sou · GMB325d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Söder om en är det där emot sällsynt med orter eller områ- den som uppvisar en liknade arbetslöshetssitua tion. Men likväl finns de och vi finner dem näst intill uteslutande i storstädernas utsatta stadsdelar. Arbetslösheten i stor städernas utsatta stadsdelar varierar mellan av befolkningen i arbetsför ålder . Den högsta arbetslösheten finner vi i områden med extremt låga inkomster. Där ligger den genomsnittliga andelen arbetslösa på 11 pr ocent. En av dessa stadsdelar är Rosengår d i . Arbetslösheten varierar också mycket mellan de tre storstäderna. hade 5,8 pro- cent öppet arbetslösa vår en 1997, borg, och . och i har för visso lika hög arbetslöshet, men på en väsentlig punkt skiljer sig or terna åt, nämligen när det gäller sysselsättningsnivån. I var av den arbetsfö - ra befolkningen sysselsatta hösten , medan motsvarande andel i var . Den låga sysselsättningsnivån i de utsatta stadsdelarna kan dock inte enbart för av dagens bistra arbetsmarknadssituation. låg sysselsätt - ningsnivån osedvanligt lågt i jämför else med genomsnittet för stor - städerna och har fortsatt att sjunka kraftigt.3 Andelen sys- selsatta i de utsatta stadsdelarna var . var motsvarande andel , dvs. en minsk- ning . I övr iga stadsdelar har andelen sysselsatta endast minskat och låg på . Männen har en hög re sysselsättningsgrad än kvin- 2Vanligtvis anges arbetslöshet utifrån andelen arbetslösa a v arbetskraften. 3Andel sysselsatta av den arbetsför a befolkningen i åldern 16–, SCB, , specialbear- betning för Stor stadskommittén 20 Arbete och utbildning I genomsnitt var av männen sysselsatta i de utsatta stadsdelarna, medan av kvinnorna var sysselsatta. Männen har där emot drabbats av den stör sta relativa sysselsätt- ningsminskningen mellan åren 1985–1995. Sysselsättningssänk - ningen för männen v ar och för kvinnor na. Sysselsättningsnivån i var sysselsatta , medan motsvarande andel för hela r iket var . Ser man har antalet arbetslösa, inklusive de i arbetsmarknadspolitiska åtgär der blivit när- mare sex gånger fler i vissa stads- och kommundelar.4 I stadsdelar med extremt låga inkomster är dessutom långtidsarbetslösheten () hög – 7,5 pr ocent av befolkningen. Motsvarande andel i riket är . Långtidsarbetslösheten är sär skilt pro- blematisk av det skälet att sannolikheten för en långtidsarbetslös a tt skaffa sig ett arbete är betydligt mindre än för k orttidsinskrivna arbetslösa. Enligt Sta tistiska Centralbyrån var av de som var arbetslösa det oc kså , trots stor efterfrå- gan på arbetskraft vid den tidpunkten.5 Mönstr et blir ännu tydligare när de som var arbetslösa r espektive för värvsarbetade jämför s: av de som var arbetslösa då, var också utan arbete . Motsvarande andel bland de som hade arbete var . Få är med i a-kassan Skillnaden i sysselsättningsnivå är oc kså en indikation på hur väl de offentliga trygghetssystemen fungerar. I är det mer regel än undantag att arbetskraften är ansluten till arbetslöshetsför säkrings- systemet, medan det omvända förhållandet gäller i Rosengår d och i övr iga utsatta stadsdelar. visar i sin studie Sociala värden och olika sociala världar, att av de arbets- lösa i Rosengår d får sin för sörjning tr yggad via a-kassesystemet. Motsvarande andel för staden i sin helhet är 50 pr ocent. Stigendal visar vidare att av rosengårdsborna i arbetsför ålder står utanför den or dinarie arbetsmarknaden. Av dessa är av utländsk bakgrund. I hela är dr ygt av alla arbetslösa av utländsk bakgrund. Följande stadsdelar ing ick i granskningen: , och i stad samt och i kommun. Utesluten från arbetsmar knaden, Information om utbildning och Arbete och utbildning 21 Hög arbetslöshet b land ungdomar och småbarnsföräldr ar I vårt delbetänkande Att växa bland betong och kojor (SOU 1997:61) konstaterades att drygt en tredjedel av barnen i åldern 0–hade arbetslösa föräldr ar i de utsatta stadsdelarna. Sannolikheten att dessa barn kommer att få se