sou · GMB3118d2 · 1999-01-01 00:00:00 — 2.I nästa fas, miljödriven affärsutveckling, har ännu en historisk möjlighet att ta marknadsandelar på världsmarknaden för miljöanpassade produkter och tjänster. Denna möjlighet förstärks av den påbörjade omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle i . 3.Svenska företag ligger internationellt väl till beträffande miljö- anpassning av produkter, processer och tjänster. 4.Sveriges styrka är en helhetssyn som innebär att ett helt paket av miljöpolicies, styrmedel, information, utbildning, rådgivning osv. Inom detta område finns en stor kompetens i landet. 5.Stor tillgång till miljöutbildad personal, utvecklade instrument för miljöpolicies, miljöcertifiering och miljömärkningssystem. 6.Växelverkan producenter/konsumenter som driver fram efterfrågan på miljöanpassade produkter. 7.Hårda krav vid offentlig upphandling och utvecklade ekonomiska styrmedel som är pådrivande kan stärka miljödrivna företags konkurrenskraft. 8.Miljöfonder ökar tillgången till riskkapital för miljödrivna företag. 1.Sverige har få medelstora företag men många små. Småföretagen har dock var för sig begränsade förutsättningar för internationalisering. 12 Se fotnot 9. Möjligheter och hinder 33 2.I dag är samarbete/nätverkande bristfälligt små företag emellan och mellan privat och offentlig sektor. 3.Avsaknad av ett samlat nyttjande av hela statsapparaten, som svensk utlandsrepresentation i allmänhet inte har varit speciellt aktiv för att stödja svenska företag. 4.Ingen samlad profilering av svenskt miljökunnande har gjorts. De initiativ som tagits har främst inriktat sig på miljöteknikområdet. 5.Kompetensbrist i småföretag i allmänhet om hållbar utveckling, miljöstyrd affärsutveckling, internationell marknadsföring och språk m.m. 6.Liten kunskapsöverföring till de små företagen om marknadsmöjlig- heter etc. 7.Begränsad tillgång hos småföretag till kapital för produktutveckling, internationalisering och marknadsföring. 8.Stor hemmamarknad för miljöteknikföretag p.g.a. stora infrastruktur- satsningar och ständigt förändrad lagstiftning har minskat incita- menten för internationalisering. 9.Konsultföretag utnyttjas inte på ett samlat sätt som dörröppnare åt svenska miljöteknikföretag. Eftersom de allvarligaste hindren är nationella och strukturella måste också de flesta åtgärderna utföras här hemma. Då möjligheterna är fler och större för miljödrivna företag (pkt 2-8 under Möjligheter ovan), bör satsningarna koncentreras inom detta område, vilket dock inte betyder att miljöteknikföretag utesluts. 34 Möjligheter och hinder Vision, mål och strategi 35 3 Vision, mål och en samlad strategi Regeringen har bestämt att skall ställas om till ett ekologiskt hållbart samhälle. En förutsättning för detta är att näringslivet miljöanpassas. En internationalisering av det miljöanpassade näringslivet kan sedan leda till ökad försäljning av svenska tjänster och produkter utomlands, vilket kan ge den tillväxt i ekonomin som behöver för att en uthållig välfärd skall kunna uppnås. borde därför vara föregångare i användningen av framtidens miljöanpassade teknik, ett land som målmedvetet satsar på att utveckla teknologier och metoder inte bara för inhemskt behov utan också i syfte att kunna exporteras till andra delar av världen. Detta kräver samarbete och nätverkande mellan svenska aktörer på alla plan. För att kunna stimulera relevanta aktörer till samarbete behövs en vision och en strategi att samlas kring. Utredningens förslag avser främst miljödrivna företag men det betyder inte att miljöteknikföretag på något sätt är exkluderade i de analyser och förslag utredningen lägger. För miljötekniksektorn handlar det dock huvudsakligen om att exportera existerande lösningar. Regeringen har anslagit till för att genomföra ett treårigt program med syfte att främja export av miljöteknikrelaterade varor och tjänster. Programmet föreslås koncentreras till regionalpolitiskt prioriterade regioner i landet. Utredningens