sou · GMB328 · 1999-01-01 00:00:00 — 4 Studier som rör svensk förhållanden redovisas av professor , apotekare och apotekare : Large differences between prescribed and dispensed medicines could indicate undertreatment. , vol 29 1995, sidorna 1243-46. 5Giuffrida A, we pay the patient? Review of financial incentives to enhance patient compliance. %N KORT BESKRIVNING AV L¤KEMEDELSF¶RS¶RJNINGEN 67 Omfattning varierar bl a beroende på läkemedel, ålder och kön hos patienten. Studierna saknar dock ofta analys av de medicinska konsekvenserna av bristande ordinationsföljsamhet, utan beskriver i huvudsak potentiella risker. Studier på svenska apotek pekar på att av de läkemedel som förskrivits och köpts på apotek, inte konsumeras utan lämnas åter till . Att därmed dra slutsatsen att alla dessa läkemedel förskrivits i onödan är sannolikt inte riktigt. En genomförd undersökning visar att av de som lämnade tillbaka sina läkemedel ansåg att dessa skrivits ut i onödan. För resten kan läkemedlet ha förskrivits för användning i nödfall eller de medicinska förutsättningar som gällde i förskrivningsögonblicket på annat sätt ändrats radikalt,. Det finns å andra sidan anledning att anta att endast en del av befolkningen lämnar tillbaka sina icke konsumera- de läkemedel till . Läkemedel som inte används eller används fel orsakar troligen i sig kostnader som vida överstiger kostnaderna för själva läkemedlet. Undersökningar i och talar för att av inläggningar på medicinkliniker kan sammanhänga med läkemedelsproblem såsom olämpligt läkemedelsval, för hög eller för låg dos samt bristande ordinationsföljsamhet 6. fick uppdraget av staten att med ensamrätt driva detaljhandel med läkemedel . Verksamheten påbörjades året därpå. För att ge en siffermässig tillbaka- blick redovisas nedan nyckeltalen för de fem senaste årens verksamhet. Från denna sammanställning kan exempelvis utläsas utvecklingen beträffande antalet apotek, antalet läkemedelsexpeditioner samt produktiviteten inom bolaget. Personalsammansättningen inom Apoteksbolaget har som förflutit sedan bolaget bildades genomgått omfattande förändring- ar. Särskilt intressant är att notera hur andelen receptarier vuxit och andelen apotekstekniker minskat i motsvarande mån. Skälet till detta är 6 Se , B och , U. Drug related problems causing admission to a clinic. J. Clin. Pharmacol., 1981; 20: 193-200 samt , Harwald B, , Grochan E, Brösen K, Hagfelt T and Dansbo N. Drug related hospital admissions. The role of definitions and intensity of data collection and the possibility of prevention. J Intern Med 228/2:83-90, 1990. 68 %N KORT BESKRIVNING AV L¤KEMEDELSF¶RS¶RJNINGEN att man erbjöd apoteksteknikerna vidareut- bildning till receptariekompetens. Därmed upphörde apotekstekniker- utbildningen. Apoteksbolaget har i runda tal 6 000 akademiskt utbildade anställda med operativa uppgifter på apoteken. Det motsvarar av alla anställda inom bolaget Tabell 2.4 &¥R I SAMMANDRAG 15 310,5 16 874,8 18 688,6 20 584,0 23 420,4 Antal årsarbetare 1) %N KORT BESKRIVNING AV L¤KEMEDELSF¶RS¶RJNINGEN 69 1)Beräkningen har skett så, att det totala antalet arbetade timmar dividerats med det genomsnittliga antalet timmar per årsarbetare . 2)Produktivitetsutvecklingen redovisas i form av indexserier med 1992 som basår (100,0). Produktivitetsförbättringen har beräknats som: indextalet för antal läkemedels- poster m.m. x 100 Vid sidan om läkemedel säljer apoteken medicintekniska produkter, medicinskt anknutna förbrukningsmaterial, specialdestinerade livs- medel samt handelsvaror med anknytning till läkemedel och vård. har försäljningen utvecklats enligt tabellen nedan. Tabell 2.5 !POTEKSBOLAGET !" Läkemedel, sluten vård -7,3 +OMMENTAR bestreds huvuddelen av de enskildas kostnader för receptläkemedel och förbrukningsartiklar m.m. av sjukförsäk- ringen. uppgick det sammanlagda beloppet för dessa förmåner till 14 . Beloppet inkluderar ersättning till Apoteksbolaget för försäljning av läkemedel, kostnadsfria för- brukningsartiklar samt specialdestinerade livsmedel. 