sou · GMB3113 · 1999-01-01 00:00:00 — På den ena kanten finns de rörelser – som ibland kallats sekter – och som inte anpassar sig, de som inte läser av trender i samtiden utan insisterar på strikta lärosatser, hävdar be- stämda moraliska regler och hjälper människor att få en social trygghet. Somliga av dem utövar en dragningskraft och vissa av dem ökar numerärt. Sådana rörelser som däremot tillåter osäkerhet och väger argument har svårare att både behålla sina gamla och att få nya medlemmar. I den auktoritära gruppen finns de som ser den osäkerhet som pluralismen har fört med sig som alltför tung att bära. Det är då skönt att få vila. Om man lyckas ge sig hän till en enkel idé – religiös eller profan – så kan glädjen bli avsevärd alldeles oavsett det tanke- mässiga innehållet. Det är fint att rasta ut i en tr ygg bas – än tligen har man funnit sitt livs mening. Men att träda in i en sådan starkt styrd grupp kan ibland medföra problem dels för de anhöriga som uppfattar sig mista en familjemedlem eller en vän som i stället ger sig hän till en för dem främmande, under- lig och krävande miljö, dels för medlemmar inom dessa rörelser, både för dem som inne i gruppen ibland under mer eller mindre teologiskt motiverat "hot" tvingas till lydnad och underkastelse, men framför allt när en medlem lämnar en grupp och går från en tydlig religiös identitet, med enkla och klara moraliska hållpunkter till en sekulär och tillåtande kultur. För att bemöta dessa personer krävs särskild kunskap om hur Nya religiösa rörelser – en bakgrundsteckning 37 religiös kultur, ideologi och grupptryck kan samspela med psykolo- giska faktorer och skapa ångest och stark förtvivlan. För andra med- lemmar kan det vara en rik upplevelse att av sitt liv ha levt med ett starkt ideologiskt engagemang, en period som man senare ser på med tacksamhet eller med ett visst överseende. Många upplever sig inte alls ha skadats utan tvärtom berikats. Så tycks den övervägande majoriteten av personer i dessa rörelser – som sällan behåller medlem- mar längre än – uppfatta sin tid. Livet i gruppen har varit ett led i sökandet efter en andlig eller social identitet. Den övervägande andelen i nya religiösa rörelser är just yngre. På den andra kanten finns en annan typ av reaktion. Den leder till en tillåtande mångfald; ingenting är riktigt sant eller falskt. Man misstror varje auktoritet. Även denna lösning är till en viss grad attraktiv. Också den tar ifrån människan bördan av undringar. Den gör det genom att förneka att det överhuvud taget skulle kunna finnas någon sanning "där ute". Man väntar inte längre på Godot. Folk får tycka vad de vill. Ingenting är riktigt fast. blir gränsen mellan individualism och egoism/bristande solidaritet oklar. Hur skall man förstå de samfund som är totalitära och som erbjuder starka känslor, gruppsammanhållning men som gör det med – för sam- hället i stort – avvikande idéer, tankar som ter sig absurda och främ- mande? Ett sätt är att se dem som indikatorer på social splittring. De underminerar samhällets sammanhållning. Ett annat sätt; genom att de ger plats åt avvikare så har de en sammanhållande funktion för sam- hället. 2.3Nya religiösa rörelser – några huvuddrag Vi såg att religion ur ett perspektiv kan sägas vara ett meningssystem som hjälper personer att tolka existentiella frågor som livet, döden, li- dandet, framtiden och de eviga frågorna. Genom ett meningssystem talar man inom ett tolkningskollektiv om en andlig realitet och hävdar att denna "finns". En typ av tolkningssamfund utgörs av de nya reli- giösa rörelserna och åter igen; vi talar här i mycket översiktliga termer om ett mycket mångfacetterat fält. Ordet "sekt" eller kult har i det svenska språket blivit belastat med många negativa eller mystifierande övertoner varför man allt mer sällan använder det i religionsvetenskapliga sammanhang. Ofta benämns nå- got som sekt när någon vill definiera något som främmande eller avvi- kande och som man bör se misstänksamt på. Men nästan