sou · GMB342 · 1999-01-01 00:00:00 — Detta är en förutsättning för att framtidens officer skall kunna uppfylla alla de krav och förväntningar som kommer att ställas på honom/henne. Detta gäller i lika hög grad Försvarsmakten som myndighet. Utredningens intention har varit att inte bara skall betraktas som en skola, där eleven erhåller en specifik utbildning, utan den skall utgöra en skola där eleven dels kan erhålla olika utbildningar, dels kan komplettera tidigare ej inhämtade kunskaper. Den föreslagna utbildningsstrukturen bedöms också främja den nu pågående processen med meritvärdering av utbildningarna och Försvarshögskolans möjligheter att erhålla examinationsrätt för de olika utbildningsprogrammen. De nu presenterade förslagen kommer att underlätta denna process, vilket utredningen anser vara av stor vikt. Härigenom kan utbildningarna bedömas som likvärdiga med annan högskoleutbildning. Utbildningstrukturen ger också förutsättningar för att söka ett bredare samarbete med andra myndigheter. krympande försvarssektor torde det vara av mycket stor betydelse att kunna uppnå långsiktigt rationella och gemensamma lösningar på utbildningsverksamheten. Utredningen vill avslutningsvis framhålla vikten av att utbildningsområdet även fortsättningsvis blir föremål för ytterligare analyser samt att de övriga iakttagelser, som utredningen gjort, beaktas. Förslag till förordning om ändring i officersförordningen (1994:882) Härigenom föreslås beträffande förordningen (1994:882) om utbildning, anställning och befordran m.m. av officerare dels att 4, 5, 6, 7, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 26 a, 32, 33, 34 §§ skall ha följande lydelse, dels att det skall införas en ny paragraf 11 a §, av följande lydelse. All grundläggande officersutbildning och sådan vidare-utbildning av officerare som krävs för befordran skall bedrivas i form av kurser vid Försvarsmaktens officershögskolor och krigshögskolor samt vid . Antagning till kurs sker efter ansökan. All grundläggande officersutbildning och sådan vidareutbildning av officerare som krävs för befordran skall bedrivas i form av utbildning vid och Försvarshögskolan. Antagning till program sker efter ansökan. Omfattningen av en kurs skall anges enligt ett poängsystem, där varje poäng motsvarar heltidsstudier eller praktik . Omfattningen av ett program skall anges enligt ett poängsystem, där varje poäng motsvarar heltidsstudier eller praktik . För varje kurs skall det finnas en kursplan. I kursplanen skall anges: 1. kursens benämning 2. kursens poängtal 3. syftet med kursen 4. kursens huvudsakliga innehåll 5. om kursen är uppdelad i särskilda avsnitt och innefattar praktiktjänstgöring 6. formerna för att bedöma elevernas prestationer samt 7. det betygssystem som skall användas. För varje program skall det finnas en utbildningplan. I utbildningsplanen skall anges: 1. programmets benämning 2. programmets poängtal 3. syftet med programmet 4. programmets huvudsakliga innehåll 5. om programmet är uppdelad i särskilda avsnitt och innefattar praktiktjänstgöring 6. formerna för att bedöma elevernas prestationer samt 7. det betygssystem som skall användas. På fullgjord kurs skall betyg sättas i de ämnen, de särskilda avsnitt och den praktiktjänstgöring som kursen omfattar. På fullgjord program skall betyg sättas på de kurser, de särskilda avsnitt och den praktiktjänstgöring som programmet omfattar. En officersaspirant skall utbildas vid en officershögskola under sammanlagt högst . I utbildningen skall ingå praktiktjänstgöring vid förband. En yrkesofficersaspirant skall genomgå yrkesofficersprogrammet under sammanlagt högst . I utbildningen skall ingå specialkurser. En reservofficersaspirant skall genomgå reservofficersprogrammet under sammanlagt högst . Utbildningen vid officershögskola skall ge kompetens för krigsplacering på plutonchefsnivån. Den som uppnått sådan kompetens får avlägga reservofficersexamen. För den som skall avlägga yrkesofficersexamen skall utbildningen också