sou · GMB351d2 · 1999-01-01 00:00:00 — För att statsbidraget ska vara oförändrat krävs dock att kommunens totalprestation är oförändrad. För att avgöra om så är fallet ska följande omräkningsnyckel tilläm- pas vid omräkning mellan kursslag: 1,0 verksamhetspoäng i orienteringskurs – 0,78 verksamhetspoäng i allmän kurs 1,0 verksamhetspoäng i orienteringskurs – 0,50 verksamhetspoäng i yrkeskurs 1En del kommuner fick mindre pengar per helårsplats än de redovisade i sin ansökan. Där- för accepteras en något lägre ambitionsnivå än den som beskrevs där. 1,0 verksamhetspoäng i allmän kurs – 0,64 verksamhetspoäng i yr- keskurs. Denna omräkningsnyckel gäller finansieringen, det vill säga grun- den för statsbidrag. För att i stället göra en omräkning till helårsplat- ser behövs ingen omräkningsnyckel mellan kursslag. Istället sum- meras antalet verksamhetspoäng i allmän kurs, yrkeskurs och orien- teringskurs och därefter divideras summan med 756 (det helårsmått som används i sammanhanget, se 1.1.4). 1.1.3Omfördelning mellan kommunerna efter samt sommarkurser redovisade kommunerna till Delegationen för kun- skapslyftet den volym som de planerade att genomföra totalt sett när det gällde vuxenutbildning på gymnasial nivå . De redovisade också den volym som planerades för vårtermi- nen 1998. På grundval av denna redovisning lämnade Delegationen för förslag till regeringen om vissa omfördelningar mellan kommunerna för . Regeringen fattade därefter beslut om att ändra den tidigare preliminära tilldelningen . (, 1997c) Omfördelningen innebar huvudsakligen: För ett 50-tal kommuner som genomfört en väsentligt mindre volym än de fått statsbidrag för drogs en mindre del av den ram de inte utnyttjat in. Omfördelningen gynnade ett 20-tal kommuner som inte begärt hela sin andel av statsbidraget enligt andelstalen (se 1.1.1) och som presterat en större utbildnings- volym än de sökt statsbidrag för. Dessa kommuner fick kompen- sation för en del av sin merverksamhet och bidrag för att vidmakthålla nivån . (, 1998) I tabell 1B finns i kolumn A det statsbidrag som varje kommun till- delats för . I kolumn B finns den förändring i antal verksamhetspoäng för hela – 1998 som förändringen i statsbidrag är förknippad med. För de kom- muner som fick ett minskat volymkrav (och har ett negativt tal i ko- lumn B i tabell 1B) gäller följande: Antal verksamhetspoäng för yrkeskurser som kommunen ska pre- stera enligt tabell 1A ska minskas av volymen som finns i kolumn B i tabell 1B. Antal verksamhetspoäng för allmänna kurser som kommunen ska prestera enligt tabell 1A ska minskas av volymen som finns i kolumn B i tabell 1B. Antal verksamhetspoäng för orienteringskurser som kommunen ska prestera enligt tabell 1A ska minskas av volymen som finns i kolumn B i tabell 1B. De kommuner som fick ett större statsbidrag än det tidigare prelimi- nära, och därmed ett ökat volymkrav , har ett positivt tal i kolumn B i tabell 1B. För dem gäller att deras volymkrav för allmänna kurser, yrkeskurser och orienteringskurser ska räknas upp i förhållande till de volymkrav som anges i tabell 1A. Varje kommun ska räkna upp volymkravet för varje kurstyp i tabell 1A med antalet verksamhets- poäng i kolumn B i tabell 1B multiplicerat med respektive kurstyps andel av den totala verksamheten . De olika kurs- typernas andel av den totala verksamheten är i detta sammanhang de planerade andelar som respektive kommun re- dovisade till Delegationen för . (Ut- bildningsdepartementet, 1997c) Regeringen kommer att fatta beslut om kommu- nernas tilldelning för . Beslutet kommer att fattas på grundval av de volymer som kommunerna genomfört och . (, 1998) Dessutom har regeringen för avsikt att tillföra särskilda medel för utbildning på gymnasial nivå som pågår mellan 1998. Kommunerna får extra statsbidrag för vuxenutbild- ning som de anordnar utöver det sammanlag- da statsbidrag som tidigare funnits tillgängligt inom . Detta innebär således en utökning av volymmässigt sett. Utökningen