sou · GMB31 · 1999-01-01 00:00:00 — I frånvaro av en motverkande regel kan ett före- tag i en koncern, A, sälja en fastighet till en annat koncernföretag, B, som sedan överlåter köpet till ett dotterföretag, C. Eftersom regeln om transportköp medför att skatt inte tas ut på B:s förvärv, kan fastigheten, "förpackad i C och B", säljas externt utan beskattning. Transportköps- regeln bör därför inte gälla om 1.förvärvaren vid det första köpet är en juridisk person, 2.det första köpet har skett från en juridisk person som ingår i samma koncern som förvärvaren och 3.förvärvaren vid det senare köpet är en juridisk person som är moderföretag eller dotterföretag till förvärvaren vid det första köpet. I likhet med vad som gäller enligt koncernregeln för aktier och andra andelar i företag bör moderföretaget i koncernen vara ett svenskt aktiebolag, en svensk ekonomisk förening, en svensk sparbank eller ett svenskt ömsesidigt skadeförsäkringsföretag. Vidare bör – också i överensstämmelse med koncernregeln – överlåtaren inte få ingå i en annan koncern än den i vilken förvärvaren ingår. I många dubbelbeskattningsavtal omfattar de bestämmelser som förbjuder vissa slag av diskriminering även stämpelskatten. Det innebär att den omständigheten att moderföretaget i en koncern är hemma- hörande i ett annat land i vissa fall inte hindrar att uppskovsregeln är tillämplig. Aktualiseras fråga om tillämpning av ett dubbelbeskatt- ningsavtal i ett stämpelskatteärende, kan inskrivningsmyndighten ha 278 3T¤MPELSKATT F¶R F¶RV¤RV AV FAST EGENDOM anledning att, eventuellt genom förmedling av , inhämta yttrande från . Som framgår i det föregående föreslår utredningen att stämpelskatt, för vilken uppskov erhållits, skall betalas om koncernförhållandet mellan överlåtaren och förvärvaren upphör eller om överlåtaren eller förvärva- ren upplöses genom likvidation. En bestämmelse om att överlåtaren och förvärvaren är skyldiga att lämna uppgift till inskrivningsmyndig- heten om sådan omständighet bör tas in i stämpelskattelagen. Uppgifts- skyldigheten bör vara straffsanktionerad. Lämnas inte uppgift uppsåt- ligen eller av oaktsamhet, bör dömas till böter eller fängelse högst . Förslaget om uppskov torde motivera vissa administrativa före- skrifter i förordningen (1984:406) om stämpelskatt vid inskrivnings- myndigheter. Utredningen lämnar inte förslag till sådana föreskrifter. Ett optionslån är ett lån som upptagits av ett aktiebolag och där skuldebreven är förenade med rätt till nyteckning eller köp av aktie. Villkoren kan utformas så att bolaget vid emissionen erhåller det nomi- nella värdet av lånet trots att räntan understiger marknadsräntan för ett lån av det aktuella slaget. Skillnaden mellan det nominella värdet och marknadsvärdet av lånedelen, den s.k. kapitalrabatten, motsvaras av värdet på optionsrätten. Enligt 2 § 9 mom. åttonde stycket SIL har bo- laget inte rätt till avdrag för kapitalrabatten. Den nämnda bestämmelsen infördes på förslag i prop. 1984/85:193 som beskattningen av konvertibla skuldebrev och optionsrätter m.m. i huvudsak fick sin nuvarande utformning. I propositionen anförs att det finns visst fog för synsättet att kapital- rabatten är ett slags räntekompensation till långivaren och att den därför borde vara avdragsgill för det bolag som tar upp lånet. Av tre skäl stannade det föredragande statsrådet ändå för uppfattningen att avdrag inte borde medges. För det första anfördes att de företag som emitterat optionslån redo- visat hela det nominella beloppet av lånet som skuld, varför underkur- sen inte avspeglas i räkenskaperna. Enligt föredragandens uppfattning var det inte motiverat att skapa en avdragsregel som medför en skillnad mellan redovisningen och den skattemässiga behandlingen. För det andra stod det inte helt klart hur långivarna skulle komma att beskattas för värdestegringen på skuldebreven. Det var därför inte heller klart hur det låntagande bolagets beskattning borde utformas. För det tredje gjordes en jämförelse med konverteringslån. Det an- fördes att en uppdelning av emissionspriset i en lånedel och en till- skottsdel inte tillämpades vid sådana lån och att man därför borde utgå från att det vid emission av konverteringslån inte kan uppstå någon av- 280 –VRIGA FR¥GOR Om kapitalrabatten