sina föräldr ar gå till ett arbete under sin uppväxttid måste dessvär re betraktas som liten. Den genomsnittliga arbetslösheten inom ålder sgruppen 25–35 var i hela landet. För a tt få en inblick i ungdomarnas arbetsmarknadssituation kan en av AMS:s undersökning ar tjäna som underlag. Undersökning en omfattade samtliga ungdomar mellan 20–som var inskrivna vid arbetsför medlingen. Av dessa hade förgymnasial eller två-år ig gymnasieutbildning. Just denna grupp hade det särskilt besvärligt att få fotfäste på arbetsmar knaden. Det noterades också att denna grupp hamnar i en rundgång mellan perioder av öppen arbets - löshet oc h deltagande i åtgär der. Närmare en tredjedel av de ungdo- mar som deltog i åtgär der gjorde det vid två eller flera till- fällen. Nästan 40 pr ocent av de som hade lämnat arbetsför medling- en för sta återkom . g, professor vid på uni - versitet, har i en av sina senare studier punkterat en rad vanliga myter om långtidsarbetslösa – b land annat för eställningar om deras bristande rör lighet, passivitet och deras sämre kvalifikationer. Långtidsarbetslösa sök er i allmänhet fler arbeten än korttidsarbets- lösa. De har oc kså generellt bättre kvalifikationer än de korttidsar- betslösa. Der as anspråk vad det gäller lön oc h bostadsort avviker inte heller från andra grupper av arbetslösa. 6 Muntlig information av g vid SCB:s välfär dsseminarium om välfär d och ojämlikhet i 20-år s-perspektiv 1975–1995 samt Rapport angående socialbi- dragstagare åren 1990–1995, , Dnr 83/97. 22 Arbete och utbildning Utvecklingen av arbetslöshet och sysselsättning bland invandrare under 1990-talet7 Andelen invånare med utländsk bakgrund är hög i de utsa tta stads- delarna, därför har vi v alt att särskilt studera deras situation på arbetsmarknaden. Arbetslösheten b land invånare med utländsk bak- grund har öka t dramatiskt . Arbetslösheten b land utländska medborgare har öka t från år . Värst är situationen för de utomnor diska medborgarna. Det finns emellertid stora skillnader mellan olika invandrargrupper. Äv en bland arbetskraften som helhet har arbetslösheten öka t myck- et kraftigt , från till . Situationen är emellertid betydligt mer alarmerande än vad siff- rorna över arbetslösheten visar. av de utomnordis- ka medborgarna ingick ej i arbetskraften, dvs. de räknas inte med i statistiken över de arbetslösa. Bland de utomnordiska medborgarna har andelen sysselsatta sjunkit från ca två tr edjedelar till ca en tredjedel. Det var således av de i arbetsför ålder som hade job b , vilket kan jämför as för bef olkningen som hel- het. Äv en var sysselsättningsfrekvensen lägre bland utländ- ska medborgare, men skillnaden gentemot sysselsättningsfrekven- sen i befolkningen totalt var då inte sär skilt stor. De utländska med- borgarnas sysselsättningsfrekvens var me- dan sysselsättningsfrekvensen totalt var . Sysselsättnings- frekvensen har sjunkit trendmässigt även –80-talen bland utländska medborgare medan sysselsättningsfrekvensen ökade b land befolkningen som helhet. Nedgången är dock av en helt annan dimension. Andra generationens invandrare, föd da 1970, befinner sig i samma arbetsmarknadsläge som den ursprungliga svenska befolk- ningen i motsvarande ålder. Däremot är situationen för de som är föd da allvarligare.8 7När man belyser arbetsmarknadsituationen brukar man använda sig av en del begrepp. För st och främst ser man på hur mång a i en befolkning i arbetsför ålder som är med i arbetskr aften. Dessa består av de som antingen är ARBETSLÖSA eller har job b (SYSSELSATTA). De övr i- ga är ej med i arbetskraften ( EJ I ARBETSKRAFTEN). Skälen för a tt inte ingå i arbetskraf- ten kan vara många olika. Vanligt är t.ex. att man är studerande. De vanligaste begrep- pen vi brukar se på är andelen arbetslösa i arbetskr aften, den relativa arbetslösheten . I sep- tember var den relativa arbetslösheten 7,3 pr ocent. Ett annat bra sätt att belysa situa- tionen på arbetsmarknaden är att se på sysselsättningsfrekvensen. Då ser vi på andelen sys - selsatta i befolkningen. M.a.o. var av befolkningen i åldern 16–i arbete . 