förslag syftar främst till att underlätta en inter- nationalisering av svenska miljödrivna företag och att profilera svenskt miljökunnande internationellt. Eftersom de allvarligaste hindren finns här hemma måste också de flesta åtgärderna utföras här. För att reducera hinder och stärka de miljödrivna företagens möjligheter krävs en nationell satsning på kunskapsuppbyggnad om hållbar utveckling och miljödriven affärsutveckling, stimulans av nätverksbyggande samt skapande av en IT-baserad sammanställning av den svenska resursbasen och förutsättningar för delegationsbesök. Den arbetsmetodik och satsning som utredningen förespråkar kan i ett senare skede också omfatta andra områden, t.ex. IT och bioteknik, som i likhet med miljöområdet kan betraktas som specifika. Det gemensamma är att staten inom dessa framtidsområden kan spela en katalytisk och koordinerande roll för att skapa värdeskapande processer 36 Vision, mål och strategi och nätverk, som i sin tur kan leda till framgång på den internationella marknaden. konkurrerar ett stort antal svenska miljödrivna företag framgångsrikt på den internationella marknaden. De samarbetar aktivt med andra svenska företag, svenska regioner och kommuner, myndigheter m.fl. men också i strategiska allianser med utländska företag. 1.Ett ekologiskt hållbart och en hållbar utveckling i världen. 2.Förnyelse och tillväxt i den svenska ekonomin. 1.Att stimulera småföretag till miljöanpassning och inter- nationalisering. 2.Att företag som exporterar kan öka sina exportintäkter genom en miljöanpassning. 3.2En strategi i 10 punkter Strategin utgår från identifierade svagheter och syftar främst till att stärka möjligheterna. För varje strategipunkt bör delmål, tids- och handlingsplaner sättas upp. Detta är dock inte utredningens uppgift utan faller under den organisation utredningen föreslår för att genomföra utredningens förslag (se kapitel 4). Under varje strategipunkt ges dock ett antal förslag till åtgärder, som flera av dessa punkter också utvecklas i kapitel 4. Vision, mål och strategi 37 1.gör till ett miljöföredöme 2.sätt nationella miljöinsatser i ett internationellt perspektiv 3.satsa på kompetensuppbyggnad nationellt/internationellt 4.stimulera teknologiutveckling och innovation 7.definiera miljödrivna marknader med tillväxt 8.utnyttja hela statsapparaten för lansering av Sustainable 9.bygg kunskap om konkurrenskraftig finansiering 3.2.1Gör till ett miljöföredöme Levande, tydliga exempel är bästa marknadsföringsresursen. bör därför vara ett föredöme beträffande hållbar utveckling med många goda exempel på miljödrivna företag samt produkter och tjänster med hög miljöprestanda som marknadsföringsresurs. Man bör utnyttja den befintliga resursbasen i som referens för att bl.a. visa det svenska systemkunnandet vid utländska besök, och för att framhålla svenska komparativa fördelar på miljösidan vid olika typer av Sverigepresentationer, på internationella seminarier m.m. Framhåll goda exempel av hållbara miljölösningar vid t.ex. officiella besök utomlands, delegationsbesök i samt vid internationella seminarier, symposier m.m. 3.2.2Sätt nationella insatser i ett internationellt perspektiv Regeringens mål att skall bli ett föregångsland i ekologiskt hållbar utveckling bör utnyttjas i ett internationellt perspektiv. En profilering av som ett ekologiskt hållbart samhälle under konceptet Sustainable bör initieras och många komparativa fördelar i detta avseende bör framhävas (se kapitel 6). Offentliga satsningar som t.ex. till ekologisk omställning (Lokala investeringsprogram) och Kretsloppsmiljarden för investeringar i byggsektorn, bör användas så att de stimulerar det svenska näringslivet till en snabb miljöanpassning och bidrar till en 38 Vision, mål och strategi stärkning av svenska företags konkurrenskraft i ett internationellt perspektiv. De dryga som är avsatta för energi- omställningen bör på samma sätt utnyttjas i dubbla syften. En ökad miljöprofilering av