på optionslån blev avdrags- gill, skulle konverteringslånen missgynnas. Det har efter lagstiftningen i en rekommendation av Redovisnings- rådet klarlagts hur redovisningen av konverteringslån och optionslån bör gå till hos det låntagande företaget (RR 3). Enligt rekommenda- tionen skall kapitalrabatten föras till reservfonden som överkurs på de aktier som kan komma att utfärdas . Låneskulden skall uppräknas succesivt under lånets löptid. Vidare räknas nu värdestegring på lånefordringen i ett optionslån som inkomst av kapital för fysiska personer och som inkomst av näringsverksamhet för aktiebolag m.fl. Utredningen gör följande bedömning. Kapitalrabatten är en kostnad för upptagande av lån. Den omstän- digheten att en långivare som han lämnar lånet gör ett till- skott till bolaget mot att han erhåller optionsrätten gör ingen skillnad. De hinder mot avdragsrätt som förelåg vid lagstiftning är borta . Bestämmelsen i 2 § 9 mom. åttonde stycket SIL om att avdrag inte medges för kapitalrabatt på optionslån bör därför tas bort. 14.2Utdelning på andel i förvaltnings- eller investmentföretag Enligt 7 kap. 8 mom. fjärde stycket SIL är inte utdelning på aktie eller annan andel i förvaltningsföretag eller investmentföretag skattefri om företaget äger mer än enstaka andelar på vilka utdelning skulle ha varit skattepliktig om andelarna hade ägts direkt av det företag som äger andelen i förvaltnings- eller investmentföretaget ( F¶RBJUDEN ANDEL). nämnda stycket bör justeras så att bestämmelsen omfattar även fallet att förvaltnings- eller investmentföretaget indirekt äger förbjudna andelar genom ett eller flera andra förvaltnings- eller investmentföretag. I en skrivelse har föreslagit en ändring i 2 § 4 mom. SIL avseende den skattemässiga behandlingen av tillgångar som genom fusion skiftar karaktär från omsättnings- till an- –VRIGA FR¥GOR 281 Regeringen beslutade att överlämna framställningen till utredningen (Fi96/2731). Utredningens förslag till reglering vid fusioner innebär att det över- tagande företaget inträder i det överlåtande företagets skattemässiga situation för fusionen. Av kontinuiteten följer att den skattemässiga karaktären av de överlåtna tillgångarna hos det över- låtande företaget bibehålls hos det övertagande företaget (avsnitt 6.2.3). Med hänsyn härtill behövs inte den av föreslagna regleringen. I 3 § 8 mom. SIL finns bestämmelser som gör det möjligt att ombilda en ekonomisk förening till aktiebolag utan att det uppkommer några omedelbara skattekonsekvenser. En ombildning sker genom att en ekonomisk förening överför sina tillgångar och skulder till ett aktie- bolag varefter föreningen upplöses. I en skrivelse har hemställt om att 3 § 8 mom. SIL ändras på så sätt att även ömsesidiga för- säkringsbolag omfattas av bestämmelsen. Regeringen beslutade att överlämna framställningen till utredningen (Fi 96/4493). Det pågår en översyn av de närings- och bolagsrätts- liga reglerna för försäkringsbolag på grundval av det slutbetänkande som lämnats av . Betänkandet Försäkringsrörel- se i förändring 3 (SOU 1995:87) innehåller förslag till omfattande för- ändringar i fråga om bl.a. vinstutdelning från livförsäkringsföretag. Förslagen bereds nu inom med sikte på en proposition . I avvaktan på den kommande lagstiftningen bör någon ändring av 3 § 8 mom. SIL inte genomföras. I 2 kap. 17 § fjärde stycket lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter (LSK) finns en bestämmelse om skyldighet att lämna uppgifter i självdeklaration för den som avyttrat andelar genom ett internationellt andelsbyte. Med hänsyn till att bestämmelserna om internationella andelsbyten föreslås ersättas av bestämmelser i andels- byteslagen om andelsbyten bör 2 kap. 17 § fjärde stycket LSK om- arbetas. Stycket bör utformas så att det framgår att uppgifts- skyldigheten omfattar inte endast den som avyttrat andelen utan även 282 –VRIGA FR¥GOR den som inträtt i säljarens skattemässiga situation såvitt avser uppskovsbelopp, t.ex. på grund av efterföljande underprisöverlåtelse. Det behövs också en bestämmelse om uppgiftsskyldighet för den som avyttrat andelar genom en koncernintern överlåtelse. Be- stämmelsen bör tas in i en ny paragraf i 2 kap. LSK, 19 a §. Något skäl att undanta andelsbyten från den kontrolluppgiftsskyl- dighet som föreligger enligt 3 kap. 32 c § LSK föreligger inte. Utredningens lagförslag föreslås träda i kraft . Med denna utgångspunkt bör underprislagen, andelsbyteslagen och fusions- lagen tillämpas på överlåtelser, avyttringar resp. förfaranden som görs eller genomförs den dagen eller . I övrigt hänvisas till be- stämmelserna om ikraftträdande i lagförslagen. 