sou · GMB3113 · 1999-01-01 00:00:00 — En barnpsykiatrisk undersökning har gjorts på tre barn från i . Några artiklar har publicerats i fack- press. Utredningen gjordes på BUP i av barnpsykiatrikern . Barnen har tillsammans med sina föräldrar levt i ett destruktivt och slutet system. Föräldrarna har rättat sig efter normer som dikterats av gruppens andliga ledare. Denna har utsatt barnen för psykisk bestraffning och kränkande behandling i form av hot, botgö- ringar, förbud och inkonsekvens i förhållningsregler. Barnen har berö- vats sin integritet. I samtal med psykolog har de berättat om sin rädsla för ledaren. Undersökningen överensstämmer väl med vad intervjupersonerna återgav om de nämnda tvångsomhändertagna tolv barnens upplevelser, även om ännu grövre övergrepp tillkom i några av fallen. I enkätundersökningens material finns 9 tonåringar. Fler nämns, men bara i förbigående, till exempel "några tonåringar har vi tidigare haft kontakt med". Fyra tonåringars situation redovisas tydligt: Två flickor, båda vid behandlingstillfället , och två 15-åriga pojkar har ådragit sig svåra psykiska skador i respektive rörelse som man lämnat eller hjälpts ut ifrån. En del klinikchefer tog upp enkätens frågor på klinikchefsmöten och motsvarande. En av dessa rundfrågningar gjordes inom barn- och ungdomspsykiatrin i ett av landstingen, varvid följande aktuella fall framkom. Tonårig pojke som gått med i Hare . Tar avstånd från sina föräldrar. Förtvivlan och oro i familjen. Två minderåriga barn, barnmisshandelsärende, Livets Ord. Två barn mår dåligt, familjeproblem efter att mamman gått med i Jehovas Vittnen. Två flickor bröt sig loss från Förbedjare. Ett barn med inlärnings- och koncentrationssvårigheter. 186 Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser Utredning och behandling väsentligt försvårad på grund av att föräld- rarna tillhör Livets Ord. Tonårsflicka hoppar av Jehovas Vittnen plus ena föräldern. Familje- problem; flickan mår dåligt i samband med att ena föräldern är kvar i Jehovas Vittnen. Flicka med ätstörning från Livets Ord. Möjlig men ej säker koppling. Det har inte varit möjligt att följa upp dessa barn och tonåringar ytterligare och för att få en mer fullständig bild. Ett undantag har dock gjorts, nämligen beträffande 8 barn som behandlas i ett landsting inom psykiatrin. Uppföljningen gav följande bild (en del uppgifter har av sekretesskäl måst utgå): Från gruppen Familjen (före detta Barn) hoppade en familj av. För att undgå återvärvningsförsök, alternativt repressalier, var familjen tvungen att flytta. Barnen har blivit fysiskt misshandlade, "slagna ge- nom hand", sannolikt har incestuösa handlingar förekommit un- der ledares uppmuntran. Tecken på incest mellan syskon har konstate- rats, dock inga "bevis" i strängare bemärkelse. De 8 barnen har inte fått fira jul eller andra högtider, vilket nu orsakar stora svårigheter i den sociala återanpassningen. Konflikter med andra ungdomar i vardags- miljön är påtagliga. "Klimatet inom rörelsen är fanatiskt och intolerant. Orsakssambandet mellan rörelsen och barnens psykiska och sociala ohälsa är belagt", menar den behandlande läkaren. Psykiatrins resurser att ge adekvat vård och stöd till samtliga barn är otillräckliga. Behandlande läkare utgår från barnpsykiatrisk kunskap och erfarenhet men frånvaron av specifik kunskap om nyandliga rörel- ser, avhopparsymtom och krisbehandling i samband därmed upplevs som en brist. Samma läkare erinrar sig också ett tiotal andra ungdomar som ge- nom sina familjer tillhör Jehovas Vittnen. Ungdomarna mår dåligt. Lä- karen eftersträvar att få i gång familjeterapi i dessa fall. Det finns önskemål om att fler fakta från svenska fall bör presente- ras, vilket kräver en särskild barnstudie med uppföljning av enskilda fall och inventering av rapporter och studier som gjorts. Läkaren menar att det finns svenska erfarenheter från många kompetensområden och att dessa borde samlas för att ge en samlad kunskap till alla som stöter på denna typ av problem. Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser 187 4.5.6Jämförelse mellan enkät- och Enkäten redovisar 84 psykiatripatienter över riket och intervjuunder- sökningen 87 (från tre städer) personer . Det ger anledning att misstänka en faktisk överrepresentation av patienter med aktuell kris på urvalsorterna. kan man anta att det finns en underrapportering från landet i enkäten. Viss dubbelrapportering kan dock förekomma från de tre städerna. Olikheter finns även i bedömningarna om psykiatrins nuvarande re- surser; enkätsvaren är mer positiva till nuvarande resurser. Mest intressant är den stora samstämmigheten mellan materialen av- seende diagnos, behandling, önskvärda resurser, kopplingen mellan psykisk kris och nyandlig rörelse samt erfarenheterna av barn och ung- dom. 4.5.7Önskvärda resurser – intervjupersonernas och I intervju- respektive enkätundersökningen ställdes frågor om vilka resurser, utöver de befintliga, man bedömde skulle behövas för att bättre kunna ge vård och stöd åt utträdare ur nyandliga rörelser (under- förstått för att tackla icke tillgodosedda behov hos patienter/klienter) inom psykiatri och socialtjänst. Överensstämmelse mellan undersök- ningarna finns och därför redovisas här det sammanförda resultatet. Frågan om behövda resurser i enkätundersökningen har besvarats med synpunkter och förslag även av landsting som rapporterar noll fall. Utbildning och fortbildning dominerar helt. Kunskap efterlyses om ak- tuella rörelser, deras verksamhet och konsekvenser, medicinskt och samhälleligt. Specialistkunskap behövs om samband mellan psykiska sjukdomstillstånd och kriser för medlemmar i slutna grupper. Möjligheter att remittera till specialister på behandling upplevs som en behövd resurs liksom nätverk med externa kunskaps- och informa- tionscentra, inklusive frivilligorganisationerna. Bättre samordning framhålls, det gäller samordning av psykiatrins resurser med socialtjänst, teologisk expertis och – vilket nämns mycket frekvent – frivilligorganisationerna som stöder avhoppare. I svaren från intervjuundersökningen finns ett antal genomgående temata och konkreta förslag. Förslagen är mer utvecklade än enkätens men ligger inom samma område. De mest förekommande är: 188 Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser team, expertpanel, samordna den kompetens som finns läkare, MVC-BVC-personal, förskolepersonal, gymnasie- skolan, högskolan Det finns en professionellt förankrad bedömning att: -det finns behov som inte tillgodoses av vården hos berörda patienter/klienter och icke helt adekvata resurser inom psykiatri och socialtjänst, -ett antal konkreta förslag läggs fram om centrala, regionala och lo- kala resurs- och utbildningsförstärkningar. 4.5.8Särskilt problem i offentlig verksamhet med personal som är medlemmar i nyandlig rörelse Personal som arbetar inom offentlig verksamhet och har en egen tillhörighet till någon nyandlig rörelse har förekommit i psykiatrin, skolan och förskolan. Exempel som nämnts är bl.a. läkare, psykolog, skolkurator, förskollärare och personal som arbetar med nattvak på sjukhus. Problemet i sig är mycket svårlöst och blir än mer känsligt då en ar- betsgivare bedömer att åtgärder måste vidtas. Balansgången mellan arbetsrätten, åsikts- och religionsfriheten, läkaretiken och patienternas integritet och huvudmannens vårdansvar är delikat och ingen vägled- ning eller modell har utarbetats i . Intervjupersonerna har för sin del betonat patienternas rätt till tr ygg- het inom vården och arbetsgivarens ansvar beträffande personals lämp- lighet. I något enstaka fall inom psykiatrin har arbetsgivaren inskridit och omplacerat personal under hänvisning till lämplighetskriteriet. I en re- gion vill eller vågar avhoppare inte anlita de mottagningar eller sjukhus där rörelseansluten personal finns. Dessa patienter har ansett sig tvungna att åka långväga för att uppsöka vård. Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser 189 En psykiatrichef framhåller att "Det uppstår en oetisk situation när en läkare är medlem i en nyreligiös rörelse eller sekt och skall behandla en avhoppare, och kanske dennes familj, i kris. Arbetsgivaren (klinikchef, förvaltningsledning) kan inte undgå att påta sig ett ansvar i dessa lägen". Denna typ av konflikt i arbetssituationer, med anställda som tillhör nyandlig rörelse, har påtalats även i undersökningen av kyrkor och föreningar. Bland dessa, liksom från personal inom offentlig sektor, konstateras att riktlinjer på området saknas. 4.6Krisstöd i offentlig och enskild sektor Utöver de ovan redovisade undersökningarna har utredningen låtit genomföra en undersökning av befintliga krisstödsresurser vad gäller organisatoriska lösningar och vårdinnehåll. Avsikten med att studera ett antal krismottagningar har dels varit att inventera fältet för att se om också avhoppare från nyandliga rörelser ingår bland de målgrupper de olika verksamheterna arbetar med. Det har också varit ett sätt att få underlag till hur ett specialinriktat krisstöd skulle kunna utformas. Psykiatriska verksamheter med specialinriktat krisstöd har studerats och därtill några organisatoriska lösningar för specifika målgrupper som psykospatienter, personer som utsatts för traumatiska situationer genom våld och hot, suicidprevention/självmordsnära grupper, Cent- rum för Kriskunskap och Psykiatriska/psykologiska KrisLedningsgrup- per (PKL-grupperna). 4.6.1Avhoppare från nyreligiös rörelse och krisstöd Krisstöd för avhoppare i psykisk kris finns inte i en specifik organisa- tion. Några enstaka behandlingsenheter och individer har tillägnat sig kompetens på området. Andra individer i psykisk kris däremot har till- gång till stöd och behandling utformad utifrån problemsituation, diag- nos och vårdbehov. Några av dessa modeller för vård och stöd har stu- derats och analyserats i perspektiv av, till viss del, överförbara lös- ningar och som idéunderlag till ställningstaganden om förbättrat kris- stöd för avhoppare från nyreligiös rörelse. Behoven av stöd och behandling uppenbaras ofta på en psykiatrisk akutmottagning. Individen söker sällan hjälp förrän krisen är ett faktum och situationen ohanterlig. Psykiatrin är därför den instans som har störst erfarenhet av krissymtom hos avhoppare från nyreligiös rörelse. 190 Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser Kunskaper och erfarenheter finns självfallet även hos frivilligorga- nisationerna, som arbetar med stöd för avhoppare och deras anhöriga och bland en del teologer som anlitas och i på några or- ter. Samordning av dessa och andra kunskapsöar skulle öka effektivi- teten i det nuvarande och framtida krisstödet. Problembild och lösningar för avhoppare i kris från nya religiösa rö- relse omfattar emellertid även andra kompetensområden. Utveckling av ett förbättrat krisstöd bör därför komma till stånd såväl inom psykiatrin som utanför i avpsykiatriserande riktning. Andra kompetensområden utgörs av psykologi, socialt arbete, socio- nomers arbetsfält, samhällsvetenskap, religionsvetenskap, juridik, stöd- arbete i frivilligorganisationer, kyrkor och samfund. Psykiatrin är den instans som har störst erfarenhet av krissymtom hos avhoppare från nya religiösa rörelser. En modernisering av organisationerna och nyorientering av metoder pågår inom psykiatrin. Forsknings- och utvecklingsarbeten har gett pa- tienter nya möjligheter och mindre stigmatiserande behandlingsalterna- tiv i den öppna psykiatriska vården. De studerade krisstödsmodellerna har alla en större målgrupp än ande- len avhoppare i kris i befolkningen. Över 1 000 hotade eller misshand- lade kvinnor sökte hjälp vid Rikskvinnocentrum , psykos- patienterna i är cirka 250 stycken, brottsoffren är flera tusen varav några hundra behövde professionell hjälp, för att nämna några exempel . Krisstödsmodellerna karaktäriseras av en central funktion; ledning, samordning, forskning, utbildning och information och ett nät av psy- kiatriker, psykologer och kuratorer ute i landet, som träder in vid behov. Rikskvinnocentrum i och krismottagning på i är centrala enheter som inrättat en behand- lingsverksamhet. har ett nätverk med 160 psykologer spridda i riket, vilka träder i funktion då en person som utsatts för våld, hot och trauma i yrkeslivet behöver hjälp, under förutsättning att dennes arbetsgivare har tecknat en särskild försäkring. har en liknande modell. Nätverksstrategin finns således bakom flera av de organisatoriska modellerna. Kontaktpersonerna i nätverken är i regel psykiatrer, psy- kologer eller kuratorer med andra huvudarbetsuppgifter än det speci- fika krisstödet. Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser 191 Centrum i organisationen är oftast en mindre enhet med ett fåtal tjänster, stöd och vård ligger i periferin. Ett gemensamt drag är också den konsekventa satsningen på utbild- ning och fortbildning av nätverkens yrkesgrupper för att utveckla kun- skap och behandlingsmetoder och för att tillföra ny kunskap. Frivilligorganisationer finns som samarbetspartners exempelvis i fråga om brottsoffer, nämligen , , med 105 brottsofferjourer över riket. Beträffande hot och sexualiserat våld mot kvinnor finns 155 kvinnojourer i landet med två riksorganisa- tioner. Vad lär oss krisstödsmodellerna? Vårdinnehåll och metoder för krisbearbetning är av givna skäl beroende av vilka organisatoriska lösningar som väljs. Modellerna som beskrivs i det följande levererar inte något färdigt bemötande- eller vårdmönster att överföra till gruppen avhoppare i psykisk kris, men delar i processerna är tillämpbara. Slutsatser kan också dras vad gäller struktur och organisation för att överenstämma med denna grupps vårdbehov. Varaktigheten och kontinuiteten av krisstödet för den drabbade in- dividen är en gemensam faktor i modellerna, tillämpbar i ett förbättrat krisstöd för avhoppare. Familjeinriktning är en tillämpning som återfinns i vårdinnehållet i flera av modellerna, också den användbar i behandlingsarbetet för av- hoppare. Det kan också gälla gemensamma psykiska och praktiska problem som t.ex. verklighetsuppfattning, identitet, existentiella frågor och sociala frågor, juridik och terapeutiska strategier. Paralleller kan dras mellan ett tänkt nätverk med förbättrat krisstöd för avhoppare till de refererade modellernas nätverk med beredskap hos professionella behandlare att rycka in vid behov. De yrkesverk- samma i nätverket har andra huvudarbetsuppgifter och systemet är där- för inte särskilt kostnadsdrivande. Vårdinnehåll och tillämpningar kan således i delar vara överförbara men det handlar, som framgår, inte om att lägga ett kalkerblad över modellerna. Den religiösa eller existentiella dimensionen ställer också särskilda krav på tvärvetenskaplig kompetens. Frivilligorganisationerna FRI, och , är i någon mån motsvarigheter till nämnda brottsoffer- och kvinnojourer, ehuru mindre i volym. I de refererade modellerna har frivilligorganisationerna en viktig roll i olika strategier. 192 Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser Förslag till organisation för förbättrat krisstöd Ett förbättrat krisstöd för avhoppare i psykisk kris bör i sin orga- nisatoriska form kunna betjäna den drabbade personen snabbt och effektivt, vid behov ge adekvat behandling inom psykiatrin och socialt stöd i samarbete med . Kompetens för dialog i existen- tiella frågor skall kunna anlitas. Ett enligt den modell som skisserats (se kap. 4.2) skulle successivt kunna bygga upp en bred kompetens runt om i landet för stöd och eventuell vård för avhoppare som önskar få professionell hjälp. Befintliga krisstödsresurser inom psykiatri och socialtjänst samt frivilligorganisationer kan med ökade kunskaper om problemområdet bättre bemöta människor som lämnat en nyandlig rörelse. Följande modeller har studerats: Psykiatriska verksamheter med specialinriktat krisstöd för suicid, våld och trauman i några landsting (särskilda team) samt organisatoriska lösningar för specifika målgrupper, nämligen -i (prevention, utbildning, forskning/traumatisk kris m.fl. kunskapsområden) -Fallskärmsprojekt (för förstagångsvårdade patienter med diagnosen psykos i åldern , 19 lokala verksamheter spridda i landet) -Lokala fallskärmsenheter i , , och Skel- lefteå -PKL-grupperna med fokus på (Psy- kiatriska/psykologiska KrisLedningsgrupper vid större olyckor och katastrofer) -Rikskvinnocentrum i (sexualiserat våld mot kvinnor) -Brottsofferjourerna, , -Försäkringsbranschens krisstöd för våld- och hotutsatta inom yrkes- livet a.Skandias modell, krisscentrum på Sophiahemmet b.Trygg Hansas motsvarighet. Vidare har inom psykiatrin kontaktats vid enheterna i och . Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser 193 Några huvuddrag i de studerade krisstödsmodellerna;organisation, problemområde, målgruppens omfattning sorterar under Samhällsmedicin inom sjuk- vårdsorganisationen i . Man har ett regionalt ansvar som för hela . En- heten bygger vidare på erfarenhet och kunskap från krismottagningen vid men verksamheten är mer inriktad på prevention, utbildning och forskning. Det övergripande målet är att få till stånd ett förbättrat omhändertagande förmänniskor som utsatts för traumatise- rande händelser. Grundbemanningen är psykiater, psykolog, sju kgymnast och assi- stent samt tillfälligt anställda för olika projekt. I arbetslaget finns bl.a. personer med psykoterapi- och handledarutbildning, lång klinisk erfa- renhet, utbildningsvana och forskarkompetens. Centrumet verkar inom kunskapsområdena traumatisk kris, sorg, posttraumatiskt stressyndrom (PTSS). Man erbjuder psykologisk och social katastrofberedskap och suicidprevention samt egenreaktioner hos "hjälpare". Psykiatrisk och psykologisk konsultation och psykosomatik, speciellt kroppsliga uttryck för traumatisk stress, är andra arbetsom- råden. Centrumet sprider information om krisreaktioner och hur man bäst tar hand om krisdrabbade genom riktade informationsinsatser till primära vårdgivare, politiker och andra beslutsfattare. Via massmedia och särskilda informationsblad förmedlas information även till allmänheten. I ett bibliotek samlas aktuell litteratur inom området traumatisk stress. Förslag ges även till utbildningsmaterial, t.ex. filmer, artiklar och böcker. 194 Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser Centrumet genomför egna en- eller flerdagarsutbildningar samt kurser och seminarier inom samtliga kunskapsområden. Särskild tyngd har lagts vid personalstöd vid extrema händelser, t.ex. debriefing (psyko- logisk genomgång). Vidare deltar i upplägg- ning av övningar och genomför uppdragsutbildning. Andra utbildningar som centrumet deltar i är t.ex. läkarutbildning på grund- och specialistnivå, psykoterapi- och kontaktmannautbildningar, sjukgymnastutbildning, vidareutbildningar av olika yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården, , skolan, polisen och brandförsva- ret. Personalen arbetar även med konsultationer och handledning. bedriver forskning med syfte att öka kunska- pen om faktorer som påverkar krisförloppet i såväl positiv som negativ riktning. Forskningen är t.ex. inriktad på utveckling av nya metoder för stöd till såväl direkt drabbade som personal. Nya metoder för kun- skapsförmedling är ett ytterligare område. Inom psykiatrin är religiös bakgrund hos patienter inte ovanlig. Väster- botten har betecknats som ett "religiöst län". vid har inrättat ett antal specialteam för specifika målgrupper. är ett öppenvårdsteam som arbetar med patienter som utsatts för sexuell traumatisering. Konkret arbetar ASTA-teamet med personer med psykiska problem till följd av sexuella övergrepp i barndom och/eller vuxenålder. Teamet är en del av specialsektionen inom psy- kiatriska kliniken. Verksamheten startade och ambitionen är att ASTA-teamet skall utveckla ett nära samarbete med alla enheter inom psykiatrin. Målgrupp är företrädesvis kvinnor i ålder , tillhöran- de sjukvårdsområde. Personalgruppen består av arbetsterapeut, kurator, psykolog, sjuk- gymnast, sjuksköterska, överläkare. Inom psykiatrin vid har inrättats en intern s.k. debriefinggrupp, avsedd för personal inom vården som råkat ut för traumatiska händelser, dvs. självmord, allvarliga självmordsför- Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser 195 sök och övriga allvarliga incidenter på avdelning, behandlingscen- ter/behandlingshem och i öppenvård. Alla akutmottagningar har dess- utom beredskap för krisomhändertagande. Debriefinggruppen arbetar även med anhöriga. Personalgruppen består av en koordinator och cirka sju medarbetare, kuratorer, psykologer, skötare. 