biståndet enligt femte biståndsmålet har redan gett möjligheter till export av kunnande och miljöprofilerade produkter. i utlandet (NSU) har lanserat ett antal begrepp varav fem är direkt applicerbara på utredningens idéer; miljömedvetenhet och naturskönhet, innovationskraft, infrastrukturell kompetens, kulturrikedom och internationellt engagemang. En annan viktig del är att svenska företag bör stimuleras till att samarbeta på miljöområdet med företag och institutioner i andra länder. ·Utnyttja nationella insatser för att främja en miljödriven affärsutveckling hos svenska företag och få fram produkter och tjänster med hög miljöprestanda för den internationella mark- naden. ·Stimulera internationellt företagsrelaterat miljösamarbete. 3.2.3Satsa på kompetensuppbyggnad nationellt och internationellt För ett litet land som är det särskilt viktigt att hämta in kunskap från andra länder. Det har bedömts att så mycket som av produktionstillväxten i små länder kan härledas till idéer som har sitt ursprung utomlands. Dessutom sker av all forskning och utveckling utanför . De stora svenska företagen är i hög grad internationaliserade och bra på att ta till sig ny teknik från utlandet. Det är svårare för de små. Begränsade resurser gör det svårt för dem att hitta, använda och utveckla ny teknik, oavsett var den kommer ifrån. Olika typer av samverkansformer är därför ett viktigt steg på vägen, där resurser mobiliseras både lokalt och nationellt (se kapitel 3.2.10 och kapitel 4). En satsning på miljörelaterad utbildning och kompetens- höjning vad gäller hållbar utveckling behöver göras i bl.a. för att skapa kunskap om den historiska möjlighet som erbjuds på den globala marknaden för miljödriven affärsutveckling. För att kunna åstadkomma fungerande miljölösningar i t.ex. krävs en egen förmåga och vilja att ta itu med problemen. En institutionell uppbyggnad (capacity ) och kompetenshöjning på miljöområdet är därför i många av avgörande betydelse för hur miljöfrågorna skall kunna hanteras . En förstärkt satsning på institutionell uppbyggnad utomlands bör genomföras. Vision, mål och strategi 39 ·Genomför miljöutbildningar av personer inom den svenska resursbasen och av utländska beslutsfattare. ·Utveckla ett långsiktigt program för uppbyggnad av den institutionella kapaciteten på miljöområdet i vissa . 3.2.4Stimulera teknologiutveckling och innovation Det är angeläget att ta bort barriärer som negativt påverkar företags förmåga att konkurrera och att skapa dynamiska miljödrivna företag genom att uppmuntra kommersialisering och utveckling. Det gäller att genom s.k. foresight (framtidsvision) kunna förutse vilka teknologier som behöver utvecklas inom ett tioårsperspektiv för bidra till ett miljödrivet näringsliv. En metod som används i är road mapping. En road map identifierar framtidens teknologier, möjligheter och hinder, samt möjliga lösningar. Staten och näringslivet sätter sedan tillsammans upp en forskningsagenda för att nå fram till uppsatta mål. Liknande metodik skulle kunna användas i . t.ex. beträffande begreppet faktor 10, vilket innebär att ny teknik och nya system skall åstadkomma samma nytta (produktion) med 1/10 av resursinsatserna. Det krävs i allmänhet innovationer och tekniksprång för att uppnå denna typ av mål och skulle, inom ramen för utredningens förslag, kunna bli ett föregångsland inom detta område. ·Upprätta road maps för miljödrivna teknikområden. ·Redovisa teknologiska och ekonomiska konsekvenser av Faktor 10 och nollutsläpp och stimulera till utveckling inom detta område. ·Uppmuntra innovationer och kommersialisering. En angelägen uppgift är att få politiker och näringslivsrepresentanter att samtala i syfte att utveckla en samsyn och samverkan för att uppnå uppsatta mål. Ett antal partnerskap, joint eller franchising- kontrakt bör skapas mellan myndigheter, kommuner och näringsliv, t.ex. vad gäller upprättandet av s.k. road maps. Initiera partnerskap mellan myndigheter, kommuner och näringsliv. 