sou · GMB310 · 1999-01-01 00:00:00 — största utbildning är danspedagogutbildningen. Därut- över ger koreografutbildning, dansarutbildning, folk- dansutbildning och kurser för fortbildning och vidareutbildning. ligger på vid . Hy- resvärd är fastighets AB. Hyrd area uppgår t ill , årshyran är och hyresnivån är /m 2. är nöjd med sina nuvarande lokaler men har trots detta önskemål om ytterligare lokaler. Vid () ges film/TV-utbildningar, radioutbildning och teaterutbildningar. Teaterutbildningarna vid DI inkluderar inte skådespelarutbildning. Sådan ges vid . hyr lokaler i vid samt i kvar- teret Tre Vapen 2 () vid intill . Hyresvärd är respektive Akademiska Hus. Hyrd area uppgår t ill , årshyran är och hyresnivån /m 2. DI uppger att man saknar lokaler för sin teaterutbildning och har därmed önskemål om ytterligare lokaler. ger utbildning inom områdena konst, design och formgivning, konsthantverk och bildpedagogik. ligger vid i kvarteret 2. Hyresvärd är Akademiska Hus. Hyrd area uppgår t ill , årshyran är och hyresnivån /m 2. uppger att man har behov av att utöka arean för bl.a. stu- denternas egna arbetsplatser samt komplettera med lokaler för plastverk- stad, datalaboratorier m.m. Dessutom behöver man komma till rätta med vissa problem främst när det gäller verkstäderna och med bristen på funktionella hörsalar. () ges musiker- och diplomutbild- ningar i sång/instrument, kyrkomusikerutbildning, dirigentutbildningar, 4 De konstnärliga högskolorna kompositionsutbildningar, musiklärarutbildning, utbildning i musikterapi ligger vid korsningen – och är delvis inrymda i f.d. . KMH hyr även lokaler i kvarteret 2 (). Hyrd area uppgår t ill , årshyran är och hyresnivån /m 2. KMH uppger att det är brist främst på lärararbetsrum och rum för studenter, samt att lokalerna i f.d. är olämpliga för musikutövning bl.a. på grund av dålig ljudisolering. ger musikdramatisk utbildning, operarepetitörutbildning ligger vid i en f.d. ambassad- Hyresvärd är Akademiska Hus. Högskolan hyr även lokaler i och uppspelningsscen samt lokaler för scenframställning i bl.a. Hyrd area uppgår t ill exklusive tillfälliga scenförhyrningar, årshyran är och hyresnivån /m 2. är nöjd med sina lokaler på men vill komplettera dessa med en egen scen och med rum för scenframställning. Vid ges skådespelarutbildning, mimutbildning samt fortbildning för yrkesverksamma skådespelare. har lokaler i en f.d. skola () på Hyresvärd är Akademiska Hus. Hyrd area uppgår t m2 , årshyran är och hyresnivån onor/m2. är mycket nöjd med sina lokaler. 5 Utgångspunkter för mina förslag 5 Utgångspunkter för mina förslag Innan jag redovisar mina överväganden och förslag ser jag det som angeläget att beskriva hur jag har uppfattat utredningsuppdraget samt lyfta fram vissa utgångspunkter för förslagen. Den första och för alla utredare självklara utgångspunkten är kommittédirektiven. En andra och för mig viktig utgångspunkt är de berörda högskolornas egna synpunk- ter. En tredje utgångspunkt är statsmakternas behandling av tidigare förslag både vad gäller de aktuella konstnärliga högskolornas organisa- toriska koppling till varandra och till universitets- och högskoleväsendet och, framför allt, den fysiska lokaliseringen av högskolorna. De båda senare utgångspunkterna hänger dessutom nära samman. En genomgång av de olika förslag, som väckts sedan U 68:s betänkande 1973, visar att ingen regering och ingen riksdagsmajoritet har velat genomföra några avgörande förändringar vad gäller de organisatoriska frågorna eller lokaliseringsfrågorna mot de berörda högskolornas egna önskemål. Kommitténs direktiv återges i bilaga 1. Jag vill i detta sammanhang framhålla vad som för mig framstår som centralt och som avgörande för utredningsarbetet och för mina förslag. Uppdraget omfattar sex konstnärliga högskolor i , nämli- gen , , Konstfack¸ Kungl. Musik- högskolan i , i samt Teaterhög- skolan i . Dessutom har regeringen till mig överlämnat dels ett av rektor utarbetat förslag angående samordning av verksamheten vid med Kungl. Musik- högskolan i , dels en skrivelse från i med synpunkter på en samlad högre teaterutbildning i . Uppdraget innebär att jag i samråd med de konstnärliga högskolorna i skall dels analysera lokalbehovet och föreslå en lämplig samlokalisering av de sex nämnda konstnärliga högskolorna, dels över- väga en eventuell verksamhetsmässig integrering. 