1996 gjorde debriefinggruppen 11 insatser, 1997 gjordes sju. Vid posttraumatiska stressyndrom är debriefingmetoden användbar, särskilt i akuta skeden. Snabb insats är viktig. Ett flyktingteam arbetar med flyktingars problem och behov. TIPS-teamet ingår i "fallskärmsprojektet", inriktat på människor som insjuknat i psykos. Teamet arbetar med krispers- pektiv. Cirka 2 000 vårdande behandlingar har utförts inom TIPS-tea- met . Mobilt team inrättades . Ett tidigare jourteam bildade det nya, mobila teamet. Teamet utgör en stödorganisation till akutmottag- ningen, ett slags "gate-keeper". Målet är att tidigare kunna skriva ut patienter med hjälp av akuta, tidiga insatser. PKL, Psykiatrisk/psykologisk KrisLedningsgrupp finns också vid . Psykiatrin i Skånelänet, Sydvästra delen () Krisstöd är inbyggt i den reguljära verksamheten. Strävan är att så långt möjligt undvika speciallösningar för olika målgrupper. Psykiatrins uppdrag är trefaldigt: Vissa specialresurser finns i Sydvästskåne, exempelvis: -enhet för posttraumatisk stress -nattpatrull, den s.k. "röda bilen" I psykiatriska verksamhet finns specialiseringar på vissa målgrupper och behov: 196 Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser Fyra basteam i öppenvård finns inom vuxenpsykiatrin och en sluten- vårdsavdelning, som fungerar i en slags konsultroll åt öppenvårdsverk- samheten. Ett tidigare jourteam utgör klinikens akutmottagning, integre- rad i de fyra basteamen. Öppenvårdsenheten Klockarberget ingår till del i Fallskärmsprojek- tet (nyinsjuknade i psykos). Vid denna enhet finns även en krisbehandlingsenhet för ungdomar , oavsett diagnos. Personalgruppen består av tio anställda. Klockarberget har dygnet-runt-vård. Det övergripande målet är att undvika långtidssjukdom. Alla invol- verade måste vara överens om behandlingen. Strategin är lägsta effek- tiva omhändertagandenivå. PKL är en förkortning för Psykologisk/psykiatrisk KatastrofLednings- grupp. Stora olyckor och katastrofer ställer speciella krav på hälso- och sjukvården inte bara beträffande medicinska insatser utan också vad gäller den psykologiska och sociala hjälpen. har genomfört en utbildning för nyckelpersoner från samtliga akutsjuk- hus i syfte att höja både medvetenhets- och kunskapsnivån. Den riktade sig till de personalgrupper som i händelse av en katastrof har att leda och organisera de psykologiska och sociala insatserna. Utbildningen av ledningsgrupper har visat sig vara en god investering och har gett spridningseffekt via ledningsgruppernas egna utbildningsinsatser. Grupperna finns inrättade i de flesta landsting och håller beredskap för att träda i funktion vid större olyckor och katastrofer. Inom landsting- ens hälso- och sjukvård finns också centrala medicinska katastrofkom- mittéer, i vilka oftast en representant från PKL-gruppen ingår. PKL-gruppen är en ledningsgrupp med medicinsk, social, psyko- logisk och psykiatrisk samt administrativ kompetens som till sitt förfo- gande har ett antal resurspersoner. Krisstöd för personer som lämnat nyandliga rörelser 197 PKL-grupperna förutsätts etablera samverkan med instanser utanför hälso- och sjukvården, exempelvis kommunala organ. har utfärdat ett allmänt råd om PKL-gruppens upp- gifter (Psykiskt och socialt omhändertagande vid stora olyckor och ka- tastrofer, Allmänna råd från 1991:2, reviderad ). Organisationsmodellen innebär att man på varje akutsjukhus bildar en ledningsgrupp med ansvar för psykologiska och sociala insatser vid större olyckor och katastrofer.