alla religioner 38 Nya religiösa rörelser - en bakgrundsteckning – även kristendomen och islam – har just börjat som en hotande eller underlig avvikelse, en nytolkning från en gammal tradition. Kyrkohis- torien är fylld av schismer mellan samfund. Det finns således ännu ingen fast terminologi för att kategorisera dessa rörelser. var det vanligt att säga att en "kyrka" var en religiös institution som var integrerad i ett samhälle (exempelvis eller Frälsnings- armén etc.) att "sekten" var en avknoppning ur en etablerad kyrka som uppkommit som en schism (exempelvis eller Livets Ord). "Kult" däremot sågs som en avvikande religiös grupp som saknade nära kulturell kontinuitet med andra religiösa grupper i samhället. I kulter finns dessutom drag av kulturell import från utomkristna traditioner (inte minst hinduism och buddhism) och/eller drag av kulturell innova- tion, med helt nya element (exempelvis Hare Krishna-rörelsen eller Scientologi). I stället har det vuxit fram en viss konsensus kring ordet nya reli- giösa rörelser (NRR). Men inte heller detta är en särskilt bra term, ef- tersom de andliga idéer som man samlas kring ofta är urgamla. Ofta har man helt enkelt byggt på kristna eller hi nduiska förebilder även om man ibland legitimerat sina föreställningar med hänvisning till modern vetenskap – inte minst i tal om holistisk fysik, hjärnhalvor eller ekosofi. Så både orden ny, religiös och rörelse kan problematiseras. Beträffande "ny" kan man dock säga att de flesta av de nyandliga rörelserna – som vi snart skall ge några exempel på – är framvuxna un- der mitten av . Men det nya kan även bestå i att man söker bekräftelse på sin hållning via vetenskapen, EEG i meditationsrörelser eller att man använder sig av tekniska-naturvetenskapliga begrepp i sin ideologi såsom clear, engram och energier. "Religiös" kan också pro- blematiseras eftersom somliga av dessa rörelser inte alls – som i reli- gionernas värld – hänvisar till en andlig föreställningsvärld bortom den synliga. I stället talar de gärna i termer av terapi, personlighetsutveck- ling, stresshantering och inte minst "healing". Somliga medlemmar ta- lar snarare om vetenskap (som exempelvis "Vetenskapen om Kreativ Intelligens" i TM rörelsen) än om tro. Dessutom är en del av dessa grupper kommersiella, de tar betalt för vägledning, kurser och föredrag. Men i ordet "rörelse" ligger att man åtminstone har en viss typ av in- stitutionalisering, en organisation kring vissa lärodokument och sociala aktörer. När det gäller grad av engagemang i grupperna har man skiljt mel- lan audiens-, klient- och kultrörelser. Audiensrörelser är sådana med lägst grad av organisation. Där samlas de troende ibland till föredrag, men framför allt sker spridningen av budskapet genom böcker, tid- skrifter, band, videor och radio. En audiensrörelse kräver inte något speciellt av sina medlemmar, och dessa är i sin tur så toleranta att de Nya religiösa rörelser – en bakgrundsteckning 39 ofta deltar i flera rörelser , ägnar sig exempelvis åt astrologi och UFO och A Course in Miracles. De liknar minst traditionell reli- gion och står därför i minsta spänningsförhållande till dem. Hit kan man föra mycket av New engagemanget. Klientrörelser är mer organiserade och karaktäriseras av att relationen till ledaren snarare kan beskrivas i termer av terapeut-patient eller konsult-klient. Sådana klientgrupper kräver bara deltidsengagemang av medlemmar som inte befinner sig på ledande plats. De ger specifik och inte generell belö- ning, dvs. de ger exempelvis hjälp för emotionella eller sociala problem men tonar ned det andligt existentiella budskapet. Hit kan man räkna vissa meditationsgrupperingar. Även klientrörelser står i ett lågt spän- ningsförhållande till det omgivande samhället. Kultrörelserna, , är den mest organiserade typen, oftast är den starkt hierarkisk där ledaren erfars som en profet – med direkt kunskap om den andliga världen – som därför inte får/kan ifrågasättas. Misstro mot den andlige ledaren eller mot läran tolkas religiöst. Tvivel eller misstro innebär inte bara ett neutralt ifrågasättande utan ses som en di- rekt synd. Fullständigt engagemang krävs av medlemmarna och spän- ningen till det omgivande samhället är stort. Hit kan föras det som ofta i dagligt tal kallas sekter. 