sou · GMB315 · 1999-01-01 00:00:00 — Problemen med luftföroreningar är främst lokaliserade till tätorter och beror på utsläpp från sektorerna transport, industri och energi. Det nyckeltal som vi har valt för att visa utvecklingen beträffan- de luftföroreningarna illustrerar i vilken omfattning som luftkvaliteten bedöms vara på lågrisknivå. Den statistik som skall utgöra underlag är miljöövervakningens nät med 35 stationer. Förslagsvis kan man välja 5-10 tätorter ur detta nätsystem. Det finns de som anser att gällande gräns- och riktvärden för luftföroreningar respekive marknära ozon är låga och det finns personer som är känsliga även för låga halter av luftförorening- ar. Detta ska beaktas när man analyserar nyckeltalet för luft- föroreningarna. Tillförsel av kväve och fosfor till kustvatten Övergödning av mark och vatten påverkar människors hälsa, biologisk mångfald och förhindrar en allsidig användning av mark och vatten. Orsaken till övergödningen är att kväve- och fosforföreningar tillförs mark och vatten, främst från jordbruket och luftnedfall. Vi tror att tillförseln av kväve och fosfor till kustvatten är ett bra nyckeltal för att visa problemet med övergödning. Det är ett relativt snabbt nyckeltal; dvs. förändringar i omfattningen av ut- släppen syns relativt snabbt på indikatorn. Däremot kan det ta innan utsläppsminskningar får effekter i miljön. Det krävs en lång återhämtningsprocess i mark, vatten och sediment innan närsalthalter når önskvärda nivåer. Beräkningar av tillförsel av kväve och fosfor görs av Natur- vårdsverket för och var tredje år för Österjön. Skyddad skog som andel av produktiv skogsmark Produktiv skogsmark som har särskilda biologiska värden måste skyddas. Många menar att skogen behöver ytterligare skydd för att säkra biologisk mångfald och genetisk variation. Detta nyckeltal visar hur stor andel produktiv skogsmark som är skyddad. Utsläpp av koldioxid sektorsvis En ekologiskt hållbar samhällsutveckling innebär att klimatpå- verkan måste begränsas. Koldioxid är den största av de s.k. växthusgaserna och den gas man bör rikta in sig på för att Enligt bör kol- dioxidutsläppen från fossila bränslen minska med för att inte växthuseffekten skall förstärkas. Alla samhällsaktörer bidrar till den s.k. vä xthuseffekten, främst genom att nyttja fossila bränslen. Enligt beräkningar från sker ca en tredjedel av koldioxidutsläppen från konsumenter, dvs. Dessa utsläpp upp- kommer från bl.a. hushållens privata fordon, fritidsbåtar, arbetsredskap och villapannor. För att komma till rätta med problemen krävs både en energi- effektivisering och en övergång från fossila bränslen till alternativa bränslen. 6.3Gröna nyckeltal för hushållens, företagens och övriga sektorers omställning till ekologiskt hållbar utveckling I denna grupp har vi samlat gröna n yckeltal som visar hur hushåll, näringsliv och andra aktörer ställer om konsumtion, produktion och livsstil för ett hållbart samhälle. Här har vi också med ett nyckeltal som berör omställningen av energikonsumtio- nen med anledning av kärnkraftavvecklingen. N ycktal 6 visar hushållens omställning till förnyelsebara bränslen. Gröna nyckeltal för hushållens, företagens och övriga sektorers omställning till ett ekologiskt hållbart samhälle 1.Andelen invånare som promenerar, cyklar eller åker kollektivtrafik till och från arbetet. 2.Ekologisk odlingsmark som del av total odlingsmark. 3.Antal företag som är certifierade enligt miljöledningssystemen ISO eller EMAS. 4.Volymen miljömärkta konsumentvaror. 5.Andel bilar som klassas som Miljöklass 1. 6.Hushållens konsumtion av förnylesebara bränslen i relation till deras totala energikonsumtion. 