40 Vision, mål och strategi För att kunna profilera som ett ekologiskt hållbart samhälle behöver svenskt miljökunnande beträffande både varor och tjänster kunna visas upp. Många av de projekt som ur ett hållbarhetsperspektiv bygger på spetsteknologier befinner sig i ett tidigt utvecklingsskede med få eller inga referensanläggningar. För att komma vidare mot en marknadslösning krävs ofta ytterligare utvecklingsarbete och framför allt en första referensanläggning. Här kan staten bidra. Identifiera lovande demonstrationsprojekt och stötta dessa tekniskt och kommersiellt. 3.2.7Definiera miljödrivna marknader med tillväxt Eftersom svenska insatser inte rimligen kan göras på alla marknader är det är viktigt att identifiera vilka satsningar som har störst potential och vilka teknologier och miljödrivna produkter och tjänster som har störst förutsättningar att internationaliseras (givet efterfrågan och konkurrenter). Grundläggande omvärldsanalyser behöver göras och länderprofiler upprättas för de länder som är mest intressanta för svenska företag. Denna typ av analyser har inte gjorts i någon större utsträckning, vare sig i eller internationellt, vad gäller marknaden för miljödrivna företag. Definiera viktiga marknader för svenska miljödrivna företag. Som framgår av utredningens redovisning av några andra länders exportfrämjande insatser på miljöområdet (se kapitel 8), används ofta hela statsapparaten för att stödja landets företag. All Sverige- representation i utlandet, dvs. UD, främjandemyndigheterna, Sida och exportfinansieringsinstitut samt miljömyndigheter, företagsnära myndig- heter m.fl., bör därför samverka för att profilera svenskt miljökunnande på den internationella marknaden. Utbildning och kunskap behövs inom utlandsrepresentationen om de unika möjligheter för svenska miljödrivna företag som finns på marknaden för miljödrivna produkter och tjänster och framåt samt vilka förutsättningar som gäller för att en nationell satsning skall få genomslag. Vision, mål och strategi 41 föreslås också fungera som skyltfönster i omvärlden för att visa svenskt miljökunnande som de skall utgöra en ingång till den svenska resursbasen och referensanläggningar (se kapitel 4.3). ·Informera och utbilda personal vid den svenska utlandsrepresen- tationen i hållbar utveckling och miljödriven affärsutveckling. ·Etablera skyltfönster för svenskt miljökunnande. 3.2.9Bygg kunskap om konkurrenskraftig finansiering Det är angeläget att öka möjligheterna för små och medelstora svenska miljödrivna företag att få tillgång till finansiering för att nå ut på utländska marknader. Svenska myndigheter och företag kan också bli bättre på att ta del av de olika finansieringsprogram som finns både i och i övriga världen. Internationella stöd och biståndsprogram bör inventeras och kontaktkanaler med internationella finansierings- institutioner bör förbättras. Det är viktig att en så bra bild som möjligt skapas och förmedlas till företag, av den marknad som utgörs av EU, Sida, och andra bilaterala och multilaterala finansierings- institut samt internationella organisationer. Sammanställ information om finansiering av såväl produktutveckling som exportinsatser. Globalisering och snabb teknisk utveckling ökar kraven på flexibilitet och innovation i näringslivet. Utvecklingen för med sig en ökad grad av specialisering. Liberaliseringen av den internationella handeln har gjort att hindren för ökad handel inte främst ligger i utlandet utan snarare på den inhemska marknaden i form av t.ex. otillräckliga kanaler för kunskapsutbyte. Företag behöver samarbeta i strategiska allianser eller nätverk i dess externa miljö (t.ex. högskolor, myndigheter, kommuner, kunder och leverantörer) för att komplettera sin egen kompetens. Det samspel som kommer till stånd mellan företag och individer, tekniker och mjuka faktorer är centralt för tillväxten. Studier visar att av de svenska företagen arbetar i nätverk och en stor del saknar samarbete med högskolor