uppgår till maximalt av den volym som kommunerna tilldelats inom under 18-månaderspe- rioden -1998 (se tabell 1A). (Skrivelse, ) 1.1.4Basorganisationen i den gymnasiala vuxenutbildningen För att få tillgodoräkna sig statsbidrag inom måste varje kommun först och främst själv finansiera utbildning motsva- rande den så kallade basorganisationen. beräknade inför en basorganisation för varje kommun på uppdrag av regeringen. Dessa basorganisationer beräknades som ett medeltal av den kommunalt finansierade gymna- siala vuxenutbildningen under läsåren 1993/94 – 1995/96. Följande formel användes: Totalt antal heltidsstudieplatser för gymnasial vuxenutbildning (ex- klusive påbyggnadsutbildningar) –Antalet statligt finansierade heltidsstudieplatser för gymnasial vuxenutbildning (inklusive påbyggnadsutbildningar) Antalet heltidsstudieplatser för gymnasial vuxenutbildning per kommun beräknades enligt definition. Detta innebär att en heltidsstudieplats motsvarades av lärarledd un- dervisning . I antalet heltidsstudieplatser ingick de platser som kommunen finansierade som anordnare, upp- dragsgivare till annan anordnare eller genom interkommunal ersätt- ning till annan kommun. De statligt finansierade platserna i formeln ovan utgjordes av de kurser för arbetslösa som finansierades med särskilda statsbidrag. Antalet statligt finansierade heltidsstudieplatser baserades i Skolver- kets beräkning på de statsbidrag som betalades ut . Varje kommuns totala statsbidrag dividerades med bidragen per plats som var 30 000 alternativt beroende på vil- ken kurs elverna läste. Dessutom gjordes en viss korrigering för hur många CSN-poäng som eleverna faktiskt erhöll. (, 1996e) I tabell 1C finns uppgifter om landets alla kommuners basorgani- sationer för gymnasial vuxenutbildning så som de beräknats av Skol- verket. Det sammanlagda genomsnittliga antalet heltidsstudieplatser i landet var 65 700 under läsåren 1993/94 – 1995/96. Av dessa ut- gjordes 28 800 platser av statligt finansierade kurser för arbetslösa (även detta ett genomsnitt för läsåren 1993/94 – 1995/96). Detta innebär att den sammanlagda basorganisationen uppgår till 36 900 heltidsplatser. (, 1997j) Beräkningen av basorganisationerna gjordes så att en mindre un- derskattning av det verkliga antalet platser uppkom. Underskattning- en har två orsaker. I beräkningen subtraherades antalet statligt finan- sierade platser från den genomförda volymen inom den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå . I antalet statligt finansierade heltidsstudieplatser ingick inte bara gymnasiekurser utan också på- byggnadskurser, eftersom inte hade möjlighet att separe- ra dessa. Eftersom påbyggnadsutbildningar ingick i den ena termen, men inte den andra, underskattades basorganisationen. Den andra orsaken är att använde två olika sätt att be- räkna heltidsstudieplatser när det totala antalet heltidsstudieplatser och antalet statligt finansierade heltidsstudieplatser beräknades. De båda beräkningssätten är beskrivna ovan. Att dessa två sätt att beräk- na heltidsstudieplatser användes gav också upphov till viss under- skattning av basorganisationerna. (, 1997) 1.1.5Innebörden av poängsystemet för kommunerna Varje kurs i gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen har ett antal gymnasiepoäng definierade i kursplanen. Gymnasiepo- ängen är fastställda på nationell nivå för nationella kurser och på lo- kal nivå för lokala kurser. För en nationell kurs är antalet gymnasie- poäng detsamma för en viss kurs oavsett var och hur den anordnas i landet. Det spelar således ingen roll om en gymnasiekurs i en viss kommun mest kännetecknas av lärarledd undervisning, handled- ning, självstudier eller särskild prövning, så kallad validering. Som exempel kan nämnas att kursen Engelska A alltid genererar 110 gymnasiepoäng och kursen Samhällskunskap A 90 gymnasiepoäng. (SFS 1995:878 och SKOLFS 1994:10 tabell 1:11) Det volymmått som används inom , verksamhets- poäng, är detsamma som gymnasiepoäng