5 Utgångspunkter för mina förslag Formuleringen i samråd med, som dessutom återges i portal- meningen i sammanfattningen av direktiven, betyder enligt gängse termi- nologi att det skall finnas en enighet med de berörda högskolorna om de förslag, som framläggs. Det är alltså en betydelsefull skillnad mellan uttrycket i samråd med och efter samråd med. Å andra sidan sägs i direktiven att jag skall samarbeta med och samråda med berörda hög- skolor, vilket mera påminner om uttrycket efter samråd med. därför dragit den slutsatsen att jag skall presentera ett förslag eller flera alternativ för att förverkliga den i direktiven framförda idén om ett konstnärligt campus, även om någon eller några av högskolorna skulle inta en avvisande hållning till förslaget. Av intresse i sammanhanget kan också vara vad som saknas i direkti- Från och med /94 fick de statliga högskolorna liksom alla andra statliga högskolor och myndigheter själva ansvara för sin lokalförsörjning inom ramen för tilldelade medel. ändrade , på förslag från den dåvarande regeringen 1993/94:177, denna ordning och införde en särskild och t beslutsordning för lokalförsörjningsfrågor i (bet. 1993/94:UbU12, rskr. 1993/94:399). Den praktiska innebörden var att regeringen skulle ha möjlighet att avvika från den gällande principen. fick sedan i uppdrag att konstnärliga högskolor i för vilka det kunde vara aktuellt att flytta större delen av verksamheten till en gemensam lokalisering. hade alltså ett uttalat mandat att själv hand- lägga lokalförsörjningsfrågorna och exempelvis genomföra erforderliga förhandlingar för högskolornas räkning. Den nya regeringen, som till- trädde efter riksdagsvalet , föreslog i budgetpropositionen 1995 att den tillfälliga beslutsordningen för lokalförsörjningsfrågor i dagen beslutade i enlighet med regeringens förslag. Något motsvarande mandat som gavs har jag Naturligtvis är det möjligt för regeringen att föreslå riks- dagen att åter tillfälligt ta ifrån högskolorna bestämmanderätten över sina lokaler om det skulle visa sig nödvändigt för att genomföra cam- pusidén för samtliga sex konstnärliga högskolor i . utredningsarbete har jag dock att utgå från de förutsättningar gäller, dvs att högskolorna själva formellt har att bestämma över sina lokaler inom ramen för tilldelade medel. Jag återkommer till denna fråga i kapitel 9 Plan för genomförande. Av direktiven framgår att jag skall överväga om en om- och tillbygg- nad av nuvarande Konstfackkvarteret eller kringliggande områden är lämplig eller om andra lokaliseringsalternativ ger bättre förutsättningar för ett konstnärligt centrum. Jag har med stöd av denna formulering i 5 Utgångspunkter för mina förslag första hand sökt åstadkomma en enig uppslutning kring idén om ett konstnärligt kraftcentrum i området kring . Jag redovisar också två alternativa lokaliseringsmöjligheter, annars blir det inte möjligt att bedöma om andra lokaliseringsalternativ ger bättre förutsättningar för ett konstnärligt centrum. Den avsedda samlokaliseringen förutsätter enligt direktiven inte någon ändring av högskolornas ställning som självständiga högskolor; om det bedöms lämpligt av utredaren kan dock en sådan ändring före- slås. Jag har inte funnit anledning att föreslå någon sådan ändring. Tvärtom har jag under utredningsarbetets gång blivit övertygad om att det ligger ett stort värde i att de berörda högskolorna har en självständig ställning, vilket naturligtvis inte utesluter ett mer eller mindre nära samarbete mellan högskolorna. I direktiven framhålls att de kostnader för förslaget som avser lokaler inte bör överstiga de kostnader för lokaler som högskolorna