70 %N KORT BESKRIVNING AV L¤KEMEDELSF¶RS¶RJNINGEN SOU 1998:28 Staten och Apoteksbolaget har ända sedan bolaget bildades i avtal kommit överens om hur läkemedelsförsörjningen enligt denna ensam- rätt skall genomföras. Den första avtalsperioden löpte , de två följande vardera. Det senaste femårsavtalet förlängdes . Därefter tecknades ett nytt avtal, enligt de nya förutsätt- ningarna efter de lagändringar som gjordes 1996, . Handel med receptpliktiga läkemedel bedrivs i öppen vård genom apotek och genom apoteksombud. Som en följd av bl.a. den s.k. ÄDEL- reformen har distributionen av öppenvårdsläkemedel utvecklats till att också omfatta dosdispensering av läkemedel (dvs alla tabletter som en patient avses ta läggs i en plastpåse som försluts) till patienter i olika former av , institutionell vård eller hemsjukvård. Bolaget anlitar också för direktdistribution av öppenvårdsläkemedel till patienter i glesbygd. Apoteksbolaget har samma skyldighet att tillhandahålla receptfria läkemedel som receptbelagda enligt bolagets avtal med staten liksom de av Läkemedelsverket benämnda naturläkemedlen, dvs. alla läke- medel som godkänts för försäljning. Tillhandahållandeskyldigheten innebär dock inte att apoteken behöver ha alla läkemedel i lager. hade apoteken totalt drygt 85 miljoner kundbesök. Många av dessa kunder var egenvårdskunder som ville ha hjälp med val av läkemedel för, som de ansåg, enklare åkommor vilka borde kunna avhjälpas med egen omsorg. Apoteken säljer även varor som ingår i läkemedelsförmånen utan att vara läkemedel samt varor som inte ingår i läkemedelsförmånen men som vanligen karaktäriseras såsom läkemedelsnära produkter. Andra produkter, s.k. handelsvaror, som säljs på apotek marknadsförs efter det att varans allmänna lämplighet som apoteksvara bedömts samt varans kvalitet och säkerhet prövats. För denna verksamhet har Apoteksbolaget egna kontrollresurser i laboratorium. Speciallivsmedel som förskrivs till ungdomar som besväras av vissa angivna sjukdomar är reglerade enligt en särskild förmån inom läkemedelsförmånen vid sidan av högkostnadsskyddet 7. ,¤KEMEDEL TILL DJUR Apoteksbolagets ansvar för fullständigt tillhandahållande av läkemedel omfattar naturligtvis även de veterinärmedicinska preparaten eftersom de ingår i den statliga ensamrätten. Dessa läkemedel handlas på apotek 7 6 § lagen 1996:1150 om högkostnadsskydd vid köp av läkemedel. %N KORT BESKRIVNING AV L¤KEMEDELSF¶RS¶RJNINGEN 71 efter förskrivning av veterinär på i huvudsak samma sätt som humanläkemedel. Emellertid ingår i detta sortiment produkter som säljs i volymer som inte lämpar sig för handel över disk. Ett antal apotek över landet har därför specialiserat sig på läkemedel till djur och på samverkan med lantbrukets organisationer som har tillgång till erforderlig transportkapacitet. Den normala ordningen för försörjning av läkemedel till livsmedels- producerande djur är att veterinären på apotek köper de läkemedel han behöver för att behandla djurbesättningar. Veterinären betalar för dessa läkemedel, som han inte får sälja vidare till kunden i annan ordning än som del av hela behandlingen. Veterinären får alltså inte bedriva någon egen detaljhandel vid sidan av sin behandlande verksamhet. De läke- medel som djurägaren behöver därutöver förskriver veterinären på särskilda recept. Djurägaren anskaffar därefter läkemedlet på det sätt som det berörda finner lämpligast att tillhandahålla detta. I inledningen till andra paragrafen i avtalet mellan staten och Apoteks- bolaget finns bestämmelser om den läkemedelsinformation som apoteken förväntas meddela läkemedelskonsumenterna samt om information till företrädare för hälso- och sjukvården. Läkemedels- informationen till receptkunderna har alltid varit en viktig del av expeditionen. Apoteken fogar, när så erfordras, behandlingsanvisningar till receptbelagda läkemedel. är det krav på att läkemedel som godkänns för försäljning skall ha en bipacksedel som ger konsumenten erforderliga råd om hur läkemedlet skall användas. Detta innebär att farmacevten har dels att utifrån befintlig information förvissa sig om att patienten förstår hur läkemedlet skall användas, dels att vid behov förklara texten. Genom den nya lagen om införande av läkemedelskommittéer (1996:1157) har (de i allmänhet nybildade) kommittéernas funktion förtydligats i jämförelse med de gamla. Meningen med den nya lagstift- ningen är att kommittéernas arbete med utveckling av rekommenda- tioner om kostnadseffektiva läkemedelsterapier skall få fäste också inom den öppna vården. 