för kurser på gymnasial ni- vå. Det är kommunens prestation som ligger till grund för beräkning- en av verksamhetspoäng inom , inte kursdeltagarnas. Om 20 personer deltagit i en kurs som omfattar 50 poäng har 1 000 verksamhetspoäng genererats. Detta gäller oberoende av deltagarnas individuella prestationer, med det förbehåll att de måste tillhöra kur- sen i åtminstone . Hänsyn tas inte heller till om studierna bedrivits snabbt eller långsamt, på hel- eller deltid eller med mycket eller lite lärarstöd. Det är mot denna bakgrund förmånligt för kommunen att utveckla arbetsformer som tar fasta på elevens eget kunskapssökande och lä- rande. Med sådana arbetsformer kan läraren ha en handledande funktion. Att använda IT som hjälpmedel i klassrummet eller att be- driva distansundervisning kan ge inlärning och verksamhetspoäng till lägre kostnad. Det är också förmånligt för kommunen att låta eleven tillgodoräk- na sig de faktiska kunskaper i ämnet som han eller hon för med sig till skolan genom så kallad validering. Kommunen får tillgodoräkna sig poängtalet för en kurs när en studerande fått viss handledning och sedan genomgått prövning med godkänt resultat. För att få statsbidrag för en helårsplats inom måste kommunen prestera 756 verksamhetspoäng. Om detta lärande pre- steras av en eller flera personer, av hel- eller deltidsstuderande, ge- nom validering eller på något annat sätt är utan betydelse i statsbi- dragshänseende. Det finns ingen koppling mellan poängtalet och den mängd lärartimmar som kommunen ska anordna. (Delegationen för , 1997a) Poängsystemet ska inte förväxlas med de krav på individuella pre- stationer som CSN ställer på de studerande. CSN beräknar studier- nas omfattning i så kallade studiestödspoäng på ett sätt som beskrivs närmare i bilaga 2. 1.2Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå 1.2.1Villkor för att ta del av statsbidraget till grundläggande vuxenutbildning För att få statsbidrag till den grundläggande vuxenutbildningen mås- te kommunerna själva finansiera grundläggande vuxenutbildning motsvarande deras respektive basorganisation för grundläggande vuxenutbildning. Utöver basorganisationen måste kommunerna dessutom finansiera ytterligare en volym motsvarande av respektive basorganisation. Därefter kan kommunerna ansöka om stöd för en volym som motsvarar högst av respektive bas- organisation. (SFS 1997:633 21 e §) Den basorganisation som är aktuell för den grundläggande vuxen- utbildningen beräknades av . för den grundläggande vuxenutbildningen beräknades som medeltalet av omfattningen av den grundläggande vuxenutbildning som en kom- mun finansierade under läsåren 1993/94 – 1996/97. Omfattningen uttrycktes i beräkningen i helårsplatser där en helårsplats motsvaras av undervisning . Den samman- lagda basorganisationen för grundläggande vuxenutbildning i lan- dets alla kommuner uppgår till 26 219 helårsplatser. Uppgift om var- je kommuns basorganisation finns i tabell 1D. 1.2.2Kriterier för fördelning av statsbidrag för grundläggande vuxenutbildning När det gäller den grundläggande vuxenutbildningen får kommuner- na ta del av statsbidraget efter en särskild turordningslista. Denna turordningslista upprättades på grundval av följande: andelen arbetslösa av befolkningen , andelen personer som har högst nioårig grundskola av befolkning- en i åldersintervallet 20 – , andelen utom riket födda i åldersintervallet 20 – och medelvärdet av den grundläggande vuxenutbildning som kommu- nerna finansierat själva (dvs. basorga- nisationen, se tabell 1D). (Delegationen för , 1997c) Fördelningssystemet innebär att kommuner som har satsat relativt mycket på grundläggande vuxenutbildning och som har en hög andel arbetslösa, lågutbildade och utrikes födda kommer högt på turordningslistan. Kommunernas turordning för statligt stöd till grundläggande vuxenutbildning finns i tabell 1D. För varje fördelningsomgång -1998 gäller att stödet räcker till 65 kommuner om varje kommun fram till och med