sou · GMB343 · 1999-01-01 00:00:00 — har forskningen kartlagt ett stort antal hälsorisker för- knippade med vissa typer av arbetsmiljöer. Det finns många jobb som är monotona, tunga, smutsiga och kännetecknas av hög ergo- nomisk belastning, kemiska och fysikaliska risker. har även psykosociala riskfaktorer uppmärksammats, framför allt före- komsten av negativ stress, dvs. höga psykiska krav i kombination med litet beslutsutrymme. års studier visar att arbetslivets psykiska krav ökar, framför allt inom kvinnodominerade yrken. Den könsuppdelade arbetsmarknaden innebär skillnader mellan mäns och kvinnors arbetsvillkor. Män kommer t.ex. oftare i kontakt med oljor och lösningsmedel. De är mer utsatta för vibrationer, buller eller mycket varma miljöer. Kvinnor är mer utsatta för våld, hot och 4 Vågerö D, . Women, Work and mortality: An analysis of the relation between female labour force participation and female mortality rates. I: , m.fl (red).7OMEN STRESS AND HEART DISEASE Hillsdale, N.J. 136 (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE De har också oftare jobb som innebär monotona, uppre- pade arbetsrörelser och negativ stress. Det svenska arbetslivet har påtagligt förändrats . Knappast någon femårsperiod i modernt svenskt arbetsliv har inne- burit snabbare, större och delvis mer oväntade förändringar än 1990- talets första hälft. Förändringarna gäller både arbetsmarknad och arbetsorganisation. Det finns en trend mot att allt fler blir tidsbe- gränsat anställda, särskilt behovsanställda och projektanställda. Projektanställda erbjuds ofta goda möjligheter till utbildning och kan styra det egna arbetet medan behovsanställda och vikarier ofta har sämre villkor. Arbetslivets förändring kan innebära både förbätt- ringar och ökade risker för de anställda. För en del medför dessa förändringar ökat handlingsutrymme och bättre möjligheter till kompetensutveckling. För andra kan förändringarna leda till ohälso- sam stress till följd av ökade krav och begränsade kontrollmöjlig- heter, hög tidspress och övertidsarbete. Personalnedskärningar och ökade krav på hög kompetens vid anställning gör att många ute- stängs från arbetsmarknaden. Det finns vetenskapliga belägg för att arbetslöshet påverkar hela hälsopanoramat, från hälsobeteende, symptom på och sociala effek- ter av sjukdom till kliniskt diagnostiserbar ohälsa och död. 7 Det psykiska välbefinnandet försämras ofta, sjukvårdsutnyttjande och läkemedelskonsumtion ökar, unga män ökar sin alkoholkonsumtion och unga kvinnor röker mer. Det är också viktigt att uppmärksamma arbetslöshetens indirekta hälsoeffekter. Det är inte enbart de arbets- lösa som kan drabbas av arbetslöshetens negativa ekonomiska, sociala och hälsomässiga konsekvenser, utan även de arbetslösas familjer, framför allt barnen. 8 Ökad arbetslöshet påverkar i hög grad arbetsförhållandena för dem som har arbetet kvar: övertidsarbetet ökar liksom den negativa stressen. Arbetet som innebär tr ygghet hotas och rädslan för uppsägning tilltar. Arbete och kön. I: (red). !RBETSLIV OCH H¤LSA EN KARTL¤GGNING Arbetarskyddsstyrelsen, , . 6Aronsson G, , . Ett föränderligt arbetsliv.I: (red).a. Ökad arbetslöshet - mer missbruk och psykiskt lidande. I: (red). ,¤NGRE LIV OCH B¤TTRE H¤LSA– EN RAPPORT OM PREVENTION Statens beredning för utvärdering av medicinsk metodik, . 8 Winefield AH, Tiggeman M, Winefield HR, Goldney RD. 'ROWING UP WITH UNEMPLOYMENT ! ,ONGITUDINAL STUDY OF ITS PSYCHOLOGICAL IMPACT Routledge. (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE 137 Vid sidan av arbetslivet utgör även fritiden en väsentlig del av vår välfärd. Det kan handla om t.ex. friluftsliv, idrott, kulturella ak- tiviteter och nöjen. I det följande redovisas sysselsättningens och arbetslöshetens ut- veckling samt arbetsmiljöns utformning. Vidare be- skrivs hur den fria tiden används av olika befolkningsgrupper. minskade antalet sysselsatta med 545 000 personer, som antalet personer i arbetsför ålder ökade med 150 000. Arbetslösheten drabbar inte alla socioekonomiska