72 %N KORT BESKRIVNING AV L¤KEMEDELSF¶RS¶RJNINGEN I det tillhandahållandeansvar för läkemedel som bolaget har enligt avtalet med staten ingår även att kunna betjäna läkemedelskonsumen- terna med sådana produkter som förskrivs av läkare, tandläkare m.fl. förskrivare men som inte finns att tillgå på den öppna marknaden. Det kan också vara så att ett färdigutvecklat och angeläget preparat inte har någon tillverkare som vill åta sig tillverkning och marknadsföring, s.k. orphan drugs. I denna situation träder någon av Apoteksbolagets fyra produktionsenheter in och tillverkar läkemedlet ex tempore, alltså för en viss patient vid ett visst tillfälle. Bolaget har även tillstånd av att tillverka vissa bestämda produkter såsom lagerberedningar. Härmed menas att viss serietillverkning kan ske av produkter som inte är godkända för regelrätt marknadsföring men som via s.k. rikslicens från verket med stordriftsfördelar kan beredas i förväg hos någon av produktionsenheterna. För den produktion som bolaget självt står för finns laboratorie- och kontrollresurser som tillgodoser att tillverkningen sker enligt GMP (Practice). Totalt producerade Apoteksbolaget ex tempore och lager- beredningar för ca . ,¤KEMEDELSSERVICE F¶R &¶RSVARSMAKTENS BEHOV Apoteksbolaget biträder Försvarsmakten med underlag för dess produktionsplanearbete (beredskapsplanering) och anslagsframställning när det gäller behovet av läkemedel under fredstid, under FN-operationer eller andra internationella operationer samt under kris och i krig. Bolaget driver de militära läkemedelscentralerna på milonivå inkluderade central ledning samt lagring av läkemedel. Apoteksbolagets och Försvarsmaktens överenskommelse sträcker sig framåt t.o.m. . Försvarsmakten betalar för den direkta servicen. Härtill kommer debiteringar för övningsläkemedel m.m. som senare inte kan omsättas i kommersiell verksamhet samt för kassationer. %N KORT BESKRIVNING AV L¤KEMEDELSF¶RS¶RJNINGEN 73 Mellanled mellan tillverkning och detaljhandel kallas normalt för grosshandel. Här används istället beteckningen partihandel för att ange att handeln i detta fall inte sker på företagets egen risk. Partiet läkemedel är i praktiken redan sålt till detaljisten när det hanteras av partihandeln. Partihandel definieras i lagen (1996:1152) om handel med läkemedel. I 2 § sägs att med partihandel avses annan handel än den detaljhandel som finns definierad i samma paragraf. I lagens tredje paragraf föreskrivs att partihandel med läkemedel endast får bedrivas av den som fått tillstånd. I tillämpas en s.k. enkanaldistribution, EKD. Med detta menas att en läkemedelstillverkare begränsar respektive produkts distribution till en och samma partihandlare. Partihandeln konkurrerar därmed sinsemellan om distributionsuppdrag för tillverkarens räkning men konkurrerar inte om försäljningen till apotek. Apoteken har ju bara en partihandlare att vända sig till för ett visst preparat. En fullsortimentsgrossist lagerhåller alla varor som apoteken säljer och konkurrerar alltså med andra om försäljningen till apotek. Ett axplock av internationella statistiska uppgifter om antal läke- medelspartihandlare (eller grossister) visar att de nordiska länderna bara har ett fåtal vardera, att med 55 milj invånare bara har två riktigt stora, att har fyra stora företag medan och har vardera över 100. Det pågår emellertid en omfattande diskussion ute i om nödvändigheten av