turord- ningsnummer 64 utnyttjar sin tilldelade omfattning fullt ut, det vill säga erhåller en volym som motsvarar av respektive bas- organisation. Den som ligger på plats 65, , får dock i så fall inte stöd motsvarande av sin basorga- nisation. I den utsträckning kommuner avstår från att utnyttja hela eller delar av sitt statsbidrag räcker statsbidraget till fler kommuner än 65. För kunde Delegationen för på grundval av uppgifter från kommunerna på ett tidigt stadium medde- la att statsbidraget skulle komma att räcka till åtminstone 150 kom- muner. kom signaler om att bidraget skulle komma att räcka till ännu fler och därför gick ut med en påminnelse och en uppmaning till kommunerna att söka statsbidrag. (, 1998) Trots detta utnyttjades endast bidrag till 3 884 platser av det till- gängliga statsbidraget till 5 000 platser (Skolver- ket, 1998a). Dessa fördelade sig på 112 kommuner på det sätt som framgår i tabell 1D. 1.2.3Verksamhetspoäng och bidrag per plats För den grundläggande vuxenutbildningen inom er- håller kommunerna i statsbidrag per helårsplats om 756 verksamhetspoäng. Regeringen införde begreppet verksamhets- poäng som volymmått i samband med , och när det gäller den grundläggande vuxenutbildningen grundar sig poängen på nedlagd studietid. En elev som studerar på heltid inom grundläggan- de vuxenutbildning genererar 21 verksamhetspoäng (SFS 1997:633 23 §). När elever studerar på deltid ges verksamhetspoäng i proportion till detta. En person som exempelvis studerar på av heltid genererar 10,5 poäng till sin kommun. Sammanställning av ursprungligt statsbidrag till kommu- nerna för särskild satsning på gymnasial vuxenutbildning och preliminärt för . Dessutom volymkrav för det antal poäng som ska anordnas i yrkeskurser, allmänna kurser och orienteringskurser för utöver respektive basorganisation. Volymkraven gäller givet statsbidragen i kolumn A och B. Ändrade statsbidrag och ändrade volymkrav finns i tabell 1B. VOLYMKRAV 1997 - 1998 ÅR 1997, KR. ÅR 1998, KR. 1 675 392 045 3 350 784 090 Källa: Bilaga till regeringsbeslut , nr 9. Statsbidrag till kommunerna för vuxenutbildning på gymnasial nivå inom för . Även ändrade volymkrav för –1998. Källa: Bilaga till regeringsbeslut , nr 64. Tabell 1 C Sammanställning av basorganisationer för vuxenutbildning på gymnasial nivå. Antal helårsplatser enligt Skol- verkets definition. Källa: , 1997. vuxenutbildning på grundläggande nivå. –Basorganisationer, framräknade . –Turordning för att ta del av tillgängligt statsbidrag. –Antal kronor som utbetalats som statsbidrag för grundläggande vuxenutb. –Antal platser för utbetalt stöd . Beräknat som antal kronor enligt ovan dividerat med 15 000, eftersom kommu- nerna erhåller per helår och plats. Källor: , 1997 och 1998. Bilaga 2 CSN:s system för studiestödspoäng 2.1Samband mellan gymnasiepoäng och studiestödspoäng 2.3Grundläggande vuxenutbildning och studiestödspoäng 2.4Heltidsstöd eller deltidsstöd? Studiestöden SVUXA, SVUX, UBS och Studiemedel kan ges för heltidsstudier och för deltidsstudier. Vilken omfattning som ges be- ror på vilken omfattning som CSN bedömer studierna till och hur många studiestödspoäng CSN därmed ger studierna. I det följande beskrivs hur studiestödspoäng beräknas för studier på gymnasienivå, för orienteringskurser och för kurser inom grund- läggande vuxenutbildning i den kommunala vuxenutbildningen. Se- dan anges hur många studiestödspoäng som krävs för att studierna ska behandlas som heltidsstudier. När CSN avgör om folkhögskolestudier ska ge helt studiestöd el- ler inte används inte studiestödspoäng utan ett tidsmått. Detta be- skrivs sist i bilagan. Det är lätt att blanda ihop begreppet studiestödspoäng/CSN-poäng och begreppet gymnasiepoäng (se kapitel 6) för kurser på gymnasial nivå. De båda poängsystemen är dock olika och en och samma kurs ger ett visst antal gymnasiepoäng och ett annat antal studiestödspo- äng. Systemen hänger samman så till vida att gymnasiepoäng ligger till grund för