grupper lika. var arbetslösheten bland arbetare och bland högre tjänstemän . Kvinnors arbetslöshet har passerat männens. var (40 000 personer) av utomnordiska medborgare utan arbete. Invandrarungdomar, oavsett social bak- grund, löper betydligt större risk än svenskar att drabbas av lång- varig arbetslöshet (figur 6.1). Arbetslöshet är en mycket vanlig erfarenhet bland ungdomar som avslutade . Drygt hälften har erfarit arbets- löshet –95. Lägst risk för att drabbas av av arbetslöshet har barn till högre tjänstemän, företagare och lantbrukare. Långvarig arbetslöshet har varit störst för unga bosatta utanför storstadsområdena. Då det gäller hälsan innebär arbetslöshet på landsbygden lägre hälsorisker än arbetslöshet i städer. De psykiska kraven har skärpts inom många branscher och yrken . Denna skärpning är mest markant i omsorg, sjukvård och utbildning. Kvinnor har generellt sett sämre psyko- sociala arbetsvillkor än män, vilket beror på att de oftare än män har yrken där negativ stress är vanligt. Invandrare är oftare över- 138 (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE representerade i yrken som kännetecknas av bristfällig psykoso- cial arbetsmiljö än personer födda i . &IGUR !NDELEN ELEVER SOM I FEBRUARI VAR ARBETSL¶SA ELLER I AR BETSMARKNADSPOLITISK ¥TG¤RD %FTER INVANDRARSTATUS +¤LLA 3#" BEARBETNING %P# 3OCIALSTYRELSENS 3OCIALA RAPPORT Den fysiska arbetsmiljön har i många avseenden förbättrats. Allt färre utsätts för buller, nedsmutsning, lösningsmedel och bly. De svåra olyckorna har också minskat kraftigt. Både kvinnor och män har i allt större utsträckning möjlighet att lära nya saker i arbetet och tycker att arbetet utöver förtjänsten ger personlig tillfredsställelse. Arbetsdelningen i hushållen är fortfarande starkt könsberoende. Det är framförallt det oavlönade hemarbetet som för kvinnors del inkräktar på den fria tiden. Kvinnors fria tid är, i högre grad än männens, fragmenterad. De äldre är allt aktivare inom de flesta områden. Fler och fler är ute i skog och mark, går på restaurang och bibliotek, men allt färre går till kyrkan. Kulturaktiviteter är starkt klassbundna. Teaterbesökarna kommer framför allt från de övre sociala skikten. (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE 139 av männen och av kvinnorna läser böcker . Bland män är detta en nedgång med 6 och bland kvin- nor en ökning . Även biblioteksbesöken har ökat bland kvinnor, men är oföränd- rade bland män. Frilufts- och idrottsintresset ökar. Fritidsfiske är den mest domi- nerande aktiviteten bland män. Medan utomhusidrotten tycks ha stagnerat befinner sig inomhus- idrotten på stark frammarsch. Det har skett en kraftig ökning av restaurang-, pub- och kafébe- söken . Det sociala nätverket är en del av den sociala miljön och omfattar dels individuella kontakter med familj, vänner, grannar och arbets- kamrater, dels individers förhållande till kollektivet, dvs. organisationer, intressegrupper, myndigheter. Människors sociala relationer och deras integration i det sociala livet är av betydelse för uppkomsten av hälsoproblem men också för möjligheten att hands- kas med redan uppkomna hälsoproblem. Ett stort socialt nätverk be- höver inte vara odelat positivt för individen. De positiva effekterna beror på nätverkets förmåga att ge olika typer av socialt stöd – emo- tionellt, informativt eller materiellt. Sociala relationer kan betraktas som fundamentala mänskliga behov. I det följande beskrivs utvecklingen av sociala relationer i –1995. Ensamboendet ökar och har under ökat från 16 till 21 pro- cent i åldrarna 16–. Andelen ensamboende har ökat mest för 25–34-åringarna, dvs. Detta betyder att en fjärdedel eller 300 000 av 1,2 miljoner 25–34-åringar bor ensamma. bor ca 700 000 män och 600 000 kvinnor ensamma. Hörselnedsättning kan innebära svårigheter med kommunikation med andra människor. I befolkningen som helhet (16–) är det som har nedsatt hörsel i sådan utsträckning att de har svårighet att höra samtal mellan flera personer. 