ge särskild kompetens på plutonchefsnivå som chef, fackman och utbildare. Yrkesofficersprogrammet och reservofficersprogrammet skall ge kompetens för krigsplacering på plutonchefsnivån. Den som uppnått sådan kompetens får avlägga reservofficersexamen. För den som skall avlägga yrkesofficersexamen skall programmet också ge särskild kompetens på plutonchefsnivå som chef, fackman och utbildare. En yrkesofficer eller en reservofficer som har befordrats till löjtnant får antas till utbildning vid krigshögskola. En yrkesofficer eller en reservofficer som har befordrats till löjtnant får antas till det taktiska programmet respektive till motsvarande kurs för reservofficerare. Utbildningen vid en krigshögskola skall omfatta högst . Det taktiska programmet skall omfatta högst och motsvarande kurs för reservofficerare högst . Utbildningen vid en krigshögskola skall ge kompetens för krigsplacering på kompanichefsnivå och för yrkesofficer dessutom särskild kompetens på samma nivå som chef, fackman och utbildare. Det taktiska programmet och motsvarande kurs för resservofficerare skall ge kompetens för krigsplacering på kompanichefsnivå. För yrkesofficer skall programmet dessutom ge särskild kompetens på samma nivå som chef, fackman och utbildare. Utbildningen enligt denna förordning vid skall omfatta en taktisk kurs och chefskurser på vardera högst . Utbildningen enligt denna förordning vid skall omfatta ett stabsprogram och ett chefsprogram . Den taktiska kursen skall ge kompetens för krigsplacering som bataljonschef eller annan befattning på motsvarande nivå. En chefskurs skall ge kompetens för krigsplacering på högre nivå än som sägs i första stycket. Stabsprogrammet skall ge kompetens för krigsplacering på bataljonchefsnivå. Chefsprogrammet skall ge kompetens för krigsplacering på högre nivå än som sägs i första stycket. En yrkesofficer som har befordrats till kapten får antas till den taktiska kursen vid . En yrkesofficer som har befordrats till kapten får antas till stabsprogrammet vid . En reservofficer som har befordrats till kapten får antas till utbildning vid . En reservofficer som har befordrats till kapten får antas till kurs motsvarande stabsprogrammet för yrkesofficerare. En yrkesofficer som har befordrats till major eller örlogskapten får antas till en chefskurs vid , om han eller hon visat särskild skicklighet som chef, fackman och utbildare på bataljonschefsnivå. En yrkesofficer som har befordrats till major eller örlogskapten får antas till chefsprogrammet vid En reservofficer som har befordrats till major eller örlogskapten får antas till en chefskurs vid , om han eller hon visat särskild skicklighet i krigsbefattning på bataljonschefsnivå. En reservofficer som har befordrats till major eller örlogskapten får antas till kurs motsvarande chefsprogrammet för yrkesofficerare, om han eller hon visat särskild skicklighet i krigsbefattning på bataljonschefsnivå. Den som skiljs från utbildningen vid en officershögskola får avgångsvederlag från och med den dag utbildningen avbryts till och med den från det beslutet om att skilja honom eller henne från utbildningen meddelades. Avgångsvederlaget betalas per dag med belopp motsvarande den dagersättning och det tillägg till dagersättningen som officersaspiranten hade då han eller hon skildes från utbildningen. Den som skiljs från utbildning under yrkesofficersprogrammet eller under reservofficersprogrammet får avgångsvederlag från och med den dag utbildningen avbryts till och med den från det beslutet om att skilja honom eller henne från utbildningen meddelades. Avgångsvederlaget betalas per dag med belopp motsvarande den dagersättning och det tillägg till dagersättningen som officersaspiranten hade då han eller hon skildes från utbildningen. En yrkesofficer som fullgjort utbildning vid krigshögskola med godkända betyg får befordras till kapten. En reservofficer som fullgjort utbildning vid krigshögskola med godkända betyg får befordras till kapten. En yrkesofficer