och 42 Vision, mål och strategi Här finns en stor outnyttjad potential. Att ta till sig och använda ny teknik och att delta i nätverk ställer dock höga krav på företagets kompetens. En satsning på internationell kunskapsinhämtning och kontaktskapande samt på samverkan mellan t.ex. högskola och näringsliv kan ge intressanta komparativa fördelar. Det handlar om att få till stånd värdeskapande nätverk och etablerande av miljöer som underlättar lärande, kreativitet och innovationer. Länkar mellan svenska kunskaps- och kompetensnoder behöver därför förstärkas. För att underlätta detta kan det offentliga fungera som smörjmedel vid uppstarten av nätverk. En systematisk genomgång av den svenska resursbasen behövs för att lokalisera aktörer som kan ingå i ett nationellt nätverk för att uppnå en ökad internationalisering av svenskt miljöanpassat näringsliv. Skapa en samordnande enhet för att stimulera nätverksbildning, SUCCESS – Swedish Unit for Cooperation and Coordination of . För att underlätta en miljöanpassning och en internationalisering av svenskt näringsliv föreslår utredningen en verksamhet i tre delar: ·en samordnande enhet i – SUCCESS ·nätverk mellan olika aktörer i den svenska resursbasen ·skyltfönster för svenskt miljökunnande i omvärlden Utredningens förslag syftar främst till att underlätta för svenska miljö- drivna företag att öka befintliga och ta nya marknadsandelar på världs- marknaden. Föreslagna insatser är långsiktiga, och syftar till att under- lätta företagens internationalisering samt att profilera svenskt miljö- kunnande internationellt. Här krävs initialt en nationell satsning på kunskapsuppbyggnad om hållbar utveckling och miljödriven affärs- utveckling, stimulans av nätverksbyggande, skapande av en IT-baserad sammanställning av den svenska resursbasen samt goda förutsättningar för delegationsbesök. För miljötekniksektorn handlar det i stället huvudsakligen om att exportera existerande lösningar. Detta kan, som framhölls i kapitel 3, lösas inom ramen för verksamhet. 4.1Enheten i – SUCCESS SUCCESS uppgift föreslås vara att säkerställa en samsyn och sam- verkan för att nå uppsatta mål. En samordnande enhet i bör skapas för att fungera som en Swedish Unit for Cooperation and Coordination of vilket kan förkortas SUCCESS. SUCCESS skall fungera som ett centralt nav, väl förankrat både i det politiska systemet och i näringslivet. En viktig uppgift är att få politiker och näringslivsrepresentanter att samtala i syfte att utveckla en samsyn och samverkan för att uppnå uppsatta mål, liksom att få till stånd ett antal partnerskap mellan privat och offentlig sektor. SUCCESS skall kunna kan ge kvalificerad hjälp och rådgivning till olika aktörer såsom företag, nätverk, intresseorganisationer m.fl. i syfte att förbättra främst små och medelstora miljödrivna företags konkurrenskraft och möjligheter att nå ut på världsmarknaden. SUCCESS bör ha två roller, en reaktiv och en proaktiv. Vid för- frågningar från t.ex. potentiella köpare skall man lätt kunna presentera företag med rätt profil eller en fungerande systemlösning. Den proaktiva rollen innebär att enheten gör t.ex. marknadsanalyser (ur miljösynpunkt), förmedlar kunskap till rätt intressenter och stimulerar nätverksbildningar. SUCCESS föreslås vara en självständig enhet med separat budget och styrelse i en befintlig företagsnära myndighet med miljö- kompetens, t.ex. Miljöteknikdelegationen, , Naturvårds- verket, eller i en organisation som arbetar med miljödriven affärs- utveckling. Enligt direktiven får inga förslag läggas fram där staten ensam eller tillsammans med andra bildar bolag. Förslag som innehåller t.ex. driftsbidrag får inte heller läggas fram. Ett alternativ är därför att lägga SUCCESS som en enhet eller ett projekt inom ett departement eller koppla det till en redan befintlig myndighet. I utredningens delbetänk- ande föreslogs en departementsövergripande enhet med en engelsk lösning som förebild (JEMU, se kapitel 8.3), vilket