har samt att eventuella merkostnader skall finansieras inom givna anslagsramar. Eftersom hyreskostnaderna för lokaler i nybyggda fastigheter kan förutsättas bli högre än för lokaler i äldre fastigheter samt att några av högskolorna har påtagliga behov av tillkommande utrymmen ser jag ingen möjlighet att presentera ett förslag som totalt sett inte blir mer kostnadskrävande än de nuvarande lokalerna. Dessutom avgör var och en av högskolorna, i likhet med övriga statliga myndig- heter, hur de samlade resurser som högskolan förfogar över skall förde- las mellan olika kostnadsslag, dvs. mellan löner, lokalhyror, investe- ringskostnader och övriga kostnader. Om nya lokaler skall byggas och förhyras av de konstnärliga högskolorna och om merkostnaderna helt skall finansieras inom givna anslagsramar innebär det att kostnaderna för undervisningen får skäras ned i motsvarande mån. I budgetpropositionen för (prop. 1997/98:1 Utgiftsområde 16) framför regeringen att den avser att föreslå att de konst- närliga högskolorna i vid en eventuell samlokalisering och verksamhetsmässig integrering bör erhålla för ökade hyreskostnader. Den aktuella ramen blir alltså de resurser respektive högskola anser sig kunna avsätta för hyreskostnader plus . Det är ogörligt att uppskatta kostnaderna för de olika alternati- ven med så stor precision att det blir möjligt att konstatera om förslagen ryms inom denna ram. En sådan precisering kan ske först sedan stats- makterna bestämt sig för om ett campus skall byggas, ett detaljerat lokalprogram och utredningsskisser tagits fram och kostnadskalkyler gjorts. Det finns också ett annat viktigt skäl för att i detta betänkande inte precisera några kostnader. Jag kommer i det följande att presentera några alternativa lokaliseringar med olika markägare. 5 Utgångspunkter för mina förslag fattas om att igångsätta byggandet av ett konstnärligt campus måste förhandlingar äga rum med markägaren/tilltänkt hyresvärd, och det vore enligt min mening helt fel att redan nu försöka uppskatta utfallet av Förhandlingar kan också bli aktuella med flera markägare innan beslut fattas om den slutliga utformningen av ett konst- närligt campus och var det skall lokaliseras. Vidare behöver de nya lokalerna beskrivas mer detaljerat i byggnadsprogram och ritningar innan realistiska kostnadsberäkningar kan göras och hyreskostnaderna Det är alltså varken mö jligt eller önskvärt att i detta skede försöka precisera kostnaderna för projektet. Därtill kommer att regering- en ännu inte har tagit ställning till utredningsförslaget i betänkandet (SOU 1997:96) som lämnades i Om regering och riksdag följer utredningens förslag får detta betydelse för myndigheternas framtida hyreskostnader i de fall myndig- heterna disponerar s.k. ändamålslokaler. gande kan eventuellt komma att påverka såväl hyreskostnaderna som principerna för hanteringen av lokalfrågorna för högskolorna. Som framgått av det föregående har jag ingående studerat de synpunkter, som de konstnärliga högskolorna i i olika sammanhang har Jag har också under utredningsarbetet t illsammans med kommitténs sekreterare haft överläggningar separat med dels styrel- serna för var och en av högskolorna, dels de operativa ledningarna samt dels företrädare för studenterna för de sex högskolorna. nom kunna bilda mig en god uppfattning om hur man på olika håll ser på tanken om ett konstnärligt centrum kring Konstfackområdet, alternativt lokaliserat till något annat område. Jag återkommer till de olika högskolornas synpunkter på idén om ett gemensamt campus och platsen för ett sådant campus. Jag vill i detta sammanhang endast framhålla att det finns en viss oenighet mellan högskolorna vad gäller själva campusidén och en än större oenighet vad Dessutom är det uppenbart att den positiva inställ- ningen från några av högskolorna till ett konstnärligt campus förutsätter att lokaliseringen sker till en viss plats. Det har inte varit möjligt att nå enighet mellan samtliga aktuella konstnärliga högskolor