15Statsfinansiella effekter och finansiering 15.1.1Begränsningen av skatteplikten för vinster på näringsbetingade andelar Det empiriska underlaget för en bedömning av effekterna av förslaget är starkt begränsat. I tabellen redovisas skattemässiga och bokförings- mässiga reavinster på aktier vid taxeringarna 1995-1997. 3KATTEM¤SSIGA OCH BOKF¶RINGSM¤SSIGA REAVINSTER OCH REAF¶RLUSTER P¥ AKTIER VID TAXERINGARNA ,¶PANDE PRISER MDKR. Skattepliktig vinst på kapitalplaceringsaktier och Skattemässig förlust på kapitalplaceringsaktier Skattemässig förlust på näringsbetingade aktier Bokföringsmässig vinst på aktier Bokföringsmässig förlust på aktier Vid taxering var av reavinster på aktier skattepliktiga och reaförluster endast avdragsgilla till . I tabellen har för jämförelsen mellan åren tagits upp hela reavinsten, dvs. två gånger det belopp som togs upp till beskattning vid taxering. Vid taxering beskattades endast halva beloppet av reavinster på aktier och andra andelar. Det jämfört med talen års taxeringar höga talet för vinster vid taxering torde i huvud- sak ha sin förklaring i det incitament att realisera vinster det året som den begränsade skatteplikten medförde. Det relativt sett höga talet för förluster samma taxeringsår kan åtminstone delvis bero på att företagen passade på att realisera reaförluster . I fråga om företag med brutna räkenskapsår kan detta ha påverkat utfallet taxering. Det relativt sett höga talet för förluster vid taxering 284 3TATSFINANSIELLA EFFEKTER OCH FINANSIERING kan bero på att företagen realiserade förluster på andelar i dotterföretag genom att avyttra dem till utländska koncernföretag (denna möjlighet stoppades per årsskiftet 1996/97). En svaghet i detta material är att det inte går att urskilja vad som är vinst på kapitalplaceringsandelar och på näringsbetingade andelar. Nettosummorna för näringsbetingade andelar är således lägre än de som redovisas i tabellen, ovisst dock hur mycket. En annan svaghet är att materialet bara täcker . Dessutom förelåg delvis speciella för- hållanden. Vidare är skillnaderna mellan skattemässiga och bokförings- mässiga resultat svåra att förklara. Sammantaget är det svårt att dra generella slutsatser av materialet. Utredningen har även försökt få ett grepp om de långsiktiga genom- snittliga vinsterna på näringsbetingade andelar genom en teoretisk an- sats. Denna går ut på att man utifrån antaganden om genomsnittlig årlig värdeökning på näringsbetingade andelar och omsättningshastighet be- räknar årliga realiserade vinster. I fråga om andelar i helägda dotterföretag torde man kunna utgå från att inför en försäljning utdelningsbara vinstmedel mer eller mindre regelmässigt delas ut om det behövs för att skattepliktig reavinst inte skall uppkomma. I huvudsak torde detsamma gälla beträffande delägda dotterföretag. Vad gäller intresseföretag torde det avyttrande företaget däremot i allmänhet inte disponera över intresseföretagets utdelnings- beslut (med intresseföretag avses här andra företag än dotterföretag i vilka aktieinnehavet är näringsbetingat). Utredningen har för de 20 största börsnoterade verkstadsföretagen undersökt hur anläggnings- andelar fördelar sig mellan andelar i dotterföretag och övriga andelar. Av anläggningsandelarna utgjorde andelar i dotterföretag. Med hänsyn härtill utgår utredningen från att det endast i begränsad ut- sträckning förekommer att vinster på näringsbetingade andelar beror på att det avyttrade företaget har fonderade vinstmedel. Utredningen gör således antagandet att vinster på näringsbetingade andelar i allt väsentligt beror på att det i de avyttrade företagen finns upparbetade men orealiserade värden. Det är vanskligt att uppskatta hur snabbt dessa växer. Utredningen gör antagandet att de växer . Även när det gäller att uppskatta den nuvarande storleken av värde- basen – dvs. marknadsvärdet på näringsbetingade aktier – föreligger svårigheter. Det bokförda värdet på koncernaktier (aktier i dotterföre- tag) i icke-finansiella företag uppgick till 537 mdkr priser.1 För finansiella företag uppgick det bokförda värdet på koncern- 1 , 1996: Företagen 1994. Uppgifterna är uppräknade med konsumentprisindex. 