflationen borde, enligt gruppen, vara per sammankomst.23 Arbetsgruppen konstaterade att det inte fanns några under- sökningar som kunde ge ett samlat svar på hur stor del av föreningarnas intäkter som utgjordes av det statliga lokala aktivitetsstödet. Däremot fanns det undersökningar från enstaka kommuner som kunde ge en fingervisning om stödets andel. I arbetsgruppens material hänvisades t ill en undersökning av 50 västgötaföreningars ekonomi 1982 och 1987. Enligt denna undersökning skulle det statliga stödets andel av föreningarnas intäkter ha minskat från 1982 till 1987. 24 I en annan del av rapporten säger man emellertid att det statliga lokala aktivitetsstödet står för av föreningarnas totala intäkter. Däremot menar gruppen att " ...om man lägger ihop effekterna av att kommunerna i sin bidragsgivning och länsstyrelserna i sin tillstånds- givning för bingospel till föreningarna använder sig av principerna för det statliga stödet, kan man säga att "den statliga 12-kronan" är värd ." Det slutliga förslaget från efter det att remiss- instansernas synpunkter på arbetsgruppens förslag beaktats blev att det statliga lokala aktivitetsstödet skulle utgöras dels av ett grundbidrag, dvs. ett fast belopp per grupp, dels ett rörligt belopp per deltagare. Det rörliga bidraget skulle utgå till max. 20 deltagare per gr upp. Det fasta beloppet bestämdes till per sammankomst och det rörliga beloppet till per deltagare. Antalet deltagare per sammankomst sänktes från tidigare 5 till 3. Syftet var att tillgodose de individuella idrotterna eftersom dessa ibland hade svårt att få ihop 5 deltagare till sina aktiviteter. 23Ibid., s. 7 f. 24Ibid., s. 16. 25Ibid., s. 19. 26Enligt Riksidrottsstyrelsens beslut . Idrott åt alla? Nästa gång LOK-stödet behandlas är i utredningen åt alla? (Ds 1993:58). I den görs en mer omfattande kartlä ggning av idrotts- stödet. Man menade att statsbidraget över lag inte var flexibelt och gynnade etablerade idrotter eftersom det fördelades av på ett tämligen statiskt sätt och där tidigare bidrag utgjorde en viktig grund för bidragsberäkningen. När det gällde det lokala aktivitetsstödet menade man att kommu- nernas och statens skilda regler när det gällde åldersgränser innebar en krånglig administration. Det utredningen förordade var samma lösning som Folkrörelse- utredningen ovan: " Kommunerna och idrottsutövarna har ett gemensamt intresse av att utnyttja befintliga anläggningar så effektivt som möjligt. Det kan i ett sådant läge vara olyckligt om de kontanta bidragen är knutna till rigida regelsystem." "Ett alternativ... är att aktivitetsstödet i sin helhet förs över till kommunerna." Utredningen menade vidare att effekterna av det statliga stödet var oklara. Ingen ökad idrottslig aktivitet hade kunnat påvisas av de upp- räkningar av aktivitetsstödet som hade gjorts . Aktivitets- nivån bland ungdomar hade snarare minskat under den se- naste . Det var i stället inom rörelser som Friskis & Svettis som inte hade tillgång till kommunala anläggningar som deltagarökningen hade varit kraftig. Någon koppling mellan statligt stöd och idrotter som minskar eller ökar i omfattning kunde man således inte se. Det utredningen sammanfattningsvis konstaterade om LOK-stödet var: "Om staten fortsättningsvis skall fördela något direkt stöd via kan det ifrågasättas om aktivitetsstöd enligt nuva- rande modell är mest effektivt. Det statliga stödet utgör av idrottsföreningarnas inkomster och har således i den totala eko- nomin begränsad betydelse. Detta hindrar inte att det kan vara viktigt i enstaka föreningar. Om statens aktivitetsstöd togs bort helt skulle sannolikt föreningarnas verksamhet i huvudsak fortsätta som tidigare och då med något ökat stöd från föräldrarna." 