om värdet av att skapa ett konstnärligt centrum, ett campus, och därmed inte heller nå enighet om var ett campus lämpligen bör lokaliseras. Om det inte heller i den fortsatta beredningen av denna fråga visar sig möjligt att åstadkomma en enig uppfattning hos samtliga högskolor är det naturligtvis möjligt att åstadkomma en samlokalisering av några av 5 Utgångspunkter för mina förslag de konstnärliga högskolorna. Det skulle möjliggöra en lösning för de konstnärliga högskolor, som har akuta lokalproblem. Visserligen skulle det innebära att de värden och synergieffekter, som ett sammanhållet campus med de sex konstnärliga högskolorna skulle kunna innebära, blir mindre påtagliga. Men det bästa får inte bli det godas fiende; även i en samlokalisering av några av de konstnärliga högskolorna kan ju många av campusidéns goda egenskaper förverkligas som de ingående högskolorna får sina lokalfrågor lösta på ett tillfredsställande sätt. Jag kommer dock inte att redovisa några sådana reducerade campusalterna- tiv. Som har framgått av det föregående har de aktuella konstnärliga hög- skolorna i olika syn på värdet av en samlokalisering. Redo- visningen i kapitel 2 visar att statsmakterna tillmätt högskolornas syn- punkter stor för att inte säga avgörande betydelse vad gäller de slutliga ställningstagandena. Det har gällt inte bara campusidén och lokalisering- en av ett eventuellt campus utan också de konstnärliga högskolornas inställning till att ingå i , att bilda en gemensam konstnärlig högskola och att lägga samman några av högskolorna som har en närbesläktad verksamhet. Bilden kompliceras av att några av högskolorna har haft oli- ka uppfattning i campusfrågan. Det finns en uppenbar rädsla för att en samlokalisering innebär ett första steg till en organisatorisk samordning av högskolorna och att högskolorna alltså mister sin självständighet. En annan och ofta betonad synpunkt är misstanken att nya lokaler kommer att innebära fördyrade hyreskostnader, som inte fullt ut kommer att kompenseras och alltså innebära att högskolorna tvingas finansiera de ökade lokalkostnaderna med en minskning av undervisningen. Självfallet kan förutsättningarna komma att ändras. Det finns möjlig- het för statsmakterna att återigen införa en tillfällig beslutsordning, som innebär att högskolornas rätt att själva svara för sin lokalförsörjning temporärt tas över av något annat organ. En annan möjlighet är natur- ligtvis att de högskolor som är emot en samlokalisering kan övertygas om värdet av ett konstnärligt campus, även om jag inte har lyc-kats i det stycket. En sådan förändrad inställning skulle stimuleras om det från ansvarigt håll kunde klargöras att ambitionen är att de sex konstnärliga högskolorna i även i fortsättningen skall vara självständiga högskolor. Jag återkommer närmare till dessa frågor i kapitel 8. 6.1Campus – ett konstnärligt kraftcentrum Syftet med uppdraget är att skapa ett nytt konstnärligt kraftcentrum . Vad innebär ett konstnärligt kraftcentrum? kan uppstå av att samla de konstnärliga högskolorna i ett gemensamt campus? Vad kan inträffa där som inte kan inträffa så länge de konst- närliga högskolorna ligger där de ligger ? Jag vill börja med att konstatera att ett konstnärligt kraftcentrum inte skapas enbart genom att ett antal konstnärliga högskolor ligger samlade inom ett område. En avgörande förutsättning är ett intresse och engage- mang från studenter, lärare och ledning inom respektive högskola för att utnyttja de möjligheter en samlad lokalisering kan innebära. Inom den högre utbildningen och forskningen sker en utveckling som innebär gränsöverskridande och framväxt av tvärvetenskaplig utbildning och forskning. En viktig orsak till detta är de ökade kraven i arbetslivet vad gäller tvärvetenskaplig kompetens. Denna utveckling gäller även inom det konstnärliga området. Den högre konstnärliga utbildningen har traditionellt syftat till att förbereda för ett kommande specifikt yrke, framför allt genom färdig- hetsträning. Men om