strukturrationalisering av grosshandeln. Sedan Apoteksbolagets tillkomst har partihandeln även i genomgått en successiv strukturrationalisering. Antalet parti- handelsföretag har reducerats från sex till två. , som är majoritetsägare av , tidigare dotterbolag till , och () är de två dominerande partihandelsföretagen men smärre distributions- uppdrag utförs också av andra speditörer. och KD arbetar ännu så länge som enkanaldistributörer enligt ett beslut om undantag från den svenska konkurrenslagen som förbjuder konkurrens- begränsande samarbete. Fram /97 var Apoteksbolaget enda köpare av deras läkemedelsprodukter. har partihandeln rätt att sälja läkemedel direkt till den slutna vården med den begränsningen att dessa läkemedel inte får säljas vidare utan skall förbrukas direkt av den slutlige köparen. har varit kritiskt inställd till EKD-lösningen och menat att de kontrakt som görs upp mellan partihandeln och tillverkarna om distributionsuppdragen bryter mot bestämmelserna i 6 74 %N KORT BESKRIVNING AV L¤KEMEDELSF¶RS¶RJNINGEN § i konkurrenslagen (1993:20) angående förbud mot konkurrens- begränsande avtal eller annat samarbete med motsvarande verkan. Vad därvid särskilt pekat på är förhållandet att avtalen tidigare slöts på företagsnivå mellan parterna (exklusiva avtal) och att det därmed inte förelåg möjlighet för någon av distributörerna att förvärva rätten till handel med någon enskild produkt från ett av kontrakt bundet tillverkningsföretag. krävde av EKD -avtalen att de inte fick tecknas på företagsnivå utan att de skulle tecknas på produktnivå. Med denna ändring av avtalen menade att överflytt- ning av distributionsuppdrag mellan de två partihandlarna förenklades och en bättre konkurrenssituation kunde därmed uppstå. Avtalen mellan och tillverkarna kom härefter att skrivas om och sluts numera på produktnivå. En viss överströmning av distributionsuppdrag har också numera kommit till stånd mellan de två företagen. Det nuvarande EKD-systemet kommer att bestå till i varje fall . Jag har valt att nu inte föreslå några förändringar när det gäller partihandeln innan en förändring av apoteksväsendet inträffar eller när avtalen upphör. I finns såväl svenska som utländska tillverkningsföretag på läkemedelsområdet. Det svenska inslaget utgörs av Astrakoncernen, samt ett 10-tal mindre läkemedelsföretag. är efter samgående med att betrakta som ett globalt läkemedelsföretag men med en stark förankring i den svenska forskningsmiljön. De utländska företagen, drygt 50, är tillsammans med de svenska organiserade i , LIF 1), har den största försäljningen till apoteken, , följt av & med . Därefter följer Wellcome (), MSD () och (). I ett internationellt perspektiv har och övriga nordiska länder ett begränsat läkemedelssortiment. Totalantalet läkemedel på den svenska marknaden uppgår till c:a 3500 stycken, varav något mindre än en tredjedel är av inhemskt ursprung. De tre mest sålda läkemedlen i är Astras magsårsmedicin LOSEC (), Pulmicort Turbohaler vid astma () och Cipramil mot depression (). Import av patenterade varor, s.k. parallellimport, kan enligt EU- rätten inte hindras om varan lagligen sålts i ett annat EU-land. %N KORT BESKRIVNING AV L¤KEMEDELSF¶RS¶RJNINGEN 75 har parallellimport av läkemedel tagit fart i . Skälet till att parallellimport är lönsamt är att olika länder har olika prisnivåer och att den europeiska marknaden ännu inte är så integrerad att priserna utjämnas, en utjämning som för övrigt hindras av att varje land har sin egen pris-, förmåns- och regleringspolitik på detta område. Läkemedel har varit den klart snabbast växande varugruppen i svensk export . av svensk export utgörs av läkemedel. Exportvärdet, , kan jämföras med klassiska svenska exportvaror som trävaror (21 mdr), pappersmassa (15 mdr) och lastbilar (9 mdr). Den svenska handelsbalansen för läkemedel har f.n. ett överskott på . Detta kan jämföras med kostnaden för den svenska läkemedelsförmånen som 1996 var . 