8Mångfald och ursprung, , 1997, s.94. Arbete och utbildning 23 Uttryckt på ett annat sätt kan man konstatera att det kraftiga sys- selsättningsfallet har medför t att sysselsättningsfre- kvensen för bef olkningen som helhet är lika hög som sys - selsättningsfrekvensen var bland de utländska medborgarna . För de utomnor diska medborgarna har sysselsättningsfallet innebu- rit att sysselsättningsfrekvensen halverats. Tabell 1: Arbetslöshet och sysselsättningsfrekvens. (procent av ak) (procent av bef) Kvinnorna har generellt lägre sysselsättningsfrekvens än männen. Stör st är skillnaden mellan de utomnordiska kvinnorna respektive männen. Enbart av de utomnordiska kvinnorna var sys- selsatta medan motsvarande andel bland männen var 42 pro- cent. Tabell 2: Arbetslöshet och sysselsättningsfrekvens, kvinnor. (procent av ak) (procent av bef) Tabell 3: Arbetslöshet och sysselsättningsfrekvens, män. (procent av ak) (procent av bef) 24 Arbete och utbildning Krisen på arbetsmarknaden drabbar de nytillträdande hårdast Orsaken till att de utländska medborgarna drabbats så hår t är inte bara att de i stör re utsträckning för lorat jobbet utan även att de överhuvud taget inte har kommit in på arbetsmarknaden. De som var i etableringsfasen på arbetsmarknaden då den djupa kri- sen kom har haft m ycket svårt att etablera sig. Äv en andra grupper i etableringsfasen som t.ex. ungdomar, har drab- bats hårt. Sysselsättningsfrekvensen bland ungdomar i åldern 16–har sjunkit från 66 pr ocent till . Generellt sett har även kraven på de arbetssökande öka t under 1990- talet. För öv er av de lediga platserna krävs utbildning och/eller erfarenhet. Den senaste invandringen har haft karaktären av flykting- och anknytningsinvandring, medan invandringen under främst 1960–70- talen i stor utsträckning var arbetskraftsinvandring. De tidigt anlän- da invandrarna har i stor utsträckning etablerat sig väl på den svens- ka arbetsmarknaden och för vissa g rupper av invandrare är utveck- lingen bättre än för bef olkningen som helhet. Situationen för de senare anlända invandrarna är helt annorlunda. Tabell 4 visar att de utländska medborgarna i arbetsför ålder har öka t med ca 30 000 personer –1996. Det är framför allt de utomnor diska medborgarna som har öka t i antal, med 50 000 personer . Det är inte identiska personer som efter som en del av de utländska med- borgarna har blivit svenska medborgare och en del utländs- ka medborgare har också flyttat från . I tabell 5 ser vi att sysselsättningen har minskat med ca 44 000 för de utomnordiska respektive ca 80 000 för de utländska medbor gar- na. Det är en kraftig minskning men motsvarar inte en halvering av antalet sysselsatta. Det för efaller tydligt att en stor del av minsk- ningen i den relativa sysselsättningsfrekvensen beror på att antalet utomnordiska medborgare har öka t och att de som kommit till under den senaste 5–perioden i liten utsträckning har lyckats komma in på den svenska arbetsmarknaden. Den kraftiga sysselsättningsnedgång en bland utländska medbor- gare kan således för såväl av att många utländska medborgare för lorat arbetet, som att de nytillkomna invandrarna inte har kommit in på arbetsmarknaden. Arbete och utbildning 25 Tabell 4: Antal personer i befolkningen 16–, tusentals personer. 622 ( 1997:h1) Källa: *avser 31/12 1989 Tabell 5: Antalet sysselsatta, tusentals personer. Tabell 6 Antalet arbetslösa, tusentals personer. Sysselsättningsgrad för olika nationaliteter Sysselsättningsgraden skiljer sig åt för olika na tionaliteter. Det är tydligt att sysselsättningen är låg b land de stora befolkningsgrupper- na som kommit och . Bland de 75 000 utländska medborgarna i arbetsför ålder från f .d. hade endast 14 000 arbete motsvarande en sysselsätt- ningsgrad på . Bland de utländska medborgarna från var sysselsättningsgraden . Bland de utländska medborgarna från var sysselsättningsgraden enbart (se tabell 7). För de utlandsföd da var sysselsättningsgraden något hög re. Denna grupp bestod av såväl de utländska medbor garna, som av de som bli- vit svenska medborgare, men är föd da i utlandet (samt ett litet antal svenska medborgare föd da i utlandet). Dessa har haft på sig att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. En hel del av dem kom till då sysselsättning en var hög i landet. 