som fullgjort det taktiska programmet med godkända betyg får befordras till kapten. En reservofficer som fullgjort motsvarande kurs för reservofficerare med godkända betyg får befordras till kapten. En yrkesofficer som fullgjort den taktiska kursen vid med godkända betyg får befordras till major eller örlogskapten. En reservofficer som fullgjort den taktiska kursen vid med godkända betyg får befordras till major eller örlogskapten. En yrkesofficer som fullgjort stabsprogrammet med godkända betyg får befordras till major eller örlogskapten. En reservofficer som fullgjort motsvarande kurs för reservofficerare med godkända betyg får befordras till major eller örlogskapten. En yrkesofficer som fullgjort en chefskurs vid med godkända betyg får befordras till överstelöjtnant eller kommendörkapten. En reservofficer som fullgjort en chefskurs vid med godkända betyg får befordras till överstelöjtnant eller kommendörkapten. En yrkesofficer som fullgjort chefsprogrammet med godkända betyg får befordras till överstelöjtnant eller kommendörkapten. Efter särskilt urvals-förfarande får en reservofficer befordras till överstelöjtnant eller kommendörkapten. 1 Senaste lydelse (1996:1486) 2 Senaste lydelse (1996:878) 3 Senaste lydelse (1996:1486) 4 Senaste lydelse (1995:624) 5 Senaste lydelse (1996:1486) 6 Senaste lydelse (1996:1486) 7 Senaste lydelse (1996:1486) 8 Seanste lydelse (1996:1486) 9 Senaste lydelse (1995:624) 10 Senaste lydelse (1996:878) 11 Senaste lydelse (1996:1486) 12 Senaste lydelse (1996:1486) Översyn av det militära försvarets skolverksamhet En utredaren tillkallas för att lämna förslag till hur utbildningsverksamheten för främst anställd personal inom Försvarsmakten kan bedrivas och samordnas så att de samlade resurserna utnyttjas bättre. Utredaren skall undersöka om sådan utbildning som även fortsättningsvis bör bedrivas inom Förvar- smakten i ökad omfattning kan bedrivas gemensamt för hela Förvarsmakten och dessutom sam- utnyttjas även för civila statliga myndigheter, kommuner och organisationer med totalförsvars- uppgifter. Utredaren skall också undersöka om det civila utbildningsväsendet i större utsträckning kan utnyttjas för att tillgodose behoven. Förslag i propositionen Totalförsvar i förnyelse - etapp 2 Regeringen har i propositionen (prop. 1996/97:4), Totalförsvar i förnyelse - etapp 2, anfört att Försvarsmaktens verksamhet, av såväl principiella som ekonomiska skäl, så långt möjligt bör samordnas. Inom myndigheten bedrivs en omfattande utbildningsverksamhet vid ett stort antal skolor. Dessa skolor speglar i betydande utsträckning försvarsgrens- och truppslagsuppdelningen. Inom områden som teknik, skydd, hälso- och sjukvård, informationsteknik och även olika typer av mer generell officersutbildning, bedrivs utbildning på flera skolor. Man kan fråga sig om inte sådan utbildning i högre grad dels bör ske gemensamt för Försvarsmakten, dels kan samordnas och sam- utnyttjas för utbildning i civil krishantering och civila beredskapsförberedelser. Regeringen fram- håller i propositionen (prop. 1996/97:11), Beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred, att utbildning i krishantering bör vara obligatorisk för nyckelpersoner hos myndigheter och andra organ. I propositionen framhålls att det finns anledning att ta med denna typ av utbildning i utbildningsplaner m.m. för att tillgodose kravet på god förmåga att möta det väpnade angreppet. Regeringen avser att i särskilt uppdrag ge berörda myndigheter uppgifter att lämna förslag till hur ett program för forskning på krishanteringens område skall kunna utformas. Skolverksamheten inom Försvarsmakten har utretts tidigare men något samlat grepp med utgångs- punk i ett samlat civil och militärt behov har inte tidigare tagits. De förslag till förnyelse av totalför- svaret som regeringen lämnar i propositionen om försvarsbeslutets andra etapp understryker bety- delsen av detta. En sådan översyn bör därför ske. De ligger nära till hands att låta Försvarsmakten