7.Antal invånare per bil. Nedan följer en närmare motivering och beskrivning av respektive mått. Andelen invånare som promenerar, cyklar eller åker kollektivtrafik till och från arbetet. Många kommuner som arbetar med gröna nyckeltal i sin miljöredovisningen eller i Agenda 21-arbetet använder detta mått. Det ger en indikation om i vilken utsträckning miljövänliga transportalternativ nyttjas. Ekologisk odlingsmark som del av total odlingsmark Det finns olika sätt att mäta ekologisk odlingsmark. Man kan mäta andelen mark där odlingsmetoderna uppfyller KRAV- märkningens kriterier. Ett annat alternativ är att mäta andelen odlingsmark som har miljöstöd. Väljer man det senare alternati- vet innebär det att man även får med mark som inte odlas . Vi bedömer att det finns anledning att noggrannare studera på vilket sätt man skall mäta ekologisk odlingsmark innan man beslutar sig för ett mått. som är certifierade enligt miljölednings- systemen ISO eller EMAS. Att miljöanpassa företagen handlar inte bara om att begränsa den direkta påverkan på miljön, t.ex. från industriella utsläpp. Hela verksamheten måste miljöanpassas systematiskt genom ett miljöledningssystem. Vi har valt att mäta näringslivets integrering av miljöfrågorna i verksamheten med ett nyckeltal som beskriver antalet miljö- certifierade företag. De miljöledningssystem som främst används i är ISO och EMAS. SIS Miljömärkning för statistik över företag som certifieras enligt endera av de två miljöledningssystemen. är det ca 145 företag som är certifierade enligt endera system. I vilken utsträckning väljer konsumenterna miljömärkta varor framför andra? Det är vad vi vill belysa med detta nyckeltal. dagligvaruhandeln är det miljömärkningssystemen Svanen, KRAV och Ett Bra Miljöval som dominerar men det finns också andra märkningar. Vi tror att ett bra mått över konsumenternas miljöval är andelen miljömärkta varor som säljs genom ICA, och . Andelen bilar klassificerade som Miljöklass 1 En miljöanpassning av fordonsbeståndet är väsentlig för att skapa ett hållbart samhälle. Detta nyckeltal mäter andelen fordon i Miljöklass 1 ur fordonsbeståndet. Hushållens konsumtion av förnyelsebara bränslen i rela- tion till deras totala energikonsumtion När kärnkraftavvecklingen påbörjas och priserna på elkraft stiger kan många hushåll förväntas att konvertera sin bo- stadsuppvärmning. Vårt förslag till nyckeltal mäter omfattning- en av hushållens konsumtion av förnyelsebara bränslen. Antal invånare per bil Så länge bilen är den dominerande faktorn för luftföroreningar i tätorter är det intressant att fokusera på bilanvändningen. Detta nyckeltal mäter antalet i bilar i förhållande till invånarantalet. Man kan ha invändningar mot det här nyckeltalet eftersom det inte mäter hur mycket bilen faktiskt används. Därför kan det finnas anledning att överväga att istället mäta hur många personer som i genomsnitt åker i bilen när den används. Det är kanske ett mer relevant mått. Vi föreslår en noggrannare studie av vilket mått som ska användas. 6.4Gröna nyckeltal för framtiden Vi har också identifierat ett antal faktorer som är centrala för utvecklingen mot ekologisk hållbarhet men där det saknas statistik för att formulera ett mått. Beredningen anser att följande faktorer bör ingå i redovisningen av gröna nyckeltal när mått eller statistik har utvecklats. 1.Nivån på återanvändning av varor produkter och material. 2.Nivån på materialåtervinning av varor och produkter. 4.Antalet miljömärkta skolor. 5.Andel offentlig upphandling som är miljömärkt. På följande sidor beskrivs och motiveras respektive mått. Nivån på återanvändning av varor, produkter och Producentansvaret gäller på ett antal varor och produkter. Det innebär att producenterna (enligt lagens defini- tion) ansvarar för att ta tillvara uttjänta produkter för återan- vändning eller materialåtervinning. Men många produkter har ett system för återtagande och återanvändning. För dessa produkter finns det statistik som kan användas som underlag för ett grönt nyckeltal. Det gäller t.ex. glasflaskor som återanvänds. Vår bedömning är dock att återanvänding av glas inte är ett strategiskt mått på hållbar utveckling. Därför anser vi att det krävs ytterligare dataunderlag innan ett nyckeltal som är intressant för hållbar utveckling kan användas. Nivån på materialåtervinning av varor och produkter Något fler varor och produkter materialåtervinns än återanvänds. Det finns statistik över materialåtervinning av t.ex. alumi- niumburkar, glasförpackningar och vissa plastförpackningar. Men även på detta område har vi funnit att det saknas statistik över materialåtervinning som kan anses strategiskt betydelsefull. Vi föreslår att ett nyckeltal utvecklas när ytterligare dataunder- lag finns tillgänglig. Vi bedömer att kemikalieanvändningen i samhället behöver be- lysas med ett nyckeltal. Ett förslag som vi diskuterat är att välja en strategiskt grupp av kemikalier och mäta den volym av dessa