26 Arbete och utbildning Tabell 7: Sysselsättningsfrekvens bland utländska medborgare respek- tive utlandsfödda , Procent. Sammanfattningsvis måste konstateras att situationen för de utländ - ska medborgarna på arbetsmarknaden är avsevärt sämre än under tidigare decennier. Detta beror dels på den besvär liga arbets- marknadssituationen, dels på karaktären av invandringen . Sambandet mellan arbetslöshet och utbildningsnivå Arbetslöshet dr abbar i synnerhet unga människor med låg utbildning som ska debutera på arbetsmarknaden. Öv er hälften av alla arbetslö - sa personer är . Detta samband utkristalliseras mycket tydligt i de utsatta stadsdelarna, vars befolkning är både ung oc h låg- utbildad. Av tabell 8 framgår att arbetslösheten är mer än två oc h en halv gång hög re bland lågutbildade än b land högutbildade . var av de lågutbildade arbetslösa oc h en procent av de högutbildade . Högskoleutbildning är följaktlig en en förhållande vis god för säkring mot arbetslöshet. Utbildningsbakgrund och arbetslöshet för delat efter ålder, I procent av arbetskraften Förgymnasial (%) Gymnasium (%) Högsk ola andel (%) 16–19 år 20–24 år 35–44 år 45–54 år 55–64 år Arbete och utbildning 27 visar i en rapport att av de långtidsarbetslösa inte hade längre utbildning än tvåår igt gymnasium samt att stör re delen av denna grupp var koncentrerad till ett fåtal yrkessektorer: hälso- och sjukvård, handel samt hotell och restaurang.9 Fler går vidare... Utbildningsnivån i storstäderna har öka t mycket kraftigt under , såväl i de utsa tta stadsdelarna som i övr iga delar av storstäderna. Vår bearbetning av SBC:s ULF-material visar att andelen med minst tre års gymnasieutbildning i storstäderna har öka t från till , dvs. en ökning på 25 pr ocent. Andelen med högskoleutbild- ning ökade dub belt så mycket . hade en sådan utbildning och hade andelen öka t till . I de utsatta stadsdelarna ökade andelen med minst 3-år ig gymna- sieutbildning från . Andelen med minst 3-årig högskoleutbildning ökade från i dessa stadsdelar. I övr iga stadsdelar ökade motsvarande andel från till . Detta bety- der att det är två gång er vanligare med högskoleutbildning i storstä- dernas övr iga stadsdelar, än i de utsatta. En intressant aspekt i sam- manhanget är utbildningsnivån hos den del av befolkningen som har utländsk bakgrund. Generellt så är skillnader na i utbildningsnivå inte särskilt stora mellan utrikes och inrikes föd da. Däremot åter- finns betydande skillnader mellan olika grupper av utrikes föd da. För klaringen härtill bör sökas i g ruppernas olika sociala bakgrund och ålderssammansättning.10 Andelen med yrkesutbildning har också öka t avsevärt i samtliga storstadsstadsdelar –1995. I de utsatta stadsde- larna ökade andelen från 75 pr ocent år . I övr iga stadsdelar gick man från . men ännu fler skulle kunna gå vidare till högskolan En uppföljning av de som avslutade en linje i gymnasieskolan 1990/91 och som har påbörja t högskolestudier /94 publi- cerades i Utbildningsfakta nummer 5, 1995. När vi lyfter fram några 9 Efterfrågan på arbetskraft i sektorn hushållsnär a tjänster, rapport från , 1997. 