140 (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE av har en signifikant ökning av gruppen skett från . blev det vanligare att barn har separerade föräldrar. Kontakterna mellan barn och frånvarande fäder har blivit mer frekventa, men det är inte fler fäder som blir ensamma vårdnads- havare efter separationen. Män i lägre sociala grupper hamnar oftare utanför familjelivet. av alla vuxna träffar någon anhörig minst en gång . Ju högre utbildning, desto färre har täta kontakter. Grannumgänget har minskat för både män och kvinnor. av den vuxna befolkningen träffar och är tillsammans med grannar minst en gång . av alla vuxna umgås med någon arbetskamrat minst en gång . av alla män och av alla kvinnor saknar en nära vän. Andelen utan nära vänner har ökat sedan 70- talet. Drygt 3,5 miljoner personer är aktiva i någon förening, varav nästan 2 miljoner har något förtroendeuppdrag. står helt utanför det svenska föreningslivet. är , 600 000 personer, medlemmar i något politiskt parti. Detta är en nedgång med ca 4– . Nedgången är mest på- taglig i åldrarna . Även andelen som deltar aktivt inom partipolitisk verksamhet har minskat kraftigt , från år . var av de anställda medlemmar i en fackförening. (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE 141 Hälsopolitiken har framför allt inriktats på beteen- den som utgör hälsorisker. Det finns således en av tradition relativt väl utvecklad hälsopolitik när det gäller individ- och befolkningsin- riktade insatser vad avser i första hand tobaksrökning och alkohol, men även i fråga om kostvanor, motion, sexualvanor och solvanor. Ett mönster som framträder i analyser av levnadsvanornas före- komst i olika befolkningsgrupper är att vissa ohälsosamma levnads- vanor tenderar att ansamlas hos personer som också är socialt utsatta. Att vara arbetslös, sakna kontantmarginal, ha ett monotont arbete, sakna känsla av sammanhang, vara lågutbildad och/eller att vara arbetare innebär en ökad sannolikhet för att ha flera ohälso- samma levnadsvanor enligt de analyser som redovisas i Folkhälso- rapport . De negativa konsekvenserna av en enskild riskfylld levnadsvana på hälsan, t.ex. rökning, är på grund av synergieffekten större om den uppträder i kombination med andra ohälsosamma lev- nadsvanor, t.ex. hög alkoholkonsumtion. Analogt kan också sägas att de positiva hälsoeffekterna av en enskild hälsosam levnadsvana, t.ex. regelbunden motion, blir större om man har även andra hälsosamma levnadsvanor, t.ex. näringsriktig kost. Dessa hälsorelaterade beteenden har starkt samband med indivi- ders livsvillkor och sociala position. Levnadsvanor som påverkas av t.ex. ekonomiska villkor, arbetslöshet och socioekonomisk tillhörig- het brukar kallas för strukturellt betingade levnadsvanor. Dessa ty- per av riskfyllda levnadsvanor eller beteenden är betydligt vanligare i lägre socioekonomiska grupper och i grupper med låg utbildnings- nivå (se vidare avsnitt 8.1). I det följande lämnas en kortfattad redovisning av befolkningens levnadsvanor. Andelen rökare minskar stadigt i bland både kvinnor och män, dock snabbare bland männen. Andelen dagligrökare bland kvinnor är större än andelen bland männen (resp. 22 enligt 1995-års statistik). Könsskillnaderna i rökning är särskilt framträdande bland de yngsta åldersgrupperna (figur 6.2). 142 (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE Andelen dagligrökare har minskat i alla socioekonomiska grup- per. För männen har den minskat något mer bland arbetare än bland tjänstemän och för kvinnor har minskningen varit större bland tjänstemännen. Andelen dagligrökare är dock dubbelt så hög bland arbetare, såväl manliga som kvinnliga, som bland tjänstemän. De regionala skillnaderna i rökvanor är betydande. Bland män- nen varierar andelen dagligrökare mellan i Västerbot- tens län och i kommun. Andelen dagligrökare bland kvinnor är på och i län. Andelen snusare i åldern 16–är bland männen och bland kvinnorna. &IGUR !NDEL DAGLIGR¶KARE BLAND M¤N OCH KVINNOR ¥R +¤LLA 5NDERS¶KNINGEN AV LEVNADSF¶RH¥LLANDEN 5,& 3#" 3OCIALSTYREL Antalet