27Ds 1993:58, s. 75 ff. 28Ibid., s. 13, 66 f och 74 ff. Någon förändring av LOK-stödet med anledning av denna utredning gjordes inte. I Föreningsstudie fick föreningarna bl.a. frågan om LOK-stödets andel av sina intäkter och de uppskattade denna t ill i medeltal (för föreningskategorin ) och ( för före- ningskategorin ), dvs. något högre än i utredningen åt alla? (Ds 1993:58). För att se på hur hanteringen av LOK-stödet sköttes lät revisorer en revisionsbyrå se på 20 föreningars redovisning av aktivi- tetsstödet (urvalet är ej representativt eftersom de sorterats ut vid den allmänna kontrollen eller genom "tips"). Revisorerna konstaterade att det förekom många fel i dessa fall, som felen i allt väsentligt berodde på okunskap eller slarv. Detta är i stora drag vad vi faktiskt vet om LOK-stödet. Det är egentligen inte särskilt mycket. Underlagsmaterialet är i många fall dessutom knapphändigt och osäkert. Stödet har således sett ganska lika ut . Det har justerats något med avseende på samman- komstbegrepp och belopp. Beloppet är per sammankomst och per deltagare, som dock kan skifta något beroende på hur stort antalet aktiviteter är. Beslut att sänka den övre åldersgränsen från 25 till togs vid . Syftet med denna undersökning är att ta reda på vad föreningarna själva anser om LOK-stödet. Vår undersökning är en intervjuundersök- ning (telefonintervjuer), kompletterad med en del annat underlag, och inte en enkätundersökning som tidigare studier. 29Föreningsstudie , s. 21. 30Riksdagens revisorer 1995/96:2, s. 28 f. Att göra ett korrekt urval av idrottsföreningar i är komplicerat. Det beror inte enbart på att antalet föreningar är stort (ung. 27 000), vilket kräver ett stort urval och stora arbetsinsatser, utan också på att den centrala urvalsbasen t.ex. inte innehåller medlemsantal vilket gör att man inte kan göra kluster efter föreningsstorlek eller region. En annan orsak är att antalet olika idrotter är stort och att förutsättningarna för respektive förening kan vara mycket olika. Detta innebär att det krävs ett oerhört stort urval av föreningar för att få ett, statistiskt sett, representativt urval. Eftersom undersökningen bygger på intervjuer, finns en naturlig be- gränsning av antal utvalda föreningar. För att inte få urvalet alltför snedvridet, eftersom det är litet, har urvalet gjorts med utgångspunkt i att det skall vara föreningar i södra, mellersta och norra delen av landet, att det skall vara olika storlek på föreningarna och att olika typer av idrotter skall vara representerade. Urvalet har omfattat 53 st. föreningar som tillhör tre olika distrikts- förbund, nämligen , och . Inom respektive distrikt har urvalet gjorts med hjälp av någon på distriktsförbundet. Ur- valsprincipen har varit att spridningen på idrotter och föreningsstorlek skall vara stort. De intervjuade har ofta varit föreningens ordförande eller kassör men frågorna har (som skickats ut i förväg eftersom en del frågor kräver faktauppgifter) enligt många av de intervjuade diskuterats av flera i föreningen. Medlemsantalet i de utvalda föreningarna varierar mellan 16 och ung. 2 500 och antalet aktiva mellan 12 och 2000. En stor del av de aktiva utgörs av ungdomar i bidragsberättigad ålder. Drygt hälften av föreningarna är ensektionsföreningar, dvs. bedriver bara en idrott, och resten flersektionsföreningar. Trots ovanstående skillnader mellan föreningarna finns en ganska stor samstämmighet mellan de svar som föreningarna givit. Syftet med denna intervjuundersökning