10 Se bland annat I krusbärslandets storstäder, om invandrare i , borg och , , och , 1997, s. 28 Arbete och utbildning siffror framträder stora skillnader mellan kommuner, såväl i som i hela riket. Dessutom finns det skillnader mel- lan könen. Antal avgångna från g ymnasie- Andel som påbörjade hög- skolan 1990/91 totalt (%) Söder ortskommunerna (, , och Söder - tälje) har genomgående en läg re övergångsfrekvens till hög re utbild- ning både i förhållande till Stoc kholms län som till riket i sin helhet. Utbildningsnivån räc ker trots allt inte till! Som vi har visat är utbildningsnivån i de utsatta stadsdelarna jäm- förbar med g enomsnittet för r iket, men jämför vi med g enomsnittet för stor städerna så är skillnader na betydligt stör re. Den relativt hög a utbildningsnivån blir därför inte omedelbar t en konkurrensför del i och med att arbetsmarknaden i storstäderna generellt efterfrågar arbetskraft med hög utbildningsnivå. Vi kan troligen för vänta oss att utbildningsnivån inom den när - maste framtiden ökar högst väsentligt i stor städerna, mot bakgrund av att nästan alla ungdomar går på g ymnasiet, där flertalet utbildningsprogram kvalificerar till hög re studier. Situationen på arbetsmarknaden bidrar också till att allt fler ungdomar ställs inför valet att fortsätta på högsk olan efter gymnasiet eller arbetslöshet. påbörjar ca 25 pr ocent av ungdomarna sin universitetsutbildning , jämför t med för 7–. Däremot är det ytterst tveksamt om denna ljusa framtidsutsikt också kommer omfatta de utsatta stadsdelarna. Vår tveksamhet grundas på de erfarenheter vi presenterade i vårt tidigare delbetänkande Att växa bland betong och kojor (SOU 1997:61). Där kunde vi visa på en m ycket allvarlig utbildningssitua- tion. av eleverna i de utsatta stadsdelarna som slutade hade låga eller ofullständiga betyg. Motsvarande andel för stor städerna var . I de invand- rardominerade stadsdelarna slutade av eleverna Arbete och utbildning 29 med låga eller ofullständiga betyg. Skolor i de utsatta stadsdelarna har också generellt lägre medelbetyg än övr iga skolor i storstäderna. Från flera utsatta stadsdelar rapporteras om en allt stör re grupp ele- ver som går på det individuella programmet på gymnasieskolan. Detta är oroväckande med anledning av att dessa program inte kva- lificerar till hög re studier. Vi har i detta kapitel visat att arbetslösheten oc h sysselsättningsni- vån i storstädernas utsatta stadsdelar i hög g rad är jämförbar med den situation som råder i mång a norrländska glesbygdskommuner. I genomsnitt ligger den öppna arbetslösheten i dessa stadsdelar mel - lan , beroende på områdeska tegori, medan syssel- sättningsnivån ligger på . Likheterna till trots, så skiljer sig glesbygdens arbetsmarknadssi- tuation högst väsentligt från situa tionen i de utsatta stadsdelarna. I storstadsregionerna är sysselsättningsnivån som högst oc h möjlighe - ten att skaffa sig ett arbete som stör st. Men detta tycks inte påverka arbetslösheten i de utsa tta stadsdelarna positivt. En övervägande majoritet av de arbetslösa i dessa stadsdelar till - hör de g rupper som har drabbats hårdast av 1990-talets ekonomiska kris såsom utlandsföd da invånare, nyanlända flyktingar, ensamstå- ende kvinnor med barn, lågutbildade och ungdomar. När kraven på arbetsmarknaden skärptes , både vad gäller språk - färdigheter och kompetens, så slog detta ovillkorligt mot dessa grup- per. Mycket tyder också på a tt diskrimineringen av personer med utländsk bakgrund har öka t när förhållandena på arbetsmar knaden har för sämrats. Den kraftiga sysselsättningsminskningen bland utländska medborgare beror inte enbart på att de har för lorat sitt arbete i hög re utsträckning än andra grupper, utan också på a tt fler utländska medborgare har kommit till Svergie under den senaste 5–perioden. Få av de nytillkomna har lyckats ta sig in på den reguljära arbetsmarknaden. Ungdomar med låg utbildning har också haft uppenbara problem att komma in på arbetsmarknaden. Dessa gruppers svårigheter att gör a entré på arbetsmar knaden märks särskilt tydligt när man stude- rar andelen av de arbetslösa i de utsa tta stadsdelarna som är anslut- na till arbetslöshetsför säkringssystemet. Generellt är andelen för säk- rade lägre i storstäderna i jämför else med riket i övr igt, men i de utsatta stadsdelarna är motsvarande andel ännu lägre. 