alkoholrelaterade dödsfall i uppskattas till drygt 5 000 . Merparten uppkommer av sjukdomar där alkohol (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE 143 Detta gäller vissa cancerformer och slaganfall samt alkoholrelaterade olycksfall och självmord. Andelen elever i årskurs 9 som dricker alkohol motsvarande ren alkohol eller mer har ökat sedan mitten av 80- talet. av pojkarna och av flickorna var högkonsumenter av alkohol enligt en undersökning i . Manliga ej facklärda arbetare har så hög dödlighet i alkoholrelaterade sjukdomar som manliga tjänstemän på mellan- nivå och högre. Kvinnliga ej facklärda arbetare har dubbelt så hög dödlighet i alkoholrelaterade sjukdomar som kvinnliga tjänstemän på mellannivå eller högre. Bland män är risken att bli missbrukare av alkohol högst bland sjömän, städare, servitörer, betongarbetare, truckförare, hårfrisö- rer, journalister, trädgårdsmästare, gruv- och diversearbetare, sotare, stuveriarbetare och fotografer.10 Enligt en undersökning uppskattas antalet tunga missbrukare i till mellan 14 000 och 20 000 personer. Betydligt fler män (av missbrukarna) än kvinnor missbrukar narkotika.11 Andelen som har prövat narkotika bland mönstrande 18-åringar och bland skolungdomar i årskurs 9 har ökat (figur 6.3). Bland vuxna är narkotikamissbruk vanligare bland svenskar än bland invandrare. Hos unga är dock missbruket av narkotika högre bland invandrare, särskilt bland andra generationens in- vandrare. Primär prevention av alkoholproblem. I: (red). a. a. 10Hemmingsson T, ; Romelsjö A, , Alcoholism in social and occupations in . )NTERNATIONAL *OURNAL OF %PIDEMIOLOGY 1997;26:584-591. $ET TUNGA NARKOTIKAMISSBRUKETS OMFATTNING I 3VERIGE Rapportserie nr 28. 144 (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE använder mellan av den vuxna befolkningen sömnmedel eller lugnande medel. Mellan 125 000 och 185 000 personer har en mycket stor och långvarig konsum- tion av dessa läkemedel. &IGUR !NDEL SOM PR¶VAT NARKOTIKA BLAND M¶NSTRANDE ¥RINGAR SAMT BLAND ELEVER I ¥RSKURS +¤LLA #!. &OLKH¤LSOINSTITUTET 3OCIALSTYRELSENS &OLKH¤LSORAPPORT Kvinnor använder betydligt mer sömnmedel och lugnande medel än män. Skillnaderna mellan kvinnor och män är störst i åldrarna . Försäljningen av antidepressiva medel har ökat dramatiskt. Ök- ningen motsvarar . hade den högsta försäljningen av sömnmedel och lugnande medel. Den lägsta försäljningen hade . Uppgifter saknas om användning av psykofarmaka i olika socio- ekonomiska grupper samt i olika etniska grupper. (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE 145 Konsumtionen av fett har minskat något i . Konsumtionen av grönsaker, rotfrukter (utom pota- tis), frukt och bär, mjöl, pastaprodukter och matbröd har ökat. Kvinnors och mäns matvanor skiljer sig åt i flera avseenden. En- ligt olika studier har kvinnor sammantaget bättre matvanor än män. De äldres (och över) matvanor har förändrats avsevärt un- der . De äter mer färska grönsaker, full- kornsbröd, ris, pasta och magra mjölkprodukter . Utbildningsnivån har betydelse för matvanorna, speciellt bland män. Högutbildade kvinnor och män äter mer frukt och grönsaker än lågutbildade. Barn och ungdom har i vissa avseenden bättre matvanor än vuxna. Kostrekommendationerna har i högre grad anammats av ungdomar vad gäller fettintaget. Däremot äter ungdomar mindre frukt och grönsaker än vuxna. Barn från tjänstemannahushåll äter mer grönsaker, rotfrukter och fisk än andra barn. Gymnasieelever som går teoretiska linjer har bättre frukostvanor än elever på praktiska linjer. Rökare tenderar att äta mindre frukt och grönsaker än de som inte röker. Rökare har dessutom mindre möjligheter att tillgodogöra sig antioxidativa ämnen som finns i exempelvis frukt. 6.3.6Fysisk aktivitet och övervikt var andelen personer i åldern 16–som motionerade12 regelbundet (dvs. en gång eller oftare) . Motsvarande andel /91 var 56 pro- cent. Andelen som inte motionerar alls, , har varit oförändrad . 12 Motion definieras som simning, skidåkning, lätt terränglöpning, raska promenader, cykling eller liknande. 