2.3.1Några nya religiösa rörelser För att ge några exempel på vad det hela kan röra sig om kan nämnas rörelser som ISCON (Hare Krishna-rörelsen) , Transcenden- tal Meditation , Scientologikyrkan samlade kring sin ledare eller Osho-rörelsen (tidigare mer känd som Bhagwan) . Andra, mindre rörelser är , Landmark Education, Eckanckar och . Slår man samman antalet som är aktiva i dessa rörelser i i det sena 1990- talet rör det om cirka 800-900 individer. Troende och aktiva i ISCON, är cirka 1000 personer. Detta är en rörelse med stark social sammanhållning kring den hängivna dyrkan av namn, som om det upprepas gör att den troende upplever sig komma i kontakt med det stora gudsmedvetandet. I rörelsen finns tydliga levnadsregler och ett ekologiskt tänkande. Man initieras in i rörelsen som har en klar andligt hierarkisk struktur. Transcendental Meditation bygger på en annan typ av mer spekulativ indisk enhets- filosofi än Krishna-rörelsen. Genom att meditera över ett specifikt mantra säger man sig uppleva en enhet, helhet och läkedom. Individens meditation påverkar . Cirka 80 000 sägs ha initierats i dess meditationsmetoder i . Delar av rörelsen har 40 Nya religiösa rörelser - en bakgrundsteckning tonat ned sitt rent teologiska intresse och säger snarare att man vill fördjupa förståelse för VKI, Vetenskapen om Kreativ Intelligens. Man räknar med att 3 000 personer är aktiva i . En särskild mindre grupp inom TM ägnar sig ibland åt att försöka erfara s.k. levitationer. Under intensiv meditation hoppar man plötsligt upp en bit i luften. Med detta sägs man då bevisa att andliga krafter kan behärska materien. Även Scientologikyrkan har genom sin ledare bok netics präglats av indiskt tänkande. Scientologi har skapat en speciell terminologi och ett särskilt system för att nå högre andlig mognad ge- nom vilka människans engram – ett slags andliga spår – skall renas i en speciell process. Andliga färdigheter kan man mäta genom en speciell apparat – en e-mätare – och troende erbjuds köpa kurser för att nå allt högre andlighet. I finns cirka 1 000 medlemmar aktiva och ett trettiotal anställda i rörelsens centrum. Moon-rörelsen går tillbaka till en pastor som 1930 hade en uppenbarelse där han mottog de s.k. Divine Principles. Man har cirka 100 medlemmar i . Dessa är de mest kända rörelserna, men vid sidan av dessa finns även den muslimska Amadija-rörelsen som är en avknoppning av islam eller Rastafari – där man dyrkar Haili eller en äldre gruppering som Baháí med sitt säte i . Vid sidan av dessa rörelser – till vilka somliga även fogar den s.k. trosrörelsen, exempelvis Livets Ord, en pingstgruppering med hierar- kisk organisation, stark tro på Andens verk och en fundamentalistisk bibelsyn – så har även en blandning av New och or- ganiserad alternativ andlighet uppkommit; exempelvis UFO-troende eller grupper kring ACIM, A Course in Miracles. hem utanför , har blivit en vallfartsort. Att kända avlidna idoler tillskrivs gudomliga kvaliteter är mera känt. Många säger sig ha fått kontakt med sådana via "Channelling" – en mo- dern form av spiritism. Man möter personer som befinner sig i ett slags mellantillstånd efter döden. Där fanns tidigare framför allt avlidnas an- dar. upplevs sådana avlidna ta kontakt med de levande – via chan- nellers – och framför budskap från exempelvis , eller farao den IV. Andra sådana personer som tränger upp från de dödas värld är artister som eller . New är en övergripande term för en mängd tankeinriktningar och företeelser som rör sig i andlighetens gränsmarker men som sociologiskt skiljer sig från nya religiösa rörelser eftersom man där medvetet eftersträvar att inte organisera sig utan helt på egna villkor äter från det andliga