30 Arbete och utbildning SOU 1998:25 än av de arbetslösa för säkrade. De övr iga hänvisas ofta till socialbidrag för a tt klara sin för sörjning . Utbildningsnivån i de utsatta stadsdelarna har i likhet med övr iga stadsdelar i storstäderna öka t markant . av invånarna i de utsatta stadsdelarna har en gym- nasieutbildning, vilket är fler än . Äv en andelen högskoleutbildade har öka t i de utsatta stadsdelarna. Dock är det bara hälften så mång a som har en högskoleutbildning jämför t med övr iga stadsdelar. Vi befarar dock att den höjda utbildningsnivån inte blir den konkurrensför del som man skulle kunna för vänta sig. Storstädernas arbetsmarknad efterfrågar nämligen i allt hög re utsträckning arbetskraft med mycket goda utbildningsmeriter. Dessa krav kommer att öka än mer i fr amtiden. Mot bakgrund av detta är det med oro vi konstaterar att allt fler elever i de utsatta stadsdelar- na har avsevärt sämre studieresultat än andra elever i storstäderna. Hinner inte dessa elever i kapp sina generationskamrater kommer deras framtidsutsikter inte att te sig ljusa. Ekonomi och för sörjning 31 Ekonomi och för sörjning Segregation och fattigdom är ofta oskiljaktiga realiteter. Trots detta används ord som fattigdom och fattiga sparsamt när vi beskriver lev- nadsförhållandena i Sv erige. Fattig ersätts ofta med ord som ger en mer klinisk eller neutraliserad beskrivning, såsom resurssvag, lågin- komsttagare, marginaliserad eller socialt exkluderad. Men oavsett vilka ord vi använder så kvarstår faktum att fattig är den människa som tvingas till en oacceptabel låg levnadsstandard. Problemet är dock vad vi menar med tvingande och oacceptabel levnadsstan- dard. I används vanligtvis tre definioner för fattigdom: Disponibel inkomst under norm för existensmi- nimum. Ha svaga ekonomiska resurser; bristande kontantmarginal, svårig- heter att klara löpande utg ifter och låg materiell standard. Ha uppburit socialbidrag. bör man doc k vara för siktig med att oreflekterat dra likhetsteck- en mellan dessa definitioner och fattigdom. Personer med för mö - genhet, för etagare och hemmaboende ungdomar kan ha osedvanligt låga disponibla inkomster, men är nöd vändigtvis inte fattiga. Det är inte heller givet att socialbidragstagare är fattiga i den meningen att de har en årsinkomst under nivån för e xistensminimum Flertalet socialbidragstagare har nämligen inkomster som överstiger denna nivå. Skälet är a tt socialbidrag beviljas på flera olika grunder. För det för sta beviljas socialbidrag mot bakgrund av individens månads- inkomst och inte hennes årsinkomst. För det andr a söker de flesta socialbidrag när de har högst tillfällig a ekonomiska problem.11 I följande ka pitel ska vi kartlägga fattigdomens utbredning i stor- städerna och i deras utsatta stadsdelar. Det gör vi b l.a. genom att stu- dera inkomstutvecklingen, socialbidragsberoendet, hushåll med svaga ekonomiska resurser och låg materiell standard. 11 Se Social rapport , , s. 73 ff. 32 Ekonomi och för sörjning Inkomstklyftan ökar i storstäderna Storstadsbefolkningens arbetsinkomster har utvecklats mycket olika . I de utsatta stadsdelarna ökade arbetsin - komsterna i fasta priser med i genomsnitt –1995, medan inkomsterna i övr iga stadsdelar ökade med 10,4 procent.12 Det visar den bearbetning som har gjort av undersökning ar av levnadsförhål - landena (). Arbetsinkomsten i de utsatta stadsdelarna var åren 1994–95 i genomsnitt . I övr iga storstads- stadsdelar låg den genomsnittliga inkomsten eller hög re, dvs. Inkomstskillnaden mel- lan de respektive stadsdelstyperna, omräknat i fasta priser var min- dre än . Det skilde endast mellan de olika områdestyperna detta år. I en nyligen gjord undersökning av arbetsinkomsterna i län, som genomför de på Dagens Nyheters uppdrag, visar att den genomsnitt- liga arbetsinkomsten var i tio av länets mest utsatta stadsdelar.13 Vidare framkom att arbetsinkomsterna i dessa stadsdelar minskade med mellan åren 1991–1995. Den genomsnittliga arbetsinkomsten i länet var 1995.