13 SOU 1997:188. -OTION OCH IDROTT . )DROTTSUTREDNINGENS INTERVJU UNDERS¶KNING Rapport till 146 (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE Arbetare motionerar inte regelbundet i lika stor utsträckning som tjänstemän. Arbetare rör sig dock mer under arbetstid. Andelen överviktiga ökar stadigt både bland kvinnor och män. var av både kvinnor och män överviktiga. Undersökningar från visar dock att andelen överviktiga är högre bland män än bland kvinnor i alla socioekonomiska grupper (figur 6.4). Andelen överviktiga i åldersgruppen 45–är betydligt större i norra än i övriga landet. &IGUR !NDEL ¶VERVIKTIGA I 3TOCKHOLMS L¤N ¥R EFTER K¶N OCH SOCIOEKONOMISK GRUPP OCH +¤LLA !VDELNINGEN F¶R 3OCIALMEDICIN &OLKH¤LSOENK¤TERNA OCH Övervikt är vanligare bland arbetare än bland tjänstemän. De so- cioekonomska skillnaderna är något större i fråga om kraftig övervikt än för lätt övervikt. Andelen med kraftig övervikt var för kvinnor och 1989. (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE 147 Det finns ingen studie om hela svenska folkets solvanor. Kun- skapen om solvanornas betydelse för insjuknandet i hudcancer (malignt melanom) har dock initierat ett antal regionala kartlägg- ningar. En undersökning i visar t.ex. att kvinnor solar oftare än män. av kvinnorna solade mer än , motsvarande andel bland männen är . har andelen som solar ofta minskat betydligt. 6.4Folkhälsans utveckling och fördelning Folkhälsans utveckling i befolkningen kan mätas på olika sätt. Det traditionella måttet är dödlighetens utveckling generellt och i olika åldrar, som också påverkar förändringar i livslängd. Andra mått kan vara förändringar i förekomst av vissa (ej nödvändigtvis dödliga) sjukdomar, subjektiva hälsobesvär, vårdutnyttjande, utnyttjande av sjukförsäkringssystem och funktionsnedsättningar osv. har även nya metoder för att sammanfatta hälsoutvecklingen i en befolkning utvecklats, där t.ex. dödlighet och funktionsförmåga ut- trycks i ett samlat mått (DALY= Disability Adjusted Life Years). Ett sådant mått kan användas för att beskriva förändringar i tyngden av olika folkhälsoproblem på befolkningsnivå (se vidare kapitel 7). Att enbart dra slutsatser om befolkningens hälsoutveckling på basis av dödlighetens och medellivslängdens utveckling är otillräck- ligt. Ökad medellivslängd i en befolkning behöver inte nödvändigt- vis betyda en förbättrad hälsa i densamma. Det finns en mängd sjuk- domar som mycket väl kan bli vanligare i befolkningen utan att dödligheten, och därmed medellivslängden, påverkas. Detta kan vara fallet då t. ex. sjukdomar med låg dödsrisk ökar (t.ex. allergier, rö- relseorganens sjukdomar eller psykisk ohälsa) eller då sjukvårdsin- satserna minskar dödligheten i vissa typer av sjukdomar, trots att insjuknandet i sjukdomarna är eller t.o.m. ökande. Folkhälsa handlar dessutom inte enbart om utvecklingen av det generella hälsoläget i befolkningen. Hälsopanoramats utveckling i olika befolkningsgrupper, dvs. hur hälsan är fördelad, är också en viktig aspekt. Sådan kunskap är därför nödvändig för utformandet av olika hälsopolitiska strategier. Ökande medellivslängd, sjunkande dödlighet, nedåtgående trender vad gäller funktionsnedsättningar och subjektiv ohälsa i befolkningen i behöver naturligt- vis inte betyda att alla har fått det bättre. 148 (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE i en befolkning i stort kan skymma sikten för oförändrade eller t.o.m. negativa utvecklingstrender hos vissa grupper i befolkningen. Man kan möjligen också ifrågasätta den traditionella, domine- rande metoden att retrospektivt värdera trender i befolkningens häl- soutveckling genom att fokusera på redan inträffade dödsfall och sjukdomstillstånd. Alternativt bör man i mycket större utsträckning än göra bedömningar (prospektivt) av förväntad hälsoutveck- ling i befolkningen på basis av den kunskap och de erfarenheter vi har om riskfaktorers och frisk-/skyddsfaktorers hälsoeffekter, förekomst och fördelning i befolkningen. Sådana