är att se om det statliga aktivi- tetsstödet har effekter och i så fall vilka. Grundfrågan i en effektmätning är vad som skulle ha hänt om stödet inte funnits. Som vi nämnde inledningsvis har stödet funnits så länge att det blivit ett normalt inslag i föreningslivet och att det därför är svårt att urskilja just LOK-stödets effekter. Det är tyvärr inget vi kan ändra på utan måste acceptera. Det stödet kan påverka är antingen omfattningen eller inriktningen på aktiviteterna. Låt oss börja med att se på stödets påverkan på om- fattningen av aktiviteterna. 3.2.1LOK-stödets påverkan på omfattningen av aktiviteterna För att kunna bedöma stödets påverkan på aktiviteternas omfattning skall vi till att börja med se hur stor andel av de intervjuade föreningar- nas intäkter som det statliga lokala aktivitetsstödet utgör. Spännvidden med avseende på LOK-stödets andel av de totala intäkterna är stor mellan de intervjuade föreningarna. Stödets andel av intäkterna finns i intervallet till några promille. av föreningarna ligger inom intervallet , inom intervallet och inom intervallet 10- . Medianen är (medelvärde ). Bingo, lotterier m.m. står för en betydligt större del av föreningarnas intäkter. I några föreningar utgör BingoLotto av de totala intäkterna. Ekonomin upplevs i övrigt av de flesta föreningarna som god eller i balans. LOK-stödets andel av föreningarnas totala intäkter har, om vi jämför med de studier vi referat till ovan, sjunkit ytterligare. Följande kurvor speglar dels utfallet av beloppet per sammankomst (i löpande priser) och vad beloppet skulle ha varit (i fasta priser) om 10-kronan följt den allmänna prisutvecklingen (konsumentprisindex): Belopp per sammankomst i löpande och fasta priser, 1971-1996. Beloppet 1971 motsvarar således ung. i dagens penning- värde. Det genomsnittliga beloppet per sammankomst är . Värdet av 10-kronan har alltså sjunkit till ungefär halva värdet sett till hela perioden. Detta är således en av förklaringarna till att LOK- stödets relativa andel av föreningarnas totala intäkter minskat. Har då även antalet aktiviteter sjunkit som en följd av stödets relativt minskade betydelse? Följande diagram visar antalet sammankomster som erhållit aktivitetsstöd : S a m m a n ko m ste r 8 00 0 0 0 0 7 00 0 0 0 0 6 00 0 0 0 0 5 00 0 0 0 0 4 00 0 0 0 0 3 00 0 0 0 0 2 00 0 0 0 0 1 00 0 0 0 0 Antalet sammankomster som erhållit LOK-stöd 1971-1996. Antalet bidragsberättigade sammankomster ökade, som vi ser av diagrammet, från att drygt 2 milj/år till ung. 7 milj/år. och sj önk antalet samman- komster för att öka igen /93. Att antalet samma nkomster ökade beror förmodligen på att beloppet höjdes, men också på att kravet på antalet deltagare per sammankomst sjönk från 5 till 3. För att få fram det totala antalet deltagare måste man se på respektive distriktsförbunds statistik . Antalet deltagare säger dock inget om det är samma personer som blivit aktivare eller om det är nya medlemmar som har tillkommit. Det statistiken ovan visar är alltså bara vilka sammankomster som fått stöd, inte stödets effekter på antalet sammankomster. Att mäta effekterna av just det statliga aktivitetsstödet på omfatt- ningen av aktiviteterna kompliceras dock av att kommunerna ger mot- svarande stöd för exakt samma aktiviteter, även om de kommunala reglerna för stödet ofta skiljer sig från de statliga reglerna. För att kunna bedöma statens andel av det totala aktivitetsstödet frågade vi de intervjuade föreningarna hur mycket det kommunala stödet utgjorde av föreningarnas totala intäkter. Ett fåtal kommuner har inget aktivitetsstöd. I övrigt är den relativa