CSN:s beräkningar av studiestödspoäng. Det antal gymnasiepoäng som gäller för en viss kurs multipliceras med en viss koefficient för att få fram hur många studiestödspoäng som CSN ger kursen. Antal gymnasiepoäng för en kurs ´ koefficient = kursens studie- stödspoäng enligt CSN. 0,31 för kurser i alla ämnen utom yrkesämnen 0,22 för kurser i yrkesämnen 1 Dessa koefficienterna har ändrats . sänktes båda koefficienterna från den nivå de då låg på och det ställ- des därmed högre krav på de studerande för att få fullt studiestöd. Koefficienten för kurser i yrkesämnen har legat kvar på den nivå, 0,22, som den fastställdes till 1992. Koefficienten för all- männa ämnen fastställdes till 0,27 men för dessa har det skett ytterligare en ändring. ändrades koefficienten till 0,31 för att underlätta för eleverna i samband med att startade. Att nå fullt studiestöd är dock fortfarande svårare vid stu- dier i allmänna ämnen än det var . Då var nämligen koeffi- cienten för kurser i alla ämnen utom yrkesämnen 0,34. För ämnesknuten praktik finns en specialregel. För praktiken gäller att det faktiska antalet klocktimmar som praktiken omfattar ska mul- tipliceras med koefficienten 0,125 för att få antalet studiestödspo- äng. (CSNFS 1997:5 12 och 13 §) Faktiskt antal klocktimmar i ämnesanknuten praktik ´ 0,125 = antal studiestödspoäng. För orienteringskurser gäller att de som fastställt kursplanen för en orienteringskurs också ska göra en bedömning av orienteringskur- sens omfattning. De ska därvid precisera hur många hela arbetsdagar (studiedagar) som det normalt krävs för att klara kursen på ett nöjak- tigt sätt. Kurserna ger sedan lika många studiestödspoäng som an- givna hela arbetsdagar per kurs. (CSNFS 1997:5 15§) 1Kurser i yrkesämnen är i detta sammanhang kurser i karaktärsämnen på de s.k. yrkesför- beredande gymnasieprogrammen enligt programhandledning för gymnasie- skolans nationella program. Koefficienten 0,31 gäller för övriga kurser som finns på de yrkesförberedande programmen och alla kurser på övriga program. Om en kurs både finns som en kurs i ett karaktärsämne på ett yrkesförberedande program och förekom- mer på samhällsvetenskapsprogrammet eller naturvetenskapsprogrammet gäller koeffi- cienten 0,31 (CSNFS 1997:5 12§). Antal hela arbetsdagar som normalt krävs för en orienteringskurs = antal studiestödspoäng. När det gäller kurser som avser att ge grundläggande färdigheter i läsning, skrivning och räkning, bygger beräkningen av studiestöds- poäng på det antal hela undervisningstimmar à som kur- sen omfattar. Antal klocktimmar ger studiestödspoäng en- ligt tabell 2A. Detta gäller under förutsättning att den studerande del- tar regelbundet i all undervisning. Antal studiestödspoäng för olika antal klocktimmar i första delen av kurserna svenska, svenska som andraspråk och matematik För andra kurser inom grundlä ggande vuxenutbildning finns studiestöds poän g fastställda utan att man behöver räkna om via antal klocktimmar. Det antal studiestöds poän g som dessa kurser ger kan avläsas i tabell 2B. Tabell 2B. Studiestödspoäng för kurser i grundläggande vuxenutbild- ning, exklusive första delen av kurserna i svenska, svenska som andra- språk och matematik Svenska (exkl första delen) Svenska som andraspråk (exkl första delen) Matematik (exkl första delen) 2.4Heltidsstöd eller deltidsstöd? Studiestödspoängen använder CSN för att bestämma hur stort stu- diestöd olika personer är berättigade till. Presteras CSN-poäng mot- svarande heltidsstudier ges fullt studiestöd. Om de poäng som pre- steras inte räcker för att klassas som heltidsstudier, ges studiestöd i en mindre omfattning. När studier bedrivs fortlöpande under ett kalenderhalvår divideras det totala antalet studiestödspoäng med antalet hela perioder som studierna omfattar . Om poängen då uppgår till i genomsnitt minst 10 per 15-dagarsperiod anses studierna vara av heltidsomfattning (CSNFS 1997:5 2 §). Enkelt uttryckt gäller så- ledes att 20 studiestödspoäng räknas som