analyser är ovan- liga i , men vanliga i t.ex. . Med dessa tankar "i bagaget", redovisas nu hälsoutvecklingen i befolkningen, såsom den beskrivs i bl.a. &OLKH¤LSORAPPORT 6.4.1Hälsans utveckling i i ett internationellt perspektiv Möjligheterna att genomföra internationella jämförelser i fråga om hälsoutveckling i befolkningen i stort samt i olika befolkningsgrup- per är starkt begränsade. Svårigheterna är stora beträffande jämfö- relser av levnadsförhållanden, livsstil och förekomst av olika risk- faktorer. Svårigheten ligger i att kvalitén hos uppgifterna i de olika länderna varierar och att det i många avseenden saknas jämförbara uppgifter. När det gäller internationella jämförelser av olika indika- torer på hälsa, är uppgifter om dödlighet och dödsorsaker vanligast förekommande, medan tillgången på data vad avser sjuklighet är mer begränsad. Nedan följer några internationella jämförelser i fråga om förekomst av olika riskfaktorer för ohälsa samt dödlighet och sjuklighet. Det är stora variationer i alkoholkonsumtionen mellan olika län- der. I var försäljningen av ren alkohol per invånare, , att jämföra med i . Bland länderna i EU har den lägsta registrerade konsumtionen. har lägst andel rökare bland män () vid en jämförelse i EU. Andelen rökare bland män är betydligt högre i t.ex. (), () och (). När det gäller kvinnor i EU, varierar andelen rökare mellan () och (). (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE 149 rökande kvinnor intar en mittenposition bland EU-länderna. Bland medlemsländerna i EU har bara , och lägre andel narkotikamissbrukare än . Medan medellivslängden ökar i de västeuropeiska länderna minskar den i vissa östeuropeiska länder, i synnerhet i . Av de nordiska länderna har den längsta medellivsläng- den. Både i och i de andra nordiska länderna ökar mäns medellivslängd snabbare än kvinnors och därmed minskar köns- skillnaderna i detta avseende. Preliminära siffror pekar på att kan ha den lägsta spädbarnsdödligheten i världen. Hjärt-kärldödligheten minskar kraftigt i i likhet med t.ex. och övriga västeuropeiska länder. I , de baltiska länderna och m.fl. länder har man i stället noterat ökande dödlighet och ökande nivåer av olika riskfaktorer för hjärt-kärl- sjukdom. Cancerdödligheten i är låg sett i ett internationellt per- spektiv. I de nordiska länderna minskar cancerdödligheten utom i som hade samma höga dödlighet som . är det land där cancerdödligheten minskar mest, medan , och visar en oroväckande ökning. I är dödligheten i trafiken låg jämfört med andra länder. Av de västeuropeiska länderna har tillsammans med de högsta dödssiffrorna i trafiken. Utvecklingen i Öst- är uppseendeväckande med en explosionsartad ökning av antalet döda i trafiken. som helhet har en mycket låg barnadödlighet. I Öst- , t. ex. , och , är det ca vanligare än i att barn dör till följd av olycksfall. Allergier bland barn ökar snabbt i hela västvärlden, däribland . toppar den internationella listan i fråga om al- lergiska eksem bland barn med . 150 (UR ST¥R DET TILL MED FOLKH¤LSAN I 3VERIGE svenska barn i yngre tonåren har astma. I har endast 2 pro- cent av barnen astma medan andelen i är . Medellivslängden fortsätter att öka i . Den genomsnittliga livslängden är för kvinnor och för män enligt statistik. har svenska mäns livslängd ökat snabbare än kvinnors, och detta är en trend som sannolikt kom- mer att fortsätta in på nästa sekel. För män i åldern 35–ökar medellivslängden mer bland ar- betare än bland tjänstemän. Medellivslängden för tjänstemän i mellan- och högre nivå är dock fortfarande högre än för ej facklärda arbetare i denna åldersgrupp. De sociala skillnaderna bland kvinnor ökar dock: livslängden ökar minst bland ej facklärda arbetare. Skillnaden i medellivs- längd mellan kvinnliga tjänstemän på mellan- och högre nivå och ej facklärda arbetare har nästan fördubblats –85. Dödligheten har minskat i alla åldersgrupper . Mäns dödlighet i alla åldrar har minskat med 23 pro- cent och kvinnornas . Bland barn i åldrarna 1–har dödligheten halverats .