smörgåsbordet. New intresserade är inte institutionaliserade, de väljer snarare selektivt och självsvåldigt ur olika andligheter. Dock kan man här urskilja ett klarare intresse för Nya religiösa rörelser – en bakgrundsteckning 41 psykologi/terapi, för ekologi och feminism, folktro och folkmedicin. Historiskt ansluter New till ockulta och teosofiska traditioner. Här finns intresse av allt från slagrutor, nära döden upplevelser, spåkvinnan förutsägelser, Nostradamus filosofi, tarotkort och astrologi. Innehållsligt finns här en tydlig individualism, fokus är inriktat på att "utveckla sin inre/andliga potential". Råden är ofta att man skall lyssna på sitt eget inre. Där finns lösningen. I denna andliga strömning finns en relativt utspädd populärpsykologi, tal om holism, kvantfysik och re- lativitetsteori. De lånar begrepp som energier, vibrationer, kosmisk strålning – men gör om dem i sina egna system. Vidare finns ett slags helhetstänkande – att allt i hör samman och en stark tillit till tankens kraft. Man kan tänka sig fri genom det som ofta kallas positiva affirmationer: man blir vad man tänker. Detta hör i sin tur samman med att man ofta betonar Moder Gaia (moder ) och att allt i hör samman. Genom spåsystem som tarotors eller numerologi kan man få kunskap om tillvarons innersta kärna. I motsats till fundamentalisterna är man här extremt inklusivistiska och hävdar gärna att det bortom alla religioner ligger en dold sann kärna, en uråldrig visdom och att det är den som man vill komma åt. Alla religioner tros leda till samma mål. Här skiljer man sig totalt från många nya religiösa rörelser som både har en avgränsad gemenskap, tydliga utanför- och innanförperspektiv, en hierarkisk ordning och hänvisar till en skarp skiljelinje mellan vad som är rätt och falsk lära. De beskrivna rörelserna är alltså starkt heterogena, både till krav på grad av engagemang och vad gäller former och innehåll. Vissa gemensamma drag kring mer slutna rörelser skall vi återkomma till. kopplas nya religiösa rörelser samman med starkt destruktiva rörelser. Både massmedia, tidigare "sektoffer", kyrkor, en del forskare och antikultrörelser gör gärna gällande att alla nya religiösa rörelser skulle vara potentiellt farliga eftersom de har strukturella likheter med starkt destruktiva rörelser. Andra säger att det skulle finnas särskilda slag av totalitära grupper som förför unga människor och därför skall fördömas. På samma sätt har man talat om att det skulle finnas en spe- ciell typ av sektpersonlighet som skulle vara särskilt känslig för inten- siv ideologisk påtryckning och därför befinner sig i farozonen. Destruktivitet och psykiskt lidande finns i alla typer av grupper. Att automatiskt likställa ett trevande intresse för en auktoritär rörelse som har – ur västerländskt perspektiv – ovanligt idéinnehåll med en fanatisk hängivenhet och underkastelse i en liknande rörelse, är förenklat. Fyra tragiska händelser som inträffat den sista perioden har emel- lertid klart dokumenterat några nya religiösa rörelsers starkt destruktiva makt över psykiska processer. var en självutnämnd pro- fet i den massmedialt väl bevakade olyckan i , . 42 Nya religiösa rörelser - en bakgrundsteckning hette Branch Davidian. dog 74 av dess medlemmar i lågorna när den federala polisen stormade deras fästning. Sannolikt dog dessa genom ett kollektivt självmord – i lydnad gentemot den karisma- tiske Koresh som man uppfattade som en gudom – en . Det- samma kan sägas om de 53 personer som miste livet i samband med sitt engagemang i den schweizisk-kanadensiska rörelsen . Även där fanns en kombination av rituellt mord och självmord. fann polisen efter ett anonymt telefonsamtal liken efter 39 medlemmar tillhöriga en halvt okänd rörelse som kallades Heavens i i . Alla personer låg i sina sängar och allt tycks vara väl förberett. hade medlemmarna hjälpt varandra att begå självmord – allt för att föregripa världens snara undergång. The "" i uppskattar att det finns cirka 1 200 kiliastiska organisationer – alla med mer eller mindre spekulativt preciserade dagar för världsundergången – ett klassiskt tema i teologi. Här antog den föreställningen groteska former. Självmord är tillräckligt tragiskt, men ännu värre var det , då det utfördes en giftgasattack i som gjorde att 6 000 personer fick söka sjukhusvård. En Aum Shinri låg bakom detta. 