2.6Beskrivning av tre affärer och deras förutsättningar Läkemedelsdistributionen innehåller tre delar 8, affärer, av intresse för diskussionen om ensamrätten: – försäljning till allmänheten av receptbelagda läkemedel, via Apoteksbolaget (ensamrätt), till en total summa 1996 av , –försäljning till allmänheten av icke receptbelagda läkemedel, via Apoteksbolaget (ensamrätt 9), till en total summa 1996 av , samt –försäljning till sjukhusen och därefter, via sjukhusapoteken, förmedling till patienter i sluten vård till en total summa av . Att dela upp i affärer är ett sätt att möjliggöra en mer ingående analys. Delarna hör dock på olika sätt samman. Försäljningen av receptbelagda och receptfria läkemedel sker båda genom Apoteks- bolaget, även om bara de förstnämnda kräver beslut av förskrivare och är subventionerade 10. Sjukhusapoteken, som är den av lagen stadgade 8Apoteksbolagets indelning i affärsområden innehåller ytterligare två områden, nämligen inkontinens- och stomihjälpmedel samt övriga varor. Inkontinenshjälpmedlen behandlas något i kapitel 9. 9med undantag av naturläkemedel som också får säljas i detaljhandel. 10Från och med är det som huvudregel inte längre möjligt att få receptfria läkemedel utskrivna med rabatt. 76 %N KORT BESKRIVNING AV L¤KEMEDELSF¶RS¶RJNINGEN förmedlingskanalen till sjukhuset och dess inneliggande patienter, drivs enligt avtal av Apoteksbolaget, som samordnar sjukhusapoteken med försäljningen till allmänheten. De tre affärerna har dock olika karakteristiska drag vilket motiverar att de behandlas var för sig. Staten eller juridisk person i vilken staten äger ett bestämmande inflytande har ensamrätt på att sälja läkemedel, både receptbelagda och receptfria, till allmänheten (4 § i lagen om handel med läkemedel m.m.). Staten och Apoteksbolaget har ända sedan bolagets bildande i avtal kommit överens om hur läkemedelsdistributionen enligt denna ensamrätt skall genomföras. Den första avtalsperioden löpte , de två följande vardera. Det senaste femårsavtalet förlängdes för ett Därefter tecknades ett nytt avtal, enligt de nya förutsättningarna efter den stora läkemedelsreformen , . Bolaget har enligt avtalet skyldighet att tillhandahålla samtliga läkemedel som har godkänts av men skyldigheten innebär dock inte att apoteken behöver ha alla läkemedel i lager. De produkter utöver läkemedlen som fram till och med ingick i läkemedelsförmånen var hjälpmedel och förbrukningsartiklar vid stomi, inkontinens och diabetes. ingår enbart stomiprodukter i läkemedelsförmånen samt sådana förbrukningsartiklar som oundgäng- ligen behövs för att tillföra kroppen ett läkemedel. Speciallivsmedel som förskrivs till ungdomar som besväras av vissa angivna sjukdomar är reglerade enligt en särskild förmån som är en del av läkemedelsförmånen men vid sidan av högkostnadsskyddet. Läkemedel till djur ingår inte i läkemedelsförmånen men lyder i övrigt under samma typ av förskrivningsregler och ensamrätt som läkemedel till människor. Handel med receptbelagda läkemedel bedrivs i öppen vård genom de cirka 900 apoteken och läkemedlen kan dessutom förmedlas via cirka 1000 apoteksombud. Som en följd av bl.a. den s.k. ÄDEL-reformen har distributionen av öppenvårdsläkemedel utvecklats till att också omfatta dosdispensering %N KORT BESKRIVNING AV L¤KEMEDELSF¶RS¶RJNINGEN 77 av läkemedel till patienter i olika former av , institutionell vård eller hemsjukvård. F.n. försörjs cirka 95 000 patienter med dos- förpackningar, varav mer än 80 000 bor i särskilt boende inom den kommunala äldreomsorgen, dvs , ålderdomshem och sjuk- hem. Apoteksombuden förmedlar läkemedelspaket till boende i gles- bygden. Paketen iordningsställs på apotek. Kunder som bor mer än från apotek eller apoteksombud har givits rätt till gratis hemdistri- bution. Bolaget anlitar exempelvis Postens lantbrevbärare för direkt- distribution av öppenvårdsläkemedel till patienter i glesbygd. Totalt distribueras över 800 000 paket varav genom postdistribution. Utredningen har gjort intervjuer och enkäter som bl.a. visar ·att man befinner sig i en övergångsperiod mellan det gamla läget när en stor del av de behövliga tjänsterna redan var betalda i och med den generella handelsmarginalen och det nya läget, där sjukvårds- huvudmannen ofta upplever att det är oklart vad som ska betalas extra, ·att upphandlingen av tjänster från Apoteksbolaget i stor utsträckning inneburit att man inom slutenvårdsaffären övergivit den generella handelsmarginalen och att parterna istället kommer överens om betalning efter prestation (t.ex. genom fasta priser), ·att kommunerna i och med äldreomsorgsreformen utvecklat nya behov av läkemedelsdistribution till boende i särskilda boende- former. hade apoteken totalt drygt 85 miljoner kundbesök, varav 32 miljoner gällde receptläkemedel. Huvuddelen är även, eller enbart, egenvårdskunder, som själva bestämmer valet av läkemedel, Många av dem ville ha hjälp med val av läkemedel för, som de ansåg, enklare åkommor vilka borde kunna avhjälpas utan läkares ordination. Apoteksbolaget har samma skyldighet att tillhandahålla receptfria läkemedel som receptbelagda enligt bolagets avtal med staten liksom de av godkända naturläkemedlen, dvs alla läkemedel som godkänts för försäljning. Naturläkemedel kan säljas även av annan handel. Apoteken säljer utöver läkemedel 78 %N KORT BESKRIVNING AV L¤KEMEDELSF¶RS¶RJNINGEN ·dels varor som ingår i läkemedelsförmånen utan att vara läkemedel, ·dels varor som inte ingår i läkemedelsförmånen men som vanligen karaktäriseras såsom läkemedelsnära produkter, ·dels handelsvaror i övrigt. För att förbättra tillgängligheten till receptfria läkemedel har de cirka 1 000 apoteksombuden, efter förankring i den lokala hälso- och sjukvården, tillstånd att i glesbygd utan annan apoteksservice bl.a. sälja vissa receptfria läkemedel åt ett visst apotek. Andra produkter än läkemedel som säljs på apotek marknadsförs efter det att varans allmänna lämplighet som apoteksvara bedömts samt varans kvalitet och säkerhet prövats. För denna verksamhet har Apoteksbolaget egna kontrollresurser i laboratorium. Den statliga priskontrollen av specifika slutenvårdsläkemedel upphäv- des . Försäljningen av läkemedel till den slutna vården definieras enligt lag som detaljhandel. Den avreglerades genom beslut med anledning av prop 1996/97:27. Enligt lagen (1996:1152) om handel med läkemedel m.m. kan sådana läkemedel köpas direkt från den som innehar partihandelstillstånd. Sjukhusen skall enligt kungörelse 1970:738 om läkemedelsförsörj- ningen vid sjukvårdsinrättningarna inrätta sjukhusapotek och dessa apotek kan numera endera drivas av sjukvårdshuvudmannen själv eller av Apoteksbolaget. har (LVFS 1997:10) i 10 § utfärdat närmare föreskrifter om driften av sjukhusapotek. Tillhanda- hållandet inom sjukvården skall, om sjukhuset är uppdelat i avdel- ningar, genomföras av sjukhusapoteken. Alla sjukvårdshuvudmän upphandlar själva, var för sig eller till- sammans i grupper av huvudmän, läkemedel för den slutna sjukvården. Apoteksbolaget medverkar, formellt eller informellt, som rådgivare i denna upphandling. Apoteksbolaget har genom avtal med sjukvårds- huvudmännen, fått i uppdrag att driva samtliga sjukhusapotek, f.n. 104, vilket innebär att leveranserna till den slutna vården sker via Apoteks- bolaget. %N KORT BESKRIVNING AV L¤KEMEDELSF¶RS¶RJNINGEN 79 Vid samtliga sjukhusapotek bedrivs även försäljning till allmänhet- en. I några fall är denna verksamhet begränsad beroende på lokalernas utformning. I en del fall är kundapoteket lokalmässigt separerade från sjukhusapoteken. Försäljningsvärdet från dessa samordnade apotek var till sjukhusen 1996 och till allmänheten . Den senare summan är inte helt jämförbar med försäljningssummor vid vanliga öppenvårdsapotek, eftersom sjukhusapoteken säljer en större andel mycket dyra, specialistordinerade mediciner. Sjukhusapoteken har cirka 900 anställda i den del som betjänar sjukhusen internt. Den samlade personalstyrkan vid sjukhusapoteken, inklusive den del som betjänar allmänheten, uppgår till cirka 2000.