genomföra utredningen. Skolverksamheten måste emellertid också bedömas i ett brett perspektiv med hänsyn till att en stor del av den har betydande kopplingar till olika civila högskolor och annan civil utbildning. Regeringen anmälde i ovan nämnda proposition att en särskild utredare skulle tillkallas för att se över utbildningen av främst anställda militär och civil personal. framförde (bet. 1995/96:FöU1) med anledning av regeringens proposition (prop. 1995/96:12) Totalförsvar i förnyelse, i anslutning till försvarsbeslutets första etapp, vikten av att frågan om befälsordningen borde beredas på ett sådan sätt att den resulterar i en sammanhållen syn på personalförsörjningen av anställda. Försvarsmakten har därför på regeringens uppdrag sett över utbildningssystemet för yrkes- och reservofficerare m.fl. Uppdraget redovisades till regeringen . I propositionen om försvarsbeslutets andra etapp till har regeringen anmält att Försvarsmaktens redovisning skall utgöra grundval för ett uppdrag till en utredning att vidare ut- veckla frågan om utbildningssystemet för officerare och att regeringen därefter avser att lämna den redovisning om en sammanhållen syn på Försvarsmaktens totala personalförsörjning som försvars- utskottet efterfrågat. Skolor och utbildning som finns inom Försvarsmakten Utbildningsverksamheten för anställd personal har en relativt stor omfattning. Viktigare exempel på skolverksamheten är: -Officers- och krigshögskolorna inom Försvarsmakten, -Skolverksamhet försvarsgrensvis inom Försvarsmakten, omfattande specialistutbildningar av både civil och militär personal, -högre utbildning av officerare, specialistutbildning av civil och militär personal, managementutbildning och totalförsvarsutbildning av högre chefer -Försvarshögskolans totalförsvarsutbildning av högre chefer och nyckelpersonal. Försvarsmakten har även föreslagit att officersutbildningen inom Försvarsmakten och vid den nya Försvarshögskolan fr.o.m. skall vara en akademisk yrkesutbildning. Utbild- ningen föreslås grunda sig på högskolelagen och högskoleförordningen. Den nya Försvarshögskolan skall kvalitetssäkra utbildningen vid Försvarsmakten högskolor och Försvarshögskolan. Till detta kan nämnas att det även inom övriga delar av försvarssektorn bedrivs en relativt omfat- tande utbildningsverksamhet. Av detta framgår bl.a. att totalförsvarsutbildningen av högre chefer är uppdelad på flera myndighe- ter och att officersutbildningen är delad mellan försvarsmakten och . Militär- högskolan bedriver högre utbildning för officerare medan den grundläggande utbildningen sker på i huvudsak försvarsgrensvisa skolor inom Försvarsmakten. Vidare finns inom utbildning av både civil och militär personal som har karaktären av intern utbildning för Försvar- smakten. Inom Förvarsmakten finns ytterligare skolverksamhet, främst försvarsgrensvis organiserad som omfattar ekonomi, teknik, informationsteknik (IT), skydd hälso- och sjukvård samt brand m.m. Utbildningsverksamheten kan indelas i två större delar, nämligen grundläggande och nivåhöjande officersutbildning å ena sidan och specialist- och fackutbildning av både militär och civil personal å andra sidan. Utbildning för civila chefer och handläggare med uppgifter inom civilt försvar kan därutöver indelas i utbildning för uppgifter i civila kris- och krigsorganisationer och utbildning i beredskapsförberedelser. Skolverksamheten har utretts vid olika tillfällen men inte med utgångspunkt i totalförsvarets sam- lade behov. Regeringen har i propositionen om försvarsbeslutets andra etapp föreslagit att de verk- samheter som bedrivits vid försvarshögskolan respektive skall samlas inom en ny myndighet, Försvarshögskolan. Det kommer att leda till en samsyn inom totalförsvaret när det gäller utbildning av högre chefer. Ett ökat utnyttjande av samhällets resurser, där det är möjligt och ändamålsenligt, har varit och är en strävan från statsmakternas sida. Inte minst utredningen om lednings- och myndighets- organisationen