utbildningen skall vara en förberedelse för en kommande konstnärlig verksamhet i vidare mening ställs även andra krav på utbildningen. Den framtida arbetsmarknaden innebär att behovet av kontakter mellan de olika konstnärliga utbildningarna är av stor och växande betydelse, inte minst för kommande gemensamma projekt efter studie- tiden. Sådan kontakt ger rent konstnärliga utvecklingsmöjlig- heter. Dessa kontakter grundläggs och prövas naturligt under studieti- den, förutsatt att studenterna har möjliga kontaktpunkter både formellt och informellt genom att utbildningarna lokalmässigt ligger nära varand- ra. Ett konstnärligt campus erbjuder sådana kontaktmöjligheter för såväl studenter som lärare och övrig personal. ges möjligheter för en framväxt av nya utbildningskombinationer, gemensamma projekt och gränsöverskridande men resultatet är, som jag redan påpekat, beroende av intresset och engagemanget från respektive högskola. Om detta intresse och engagemang finns, kan ett campus ge förut- sättning för en mycket intressant utveckling av högre konstnärlig utbild- ning och konstnärligt utvecklingsarbete. Ett campus kan då bli ett utbildnings- och utvecklingscentrum med t.ex. gemensamma profes- sorskollegier, gemensamma föreläsningar för studenter vid valda till- fällen, gemensamma projekt och samverkan kring att öppna kurser för varandras studenter som var och en av de konstnärliga hög- skolorna bibehåller sin speciella utbildning och utvecklar sin egen särart. Detta konstnärliga utbildnings- och utvecklingscentrum skulle givetvis också kunna erbjuda möjligheter för övriga studenter i Stockholmsområ- det att bredda sin utbildning genom att delta i kurser eller föreläsningar. En gemensam (konstnärlig utveckling) skulle kunna bil- das, vilket skulle kunna medföra gemensamma seminarier, gemensamma gästföreläsare, gästprofessorer, work-shops m.m. som skulle kunna öka både inspiration och kunskapsutveckling. Ett campus kan också bli ett kulturcentrum som erbjuder opera- och dansföreställningar, konserter och utställningar. Campuset skulle därmed bli ett kulturcentrum med betydelse för allmänheten. Det skulle dessutom ge möjlighet för en tydligare internationell profil på de olika utbildningarna. Internationella konferenser och symposier kunde anordnas där . 6.2De konstnärliga högskolornas inställning i campusfrågan I skrivelsen från det konstnärliga rektorskonventet , som samtliga rektorer – utom rektor för – stod bakom, framhölls följande positiva effekter av en samlokalisering: -gränsöverskridanden och konstnärlig förnyelse -möten mellan studenter, lärare, planerare, omvärlden och utbild- ningen – allt i samklang med idén om att den nya högskolan skall kunna erbjuda studenterna ett brett utbud -koncentration kring samarbetsprojekt – kraftsamling -effektivisering av fastighetsdrift, växel/reception, lokalvård, dator- användning/administrativa system, teknikutnyttjande (ljus, ljud och vissa verkstäder), reproduktion samt skalskydd och bevakning, restaurang -stora publiklokaler (stor scen för synfoniorkester, opera, dans etc) -ändamålsenliga och tillräckliga lokaler -ett förnämligt bibliotek -att odla den egna specialiteten och behålla de olika enheterna som Dessa synpunkter redovisades alltså . I mitt utredningsarbete har jag inhämtat de berörda högskolornas nu aktuella inställning i campusfrågan genom samtal med högskolornas ledningar, styrelser och studentrepresentanter. Uppfattningarna går isär. , och Kungl. har redovisat en positiv inställ- ning till samlokalisering. ansluter sig till campustanken under vissa bestämda förutsättningar. och Teaterhög- skolan ser inte några fördelar med en samlokalisering. Från Teaterhög- skolans sida har inställningen varit direkt avvisande. I anslutning till att de konstnärliga högskolorna har lämnat synpunk- ter på olika lokaliseringsalternativ, vilka jag redovisar nedan i kapitel 7, har i sitt yttrande utförligt redovisat vilka positiva värden ett campus kan medföra. har i sitt yttrande angett