andelen av det kommunala aktivitetsstödet ungefär som det statliga stö- det. I av föreningarna utgör det kommunala aktivitetsstödet av intäkterna, i av föreningarna mellan och i av föreningarna mellan . Medianen för det kommunala stödet är lika som för det statliga dvs. (medelvärde ). Lägger vi ihop det statliga och det kommunala aktivitetsstödet blir medianen (medelvärde ). Det är ju möjligt att benägenheten för att söka det statliga aktivitetsstödet bland de föreningar som söker skulle minska om inte det kommunala aktivitetsstödet fanns. Rutinerna och blanketterna är ju ungefär desamma och för samma aktiviteter så varför skulle man bara söka på ett håll. Vi har inte bara frågat de intervjuade om hur stor andel det statliga aktivitetsstödet utgör av de totala intäkterna. Vi har även frågat före- ningarna vad de anser om effekten av detta stöd. av de intervjuade föreningarna anser att stödet har stor betydelse, säger att stödet har en relativt stor betydelse och resten, dvs. anser att stödet har liten betydelse. Dessa siffror stämmer ganska bra med Föreningsstudien , som dock hade fler svarsalternativ. Att så många anger att stödet har en relativt stor betydelse beror så- ledes på att stödet har relativt stor betydelse för ungdomsverksamheten och att man ser till det absoluta beloppet och inte till den ringa procent- satsen. Beloppet uttryckt i absoluta tal finns inom intervallet upp till fler . I enstaka föreningar kan t.ex. utgöra av en förenings intäkter, medan stödet i en annan förening kan vara , men ändå bara utgöra av före- ningens intäkter. För vissa föreningar har stödet således en stor reell betydelse, medan det för andra bara har en marginell betydelse totalt sett, även om det har betydelse för själva ungdomsverksamheten. Några röster från intervjusvaren: – Föreningens verksamhet varken står eller faller med LOK-stödet, men det är ett välkommet tillskott. I och med de kommunala ned- dragningarna blev många oroliga för föreningslivets framtid men ser det ej som ett allvarligt problem eftersom aktivitetsstödet är en så liten del av ekonomin. 31 Föreningsstudien , s. 24. Här svarsalternativen: mycket stor, stor, liten, mycket liten och ingen alls. – Verksamheten bygger till stor del på stödet. Om man ser till om- sättningen kan stödet te sig relativt litet, men de ca totalt har stor betydelse. – Stödet är ett viktigt tillskott även om det inte är så oerhört m För viss verksamhet har stödet stor betydelse. –Ser kanske lite ut på papperet men eftersom föreningen arbetar på marginalen är varje hundralapp ett jätteviktigt tillskott. Skulle gärna vilja ha mer stöd. –Alla bidrag är bra, föreningen lever mest på bidrag. –Stödet är helt avgörande för verksamhetens framgång eller fall. –Stödet har relativt stor betydelse, det ger ju mer pengar. Om stödet togs bort? Eftersom aktivitetsstödet inte är öronmärkt utan ingår som vilken resurs som helst bland föreningens intäkter, är det svårt att ställa frågan om just aktivitetsstödets effekter. Vi frågade därför den hypotetiska frågan om vad som skulle hända om stödet i stället togs bort. svarade att det skulle få negativa effekter, medan svarade små eller inga effekter. De som sade att det skulle få negativa effekter, trots att stödet endast utgör en liten andel av de totala intäkterna är de som anser att det ändå har stor betydelse för ungdomsverksamheten. Om stödet togs bort skulle följden bli att föreningarna blev tvungna att försöka dra in dessa pengar på annat sätt, t.ex. genom att sälja fler lotter, utöka det ideella arbetet, höja medlemsavgifterna eller försämra kvaliteten på aktiviteterna. Men