inte godkändes som organisatorisk lösning av . För att utnyttja befintliga kompetenser i den svenska resursbasen föreslår utredningen att SUCCESS skall vara en självständig enhet med separat budget och styrelse i en befintlig företagsnära myndighet eller organisation med miljökompetens. Miljöteknikdelegationen, eller är tänkbara hemvister, med tanke på att uppgifter som kunskapsuppbyggnad, nätverksstimulans och kommersialisering skall genomföras. Det är också tänkbart att knyta SUCCESS till en organisation som verkar för miljödriven affärsutveckling i näringslivet. Oavsett vilket man väljer, behöver SUCCESS bemannas med internationellt inriktade personer. Ett minimikrav för anställning bör vara att man har förståelse för småföretagarkultur och miljödriven affärsutveckling, är språkkunnig och har kunskap om internationell marknadsföring. Utredningen föreslår också att alla etablerade offentliga kanaler inom utlandstjänsten och hela statsapparaten skall kunna utnyttjas, för att svenska företag i sin internationalisering skall kunna dra nytta av en svensk satsning på den globala miljömarknaden. Det finns ett stort antal organisationer inom utlandsverksamheten som kan verka för detta syfte. Kunskapsinhämtning kan ske genom STATT och exportfrämjande insatser genom . UD:s ambassader (som ev. också på vissa platser bör förstärkas med miljökunnig personal) kan fungera som skyltfönster för svenska miljöanpassade produkter och tjänster. Sidas verksamhet i och andra främjandeorganisationers insatser föreslås också samverka med SUCCESS verksamhet. 4.2Nätverk och nationella noder SUCCESS föreslås vara ett nav i ett nationellt nätverk, med olika aktörer, noder, knutna till sig. SUCCESS skall stimulera samarbete mellan de aktörer som bedöms mest framgångsrika och som har en potential för tillväxt och utveckling. Projekt som handlar om affärsutbyte, teknologiöverföring och utbildning är väsentliga. Eftersom närhet till de mindre företagen är en förutsättning för framgång måste nätverket täcka hela landet. Ett av de största hindren för internationalisering är att småföretag ofta inte samverkar i nätverk, trots fördelarna med detta. Länkar och nätverk mellan befintliga aktörer i den svenska resursbasen måste därför förstärkas genom att stimulera samarbete mellan små och stora miljödrivna företag, myndigheter, högskolor och universitet, bransch- och miljöorganisationer m.fl. På så sätt kan ett nätverk med komplementära kompetenser komma till stånd, som kan agera på utlandsmarknaden under beteckningen Sustainable . En aktör kan vara centralt, regionalt eller lokalt belägen, i ett företag, inom offentlig sektor, bransch- eller intresseorganisation, högskola eller universitet. Det finns en rad aktörer, noder, som arbetar med miljödriven affärsutveckling i sin region, sin bransch eller på annat sätt inom ett avgränsat område. Att hitta dessa noder och koppla samman dem skulle ge betydande synergieffekter för som helhet. För att få en övergripande bild av vilka dessa aktörer är, har en kartläggning gjorts på uppdrag av utredningen vilken finns redovisad i en separat bilaga till utredningen. Kartläggningen avgränsades till aktörer som, helt eller delvis, inriktar sig på miljödriven affärsutveckling (t.ex. omvärldsanalys, marknadsföring och produktutveckling), och som har ett betydande miljöorienterat nätverk inom näringslivet samt har företag som medlemmar/målgrupp. Verksamheten skall vara långsiktig samt ha goda utsikter att utvecklas. Ett relativt stort antal nationella branschorganisationer och närstående stiftelser och institut har också identifierats och finns också listade i denna bilaga men har inte, p.g.a. tidsbrist, hunnit undersökas närmare. Resultatet av kartläggningen blev att ett femtiotal kompetenscentra för miljödriven affärsutveckling kunde identifieras. genomfördes en liknande kartläggning och då kunde endast ett tiotal aktörer identifieras, vilket tyder på en ökande aktivitet i landet inom detta område.