för försvaret (LEMO) utgick från grundprincipen att endast den verksamhet som oundgängligen behövdes för att kunna bedriva kärnverksamheten och som inte kunde tillgodoses av samhället skulle finnas inom Försvarsmakten. Inom utbildningsverksamheten har denna princip ännu inte prövats fullt ut. Utredaren skall lämna förslag till hur utbildningsverksamheten för främst anställd personal inom Förvarsmakten kan bedrivas och samordnas så att de samlade resurserna utnyttjas bättre. Inventering av utbildningsverksamheten och förslag till avgränsning Utredaren skall inledningsvis inventera vilken utbildningsverksamhet som bedrivs inom Försvarsmakten för främst anställd civil och militär personal. Efter en sådan inventering skall utredaren bedöma behoven av avgränsningar för det fortsatta arbetet samt lämna förslag till inrikt- ning av det fortsatta arbetet. Denna del av uppdraget skall redovisas till regeringen . Efter inventeringsfasen skall utredaren behandla specialist- och fackutbildningen för både militär och civil personal inom Försvarsmakten. Utredaren skall också behandla officersutbildningen och därmed frågan om en mer sammanhållen officersutbildning gemensam för hela Förvarsmakten. Denna utbildning är den viktigaste i Försvarsmaktens kärnverksamhet. Även ändamålsenligheten med nuvarande uppdelning mellan intern utbildning inom Försvarsmakten för de delar som bedrivs vid officers- och krigshögskolorna och högre utbildning som bedrivs på den blivande Försvarshög- skolan skall prövas och eventuella förslag till organisatoriska förändringar lämnas. I detta samman- hang skall även möjligheterna att i ökad utsträckning utnyttja det civila utbildningsväsendets resur- ser prövas liksom samutnyttjande inom försvarssektorn. Värdet av en sammanhållen chefs- utveckling och skapande av ömsesidiga kontakter skall därvid beaktas. Utredaren skall också i sammanhanget beakta föreliggande förslag om meritvärdering av officersutbildning. Utredaren skall vidare beakta vad som i prop. 1996/97:4 anförs om att antalet kvinnliga officerare bör öka. Utredaren skall tidsmässigt prioritera de utbildningar som har stark koppling till Försvarsmaktens grundorganisation och de utbildningar som har stark koppling till Försvarsmaktens grund- organisation och de beslut om denna som fattar mot bakgrund av regerings förslag samt följa arbetet med genomförandet av beslut såvitt det kan beröra utredningsuppdraget. Utredaren skall även tidsmässigt prioritera sådana utbildningar som bedrivs försvarsgrensvis men med likaratad inriktning eller beteckning. Utredaren skall överväga vilka skolor och utbildnings- linjer som bör samordnas och var de bör lokaliseras. Det skall också anges vilka möjligheter att tillgodose civila utbildningsbehov i försvarsanknutna frågor och vilka förutsättningar till samutnytttjande av militära och civila totalförsvarsresurser som är lämpliga eller i vilken utsträck- ning behoven kan tillgodoses genom det civila utbildningsväsendet. Även i de fall utredaren inte anser att det är meningsfullt med samordning skall förslag ändå lämnas om lokalisering etc. Utredaren skall lämna sina förslag . Förslag rörande frågor som kräver ställningstagande skall dock lämnas . Hur arbetet skall bedrivas Utredningen skall bedrivas i nära samarbete med Försvarsmakten, skap, den nya Försvarshögskolan samt med den aviserade utredningen om bl.a. skolverksamheten inom . Utredaren skall fortlöpande hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om sitt arbete och ge dem tillfälle att framföra synpunkter. Utredarens förslag skall överlämnas efter det att berörda myndigheter fått tillfälle att lämna synpunkter. För utredningsarbetet gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om redovisning av regional-politiska konsekvenser (dir 1992:50), om att redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir 1994:124) samt om att redovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsfö- rebyggande arbetet (dir 1996:49). För utredningsarbetet