kemikalier som inkommer till reningsverken. Det krävs dock noggranna analyser för att fastställa den grupp av kemikalier som är lämplig att följa. Vi föreslår att ytterligare arbete läggs ned på att finna ett lämpligt nyckeltal för att belysa kemikalieanvändnigen. Detta nyckeltal har vi valt därför att vi tror att kunskap och ut- bildning är ett bra sätt att främja hållbar utveckling. I grundsko- lan är miljö inte ett eget ämne utan skall enligt läroplanen behandlas inom flera ämnen. I de skolor som får utmärkelsen miljöskola är miljöundervisningen väl samordnad. Det ger goda förutsättningar för att stimulera elevernas intresse för miljön. och har regeringens uppdrag att ut- forma kriterier för miljömärkning av skolor. För att få utmärkel- sen miljöskola krävs både att verksamheten är miljöanpassad och att uppläggningen av miljöundervisningen lever upp till de kriterier som beslutats om. Beredningen föreslår att antalet miljömärkta skolor skall utgöra en nyckeltal för hållbar utveckling när systemet har börjat att tillämpas. Offentlig upphandling som är miljömärkt Den statliga sektorn har ett ansvar för att tillse att den egna upphandlingen görs med miljöansvar. Regeringen har aviserat sin avsikt att inrätta en delegation för miljöanpassad offentlig upphandling av varor och tjänster. Vi föreslår att delegationen får till uppgift att föra statistik över den offentliga upphandling- en som är miljömärkt. Ett mål för ekologisk hållbarhet är att säkerställa biologisk mångfald. Biologisk mångfald kan definieras som variationsri- kedomen bland levande organismer av alla ursprung. Alla naturligt förekommande arter skall t.ex. ges förutsättningar att fortleva under naturliga betingelser och i livskraftiga populatio- ner. Den indikator som används i internationella sammanhang för att mäta biologisk mångfald är andel hotade (eller rödlistade) arter som andel av det totala artbeståndet. Men det finns flera problem förknippade med detta mått. Ett problem är att insamlingsmetoden inte är objektiv. Ett annat är att mätningar görs endast och endast små förändringar brukar uppmätas. Slutligen är andelen hotade eller rödlistade arter ett trögt mått eftersom utsläpp och annan miljöpåverkan endast på lång sikt innebär förändringar i artbeståndet. Det är vår bedömning att ytterligare utredningsarbete behövs för att hitta ett strategisk mått för biologisk mångfald. 7 Det fortsatta arbetet 7.1Vem skall ansvara för att ta fram gröna nyckeltal för hållbar utveckling ? överlämnar till regeringen en bedöm- ning av tillståndet i miljön. Denna redovisning ligger till grund för regeringens miljöredovisning till . I vårpropositio- nen (1996/97:150) skriver regeringen att indikatorer för ekolo- giskt hållbar utveckling bör utarbetas och användas i den före- slagna årliga redovisningen till . Vår bedömning är att som redan hanterar insamling och bearbetning av miljödata är bäst lämpade att ansvara för den årliga redovisningen av de gröna nyckeltalen. I de fall det krävs statistik från annan myndighet bör den myndig- heten få i uppdrag att lämna relevant information till . 8.1Konsekvensbedömning av Miljövårdsberedningens förslag För detta uppdrag gäller regeringens direktiv till samtliga kom- mittéer om att pröva offentliga åtaganden och att redovisa regional- och jämställdhetspolitiska konsekvenser. Avseende regional- och jämställdhetspolitiken anser vi att våra förslag inte har några konsekvenser. Avseende offentliga åtagan- den innebär våra förslag inte ökade åtaganden. De förslag till gröna nyckeltal som vi lämnat bygger på befintliga statistik- och dataunderlag. I några fall har vi konstaterat att andra mått vore önskvärda som bättre skulle spegla en ekologiskt hållbar utveck- ling. Vi menar att detta bör utgöra ett underlag för ansvariga myndigheter i samband med löpande översyn och omprövning av datainsamling och statistikproduktion inom befintliga ekono- miska ramar. Avslutningsvis menar vi att en regelbunden redovisning till riks- dag, privat och offentlig sektor samt till allmänheten av nyckel- tal som visar hur samhället utvecklas i ekologiskt hållbar riktning ger positiva samhällsekonomiska effekter. De gröna nyckeltalen tydliggör och skapar engagemang kring behoven av t.ex. effektivare resurshushållning och att förebygga negativ miljöpåverkan.