heltidsstudier och att 10 poäng räknas som halvtid. Det går även att få andra omfattningar av studiefinansering än (heltid) och (halvtid). På motsvarande sätt gäller då att ett visst minsta antal poäng ska presteras för varje nivå av stöd. För SVUX, SVUXA och Studiemedel ges deltidsstöd med 50, av helt stöd. UBS kan beviljas med 25, 50, av helt bidrag. CSN kan bevilja hel- eller halvtidsstöd, trots att studiestödspoäng- en understiger 20 respektive 10 i genomsnitt , om det finns särskilda skäl för det. Särskilda skäl kan vara att en person har en syn- eller hörselskada eller ett annat gravt handikapp och inte kan uppnå poänggränserna trots att hela eller halva arbetstiden (40 resp /vecka) ägnas åt studierna. Ett annat skäl kan vara att personen har dyslexi. (CSNFS 1997:5 allmänna råd till 2§) Studier vid folkhögskola som omfattar ett planerat studiearbete om minst à anses vara heltidsstudier och de berättigar därmed till fullt studiestöd. Studier som omfattar min- dre än , men minst anses vara deltids- studier på minst halvtid. Om omfattningen är mindre än kan de studerande inte få SVUX, SVUXA eller Studieme- del. Särskilt utbildningsbidrag kan dock ges, eftersom Särskilt ut- bildningsbidrag kan ges av helt bidrag. För att få av helt Särskilt utbildningsbidrag krävs att ett planerat stu- diearbete om minst föreligger. (CSNFS 1992:13 OCH CSNFS 1997:6 12 §) Bilaga 3 Kunskapslyftskom- mitténs remissvar på studiestödsutredning- en (SOU 1996:90) Dnr 21/96 (U 1995:09) Härmed överlämnar kommittén sitt remissvar på Sammanhållet studiestöd (SOU 1996:90). Remissvaret behandlades vid kommitténs sammanträde . 336 Bilaga 3 SOU 1998:51 har i sitt första delbetänkande "En strategi för kunskapslyft och livslång lärande" SOU 1996:27 diskuterat all- männa riktlinjer för den dylik strategi. Den vilar på tre hörnpelare: ungdomsutbildning, livslångt lärande och kunskapslyft för vuxna. Kommittén har också angett att staten och kommunerna skall ga- rantera en god infrastruktur". Till infrastrukturen hör enligt kom- mittén bl.a. "ett sammanhängande finansieringssystem". I en bilaga till delbetänkandet tog kommittén också ställning till vissa avväg- nings- och gränsdragningsfrågor som då var aktuella för studiestö- det. har ".... koncentrerat arbetet på att skapa ett enhetligt studiefinansieringssystem för de ungdomar och vuxna som själva söker sig till studier inom det reguljära utbildningsväsen- det och som inte kan finansiera sina studier på annat sätt. Det faller utanför vårt uppdrag att lägga förslag på arbetsmarknadspolitikens eller arbetslöshetsförsäkringens område." "Ett särskilt förmånligt studiestöd kan vara ett ändamålsenligt och ofta nödvändigt instrument för att intressera arbetslösa för att använ- da arbetslöshetstiden till studier .... Utbildning inom ramen för reha- bilitering sker regelmässigt med bibehållen ersättning från sjuk- el- ler arbetsskadeförsäkring . Man får också räkna med att anställda kommer att kunna studera i det reguljära utbild- ningsväsendet med bibehållande av olika delar av löneförmånerna eller de andra former för finansiering av personalutbildning som par- terna på arbetsmarknaden kan komma att enas om. Den form av kompetenskonton som diskuterats kan aktualiseras t.ex. i ett sådant sammanhang." I missivet till remissen på studiestödsutredningen uppmanas re- missinstanserna att "ta hänsyn till att reformen som är förslagen i be- tänkandet innehåller en ofinansierad bidragshöjning och skall därför i sina svar lämna förslag till finansiering inom ramen för studiestö- det." 2Studiestödsutredningens förslag i förhållande till kommitténs syn på en strategi för kunskapslyft och livslångt lärande Kommittén anser att det skulle ha varit en fördel om studiestödsut- redningen hade kunnat utarbeta förslag till finansiering av både ung- domars och vuxnas studier i ett helhetsperspektiv. Såväl av effekti- vitets- och fördelningsmässiga som statsfinansiella skäl torde ett dy- likt perspektiv vara nödvändigt.