man menar också att om man tar bort stödet kan det få andra effekter. Om staten skulle ta bort sitt stöd, skulle kanske detta uppfattas som negativt bland andra stödgivare. Kommunerna skulle möjligtvis bli mer restriktiva i sin hållning. Stödet har dock en faktisk betydelse för föreningarnas övriga in- komster. Vid fördelning av medel från kommersiell bingoverksamhet tar man hänsyn till föreningens aktivitetsstöd, där fler aktiviteter ger fler poäng. Några röster från intervjusvaren: –Breddidrotten skulle minska, eftersom det är dit stödet går. –Speciellt ungdomsverksamheten skulle minska, de yngre är mer beroende av stödet för sina intäkter än de äldre. –Deltagaravgiften skulle höjas. –Man skulle få skära i vissa utgifter t.ex. för resor för att slippa minska verksamheten. –Sänka kvaliteten på verksamheten. –Ta bort vissa aktiviteter. –Många föreningar skulle säkert få lägga ner . –Det vore en dålig signal till kommunerna som troligen också skulle ta bort sina stöd. –Det vore en felaktig signal från staten när det gäller folkhälsans betydelse. Skolan har inte tillräckligt med idrottsaktiviteter. –liten effekt men tiderna kan förändras. –Föreningen står inte och faller med det statliga stödet. Mer ett symboliskt värde. Försvinner både det statliga och kommunala blir det mer besvärligt. Man kan naturligtvis öka BingoLotto, men det innebär att man tar andelar från andra föreningar. Tack vare Loket. Men när Loket är borta. –Stödet är livsviktigt. –Om 120 000 satsas på ungdomen och 30 000 försvinner, ja? –Ledarnas tid och energi skulle gå till att skaffa pengar istället för att utveckla ungdomsarbetet. –Ännu mer ideellt arbete. När kommunala stöd togs bort innebar det att man fick arbeta mer ideellt med anläggningarna I vissa fall skulle, enligt de intervjuade, verksamheten få skäras ned eller det skulle få effekter på kvaliteten. I många fall skulle man försöka ersätta stödet och hålla uppe aktivitetsnivån antingen genom mer ideellt arbete, höjda avgifter eller ökad försäljning. Varför söker inte alla LOK-stöd? Skulle man kunna dra slutsatsen att de som söker stöd tycker att det har betydelse annars skulle man inte bry sig om att söka stöd eller är det så att det är självklart att man utnyttjar alla möjliga inkomstkällor? Om LOK-stödet verkligen har en stor betydelse varför söker då inte alla föreningar? I (SOU 1987:37) hade man en siffra på att av föreningarna inte sökte LOK-stöd, men man visste inte av vilken anledning de inte sökte.32 Bland de distrikt som finns representerade i denna undersökning söker av föreningarna i , i och i Väs- terbotten. Det är långt ifrån alla föreningar som söker stöd. Vi kan inte säga om denna andel sjunkit , men vi kan konstatera att an- delen som inte söker stöd är ganska stor. I Föreningsstudien sägs att av föreningarna redovisar LOK-stöd. Varför söker då föreningarna inte LOK-stöd? dist- riktsförbund gjorde i samband med denna utredning ett utskick till de 171 föreningar som inte sökte LOK-stöd . Svarsfrekvensen var dock låg, (39 st) svarade. Av dessa sa (11) att verksamheten var vilande, (9 st) att man inte hade aktiviteter i bidragsberättigade åldrar. Några menade att man inte var informerade, saknade ledare, hade bristande rutiner, problem i klubben etc.34 de föreningar som inte sökt LOK-stöd . fanns 289 svar. Av dessa uppgav att de antingen inte hade medlemmar i dessa åldersgrupper eller hade för få för att det skulle vara värt besväret att skicka in en ansökan. angav att de glömt att skicka in, missat datumet, slöhet m.m. ansåg att de an- tingen inte kände till stödet eller hade för dålig information.