1994 hade en mindre, liknande attack genomförts. En extrem lydnad gentemot grundaren bisarra och para- noida föreställningar låg bakom dåden. Skall man se ett samband mellan de sistnämnda rörelserna finns här en stark ledare, krav på underkastelse, rädsla, lydnad och ledarskiktets eskalerande paranoida uppfattning om omvärldens farlighet. När detta kombineras med gruppmedlemmars tillit till Ledarens tro på sin egen och gruppens kosmiska betydelse – att vara utvalda för att rädda världen – och när kontakten med omvärlden helt förbjuds leder det till en självvald död som i medlemmarnas egna ögon nog sågs som en befrielse – en frälsning. Förkastandet från omvärlden och konflikten med det sekulära samhället ledde till en allt större grandiositet vilket i sin tur sågs som tecken på att man själv var utvald av . 2.3.2Den auktoritära religiösa gruppen Det säger sig själv att det inte går att på ett enkelt sätt jämföra alla dessa skildrade rörelser. Det enda gemensamma är att de är nya och att de har vissa ideologiska drag som liknar varandra, en liknande medlemsrekrytering och social struktur. Vad man skall minnas är att det som redovisas här nedan inte alls skall förstås som art – utan sna- Nya religiösa rörelser – en bakgrundsteckning 43 rare gradskillnader i förhållande till vad som sker i "vanliga" kyrkor och samfund och att en hel del av dessa processer även finns – men kanske något utspätt – i rörelser som är accepterade av samhället. Hur skall man beskriva den starka religiösa gruppen och förstå dess psyko- logiska och sociala förutsättningar och funktioner? Ett sätt att tala om auktoritära religiösa rörelser är att redovisa några kriterier. Det är en frivillig organisation där medlemskapet förtjänas av individen. Vidare är den exklusiv, det betyder att man är med i rörelsen på grund av sina meriter. Om man inte uppfyller dessa så kan man uteslutas. Vidare uppfattar man sig som en elit som har en alldeles bestämd insikt i andliga ting. Grupper med anslutning till kristendomen kompletterar därför ofta med andra auktoritativa skrifter eller profetior som en karismatisk ledare sägs ha tagit emot. Dessa skrifter sägs ha gudomlig status och är ibland så hemliga att man först efter lång rening eller övning kan få ta del av deras innehåll. Ofta upplever sig gruppmedlemmarna i konflikt med den rådande religiösa eller poli- tiska ordningen. De känslor som denna konflikt väcker i "världen" tol- kas i sin tur som en bekräftelse på att man själv är utvald. Att uppleva sig förföljd stärker därför tilltron till det egna meningssystemet. Man verkar ofta för värderingar som går emot dem som råder i samhället. Till detta kommer ett etiskt ideal. Stimulantia, sexualitet, matvanor, sömn, alkohol, kropp, nöjen, TV-tittande är ofta noggrant reglerade. Rörelsen är vidare hierarkisk, dvs. kräver ett totalt engagemang och betonar lydnad mer än övertygelse. Man försöker ofta helt styra indi- videns vakna liv. Det finns klara underordningssystem och en klar auktoritär struktur i ledarskapet. Detta är oftast styrt av en enda person. Denne profet uppfattas ha direkt kontakt med den osynliga världen. Just att ledarens makt och inflytande uppfattas som helt omöjlig att ifrågasätta, gör att över- och underordning har en teologisk innebörd och är därför en del av religiositeten. Vad är det som bidrar till dessa gruppers attraktionskraft? Uppen- barligen att de har mycket tydliga och fasta svar, ger medlemmen en skarp och av många efterlängtad identitet. Man får en social sam- manhållning kring en påtaglig uppgift, exempelvis att rädda världen. Man får ett klart mål med sitt liv. Man får andlig kompensation