kompletterande motiv för ett campus, utöver de som lämnades i rektorskonventets skrivelse . Såväl som Kungl. synpunkter framgår av bilaga 5 som fogas till detta betänkande. Trots att var och en av högskolorna, med undantag för , har intagit något varierande hållning över tiden, kan man se ett visst mönster vad gäller grundsynen hos de olika högskolorna. Opera- högskolan och har sina ursprung i respektive kultur- institution. De betraktar fortfarande kulturinstitutionerna (opera och teater) som mer naturliga samarbetspartners än andra konstnärliga högskolor. Det finns ett uttalat behov att genomföra utbildningen i en avskild och intim miljö. Den egna personlighetsutvecklingen och övning- en är viktig. Eftersom utbildningen i stor utsträckning är inriktad på individens utveckling och färdighetsträning ser man inte något större behov av samarbete och samverkan med andra högskolor (med undantag för samarbete med Dramatiska institutets teateravdel- ning). Den utbildning som bedrivs inom , Kungl. och är också till viss eller ibland stor del yrkesut- bildning och färdighetsträning men man orienterar sig i större utsträck- ning mot den akademiska världen, betonar forskningens betydelse och dessutom har den nya tekniken en stor och växande betydelse för dessa högskolors utbildning och utveckling. Dessa tre högskolor har ett stort intresset för en samlokalisering eftersom man ser de framtida möjlighe- terna till samarbete, utveckling och gemensamma projekt. , som i grunden är positiv till ett gemensamt campus, betonar att högskolan inte är beredd att ingå i ett sådant om 40 6 Campusidén SOU 1998:10 dess framtida ställning som fristående högskola på något sätt riskeras. Oron för att den egna identiteten skall försvinna i ett campus delas av , och . Studentrepresentanterna från respektive högskola har inte alltid haft en inställning som överensstämt med ledningens och styrelsens inställ- ning. Generellt har inställningen hos studenterna varit mer positiv till ett campus, med de möjligheter ett sådant kan innebära, än vad som i vissa fall redovisats från ledningens sida. Studenterna från flera av högskolor- na har deklarerat ett stort intresse för att delta i samarbetsprojekt och i de andra konstnärliga högskolornas kurser, men har de påpekat att möjligheterna är ytterst begränsade på grund av den hårt schemaagda undervisningen som täcker . Samarbete och gemensamma projekt måste således planeras. De högskolor som enligt direktiven kan vara aktuella för en samlokali- sering är de sex konstnärliga högskolorna , , , Kungl. i , Operahög- skolan i samt i . Av redovisning- en ovan framgår att några av de nämnda högskolorna inte är intresserade av en samlokalisering till ett campus. Jag har dock tolkat mitt uppdrag så att förslaget skall omfatta samtliga sex högskolor. Självfallet går det att bygga ett campus med färre högskolor, men eftersom det finns så många kontaktytor mellan högskolorna blir de positiva effekterna av en samlokalisering mer framträdande ju fler högskolor som ingår i campus. Det sägs uttryckligen i direktiven att Kungl. inte skall ingå i en eventuell samlokalisering. Motivet för detta undantag är att fått nya och uppfräschade lokaler på . Om ett campus blir ett mer betydande konstnärligt kraftcentrum ju fler högskolor som samlokaliseras borde rimligen även ingå. Denna högskola har dessutom en med besläktad verksamhet och har delvis samma utbildning. Samma argument, som anförts beträf- fande undantag för , kan för övrigt också hävdas av t ex , som också har fått sina lokaler renoverade och som är helt tillfreds med sina nuvarande lokaler. Trots vad jag här har anfört kommer jag ändå, med hänsyn till direktiven, att föreslå att ett konstnär- ligt campus skall omfatta just de sex högskolor, som räknas upp i direk- tiven. Jag har viss förståelse för den uttalade rädslan för att förlora den egna identiteten och möjligen också en fruktan att den egna själv- bestämmanderätten kommer att naggas i kanten. Det måste därför vara