3TATSFINANSIELLA EFFEKTER OCH FINANSIERING 285 aktier till 58 mdkr priser. 2 Sammantaget uppgick det bokförda värdet på koncernaktier till 595 mdkr priser. Värdet innefattar viss dubbelräkning. Å andra sidan är rimligtvis marknadsvärdena betydligt högre än de bokförda värdena. Vidare om- fattas inte andra näringsbetingade aktier än koncernaktier (vilka i huvudsak motsvarar aktier i dotterföretag). Med hänsyn till det anförda gör utredningen antagandet att värdebasen är 800 mdkr. Det sista antagande som behöver göras gäller omsättningshastighe- ten på näringsbetingade andelar. Även i detta hänseende råder stor osäkerhet. Utredningen antar att andelar i dotterföretag innehas och andelar i intresseföretag . 3KATTEPLIKTIGA REAVINSTER F¶R OLIKA ANTAGANDEN OM V¤RDETILLV¤XT I BOLAGEN 'ENOMSNITTLIG INNEHAVSTID P¥ AKTIER I DOTTERBOLAG ¥R OCH P¥ AKTIER I INTRESSEBOLAG ¥R )NG¥ENDE V¤RDE P¥ DOTTER OCH INTRESSEBOLAGSAKTIER Som illustreras i figuren leder de gjorda antagandena till resultatet att de genomsnittliga reavinsterna på näringsbetingade andelar är 15,42 mdkr (BRUTTOBASEN; jfr APPENDIX till detta kap.). redovisas även reavinsterna vid vissa alternativa antaganden om värdetillväxt. Bruttobasen torde emellertid inte helt återspegla de faktiska rea- vinsterna. Skälet för detta är att förfaranden som framgår av följande 2 , 1996: . Uppgifterna är uppräknade med konsumentprisindex. 286 3TATSFINANSIELLA EFFEKTER OCH FINANSIERING exempel är möjliga ( KVITTNINGSF¶RFARANDEN). Ett moderföretag, M, öns- kar sälja ett dotterföretag, A, eller snarare verksamheten i detta. I verk- samheten finns övervärden på 100. Säljs A uppkommer därför reavinst. För att undvika reavinstbeskattning överlåts verksamheten i A till ett annat företag i koncernen, B, till skattemässiga värden. B har förlorat 100 på sin verksamhet. B:s verksamhet överlåts för skattemässiga vär- den till ett tredje koncernföretag. Härefter säljs B externt. Någon vinst att beskatta uppkommer inte. Man har utnyttjat att B på grund av sina förluster hade ett högre anskaffningsvärde än vad som svarade mot värdet av företaget. Som framgår i kap. 4 anser utredningen att kvitt- ningsförfaranden bör godtas. Kvittningsförfaranden är möjliga om det inom koncernen finns före- tag som har realiserat förluster som inte täckts med mottagna koncern- bidrag eller företag som har orealiserade förluster, t.ex. på grund av värdenedgång av fastigheter. En annan möjlighet är att verksamheten i ett företag som har förvärvats med upparbetade värden har förts över till skattemässiga värden till ett annat företag. Det är svårt att ha någon välgrundad uppfattning om i vilken utsträckning kvittningsförfaranden långsiktigt påverkar bruttobasen. Utredningen gör antagandet att bruttobasen minskar . Av basen återstår då 10,80 mdkr. En annan typ av förfaranden som kan nedbringa skattebasen – F¶R PACKNINGSF¶RFARANDEN, jfr kap. 9 – utnyttjar koncernregeln i 2 § 4 mom. tionde stycket SIL. Förpackningsförfaranden stoppas genom utred- ningens förslag. Fråga har uppkommit om det skattebortfall som hindras genom detta bör räknas som statsfinansiell intäkt. Den förfarandevariant som förekom i det förhandsbesked som nämns i kap. 9 blev möjlig först genom lagstiftning (prop. 1996/97:18), genom vilken samtidig tillämp- ning av koncernregeln och strukturregeln i 27 § 4 mom. Den enligt utredningens uppfattning uppenbara risken för att lagen (1995:575) mot skatteflykt skulle vara tillämplig torde innan förhands- beskedet blev känt ha verkat återhållande på aktörerna i fråga om såväl den varianten som andra varianter. I den mån förpackningsförfaranden är mer utbredda kan utnyttjandet antas ha tagit fart först därefter. Förpackningsförfaranden torde därför inte ha påverkat de prognoser som ligger till grund för statsbudgeten för i nämnvärd utsträckning. Det skattebortfall som förhindras bör därför inte räknas som intäkt. Saken kan också uttryckas så att den omständigheten att en lucka i systemet visar sig och stängs inte