gäller också regeringens direktiv om att pröva offentliga åtaganden (dir 1994:23). I detta sammanhang skall utredaren redovisa ekonomiska effekter av sina förslag, både i fråga om rationaliseringsvinster på lång och kort sikt samt eventuella avvecklingskostnader. I kapitel 7, Utländsk officersutbildning, lämnades en redogörelse för den grundläggande officersutbildningen i vissa andra länder. Redogörelsen baserades på den skriftliga redovisning som Försvarshögskolan utarbetat på uppdrag av utredningen. På följande sidor återges den övergripande sammanställning som Försvarshögskolan överlämnat till utredningen avse- ende ländernas officersutbildningar. skola och 1 år Armén: 3 år grensskola i 12 mån. års kortare utb. Officersskola 6 mån. 6 timm/vecka ägnas åt med praktik vid Officers ämnen ges utb. ning, historia, språk, matematik, fackutb., ledar- språk, matematik, skap, norska, statskunskap, samverkan, NATO. För att tillförsäkra försvaret nödvändig specialkompetens och prof. utb. utnyttjas civilt skolutbud. och civila ämnen. () ex. språk, examen i Arts, Science, matematik, fysik, språk, historia, ekonomi, sociologi, Fack () beroende (finns ett 40-tal). - Krävs/ges akademisk utbildning inför/under Hur genomförs den? Krav på 2 års med avlagd examen. Högre stabskurs under . Huvudämnen är säkpolitik, operationer, krigsstabstj. kapten sker 4-6 år and Staff Course. (kapensutb) i 4 mån. kan som alt. läsa Därefter vapenslags- vid civilt och underhållschefs- univeristet. i 7 mån. befäl samt kurs för (operationer, taktik, förvaltning, teknik). i 3 mån. Inleds med 9 mån tidigare FHS utb. höjande kurser inom gemensam utb. Studies (12 mån). sociologi, ledning/ med full lön. skolan (College of marinen, dvs. vilken civil utb. med full lön. En av flera utgångspunkter för de förslag och andra överväganden som utredningen presenterat i slutbetänkandet har varit den enkätundersökning, som utredningen låtit göra bland yrkesofficerare vilka genomgått officershögskoleprogrammet. 150 officerare ur de tre försvarsgrenarna har härvidlag tillfrågats. Detta har skett genom ett slumpmässigt urval som gjorts av Försvarsmakten på uppdrag från utredningen. Av dessa 150 officerare har 104 svarat på enkätundersökningen. Frågorna har formulerats av utredningen och dessa har sedermera även sammanställts av utredningen. Undersökningen har varit utformad så att anonymiteten för de tillfrågade skall kunna garanteras. Utredningen anser inte att svaren kan betraktas som statistiskt säkerställda, men de torde ändå ge en intressant bild av elevernas allmänna uppfattning om utbildningen. I det följande redovisas en sammanställning av de svar som inkommit samt utredningens kommentarer till dessa. Utredningen noterar att inkomna svar inte överensstämmer med aktuell könsfördelning inom officerskåren. Vidare är relationen mellan antalet officerare inom respektive försvarsgren inte helt korrekt. Detta förhållande är dock inte beroende på det urval som gjorts, utan snarare på att alla inte svarat på enkäten. Med anledning härav har utredningen valt att huvudsakligen redovisa sammanställningar som är försvarsmaktsgemensamma. Yrkeserfarenhet och tidigare utbildning Yrken innan antagningen till officershögskolan Hotell, restaurang, service Av de som förvärvsarbetat innan officershögskolan har förhållandevis många arbetat inom olika serviceyrken. Vidare har Försvarsmakten utgjort en betydelsefull arbetsgivare genom frivilliganställningar och FN-tjänst. Totalt 66 personer () har dock redovisat att de inte förvärvsarbetat innan studierna påbörjats. Detta förhållande kan delvis förklaras med hjälp av nedanstående tabell. Hur efter värnpliktsutbildningen påbörjades studierna vid officershögskolan? Mer än efter avslutad vpl av de tillfrågade officerarna har påbörjat sin officersutbildning efter avslutad värnpliktstjänstgöring. Detta är sannolikt den huvudsakliga anledningen till att den tidigare arbetslivserfarenheten är så pass begränsad hos de tillfrågade officerarna.