för en eventuell social eller ekonomisk misär: "Vad spelar det för roll att jag inte har arbete eller att ingen bryr sig om vad jag gör eftersom jag ju vet att jag tillhör den lyckliga skara som har sanningen, och som kommer att få belöningen när den stora förändringen kommer." Man får alltså en roll som höjer statusen i ens egna ögon – även om den samhälleligt kanske är trivial. Som ett led i en identitetsprövning tycks denna starka roll vara viktig enligt många som är eller har varit med. För andra leder perioder i rörelsen till kränkande underkastelse och en 44 Nya religiösa rörelser - en bakgrundsteckning känsla av att befinna sig i ett fängelse som – om det finns paranoida tendenser hos ledaren och beroendedrag hos medlemmen – kan föra med sig stort psykiskt lidande och eventuell sjukdom. Om man går in i ett meningssystem som av många uppfattas som avvikande eller underligt så inträder en mekanism; man ökar sitt reli- giösa engagemang ju mer man ifrågasätts utifrån. Om en person nämli- gen har bränt broar till sina anhöriga och vänner har man en större ten- dens att både svartmåla sitt tidigare liv och att idealisera det liv man lever i gruppen. Slutna rörelser är alltså motståndskraftiga mot föränd- ring just genom att de ger svar på existentiella frågor, höjer individens självtillit och stigmatiserar allt ifrågasättande. Hon ingår i ett begripligt symboliskt universum som sträcker sig långt bortom död och lidande. Om man synbarligen har brutit socialt med vänner och anhöriga och bekänt sig till en föreställningsvärld som för utanförstående verkar främmande och skrämmande, så är trosföreställningen mer resistent än om man anonymt bara funderar på "andliga frågor" och exempelvis är övertygad om astrologi eller om att flygande tefat existerar. Ju mer en person har tagit ett slutligt farväl av sitt tidigare liv och engagerat sig i en avvikande grupp, desto svårare har denne att förneka eller ifråga- sätta sin nya tro. Den sociala skammen, att erkänna att man har fel, eller att man varit andligt "förförd" är en svår upplevelse som man omedvetet värjer sig emot. För att slippa erkänna tendensen till tvivel ökar man sitt engagemang och binds på så sätt än starkare till gruppen. Till detta kommer en kollektivt legitimerad bortträngning av allt ifrågasättande av ledarens makt. Så ses tvivel ibland som tecken på ondska eller på att man är besatt av en förnekelsens ande. Ett sådant ifrågasättande av omvärlden och en total tillit till grupple- daren kan eskaleras och leda till att man agerar ut sin övertygelse. Detta skedde exempelvis när 913 personer dog i sannolikt på order av rörelsens ledare, pastor . Hur kommer man in i en sådan rörelse? Ja, predisponerande faktorer tycks vara en oro eller en spänning, ett starkt sökande efter identitet och trygghet. Man identifierar sig som sökare. har man oftast redan en religiös eller teologisk tolkning av sitt problem och ser det inte i termer av psykologi, politik eller samhälle. Så kommer situationsfaktorer: man träffar personer från rörelsen som man bygger upp känslomässiga relationer till. Banden till tidigare familj och vänner tänjs ut eller ifrågasätts. Det enbart verbala bytet till den nya gruppidentiteten ersätts av den totala konversionen. Detta upplevs som obegripligt och ångestladdat av anhöriga, men uppfattas som konsekvenser av ett frivilligt överlagt val av individen själv. Nya religiösa rörelser – en bakgrundsteckning 45 I en del av dessa rörelser finns drag av ideologisk totalism. Så snart en medlem kommit med, eftersträvar man aktiv kontroll av all mänsklig kommunikation. Genom att man ständigt passar på individen, aldrig låter denne vara ensam, inte tillåter insyn och begränsar gruppmed- lemmens kontakter med yttervärlden så avtar efter en period medlem- mens förmåga även till inre kommunikation. Man hindras från efter- tänksamhet och kritisk reflexion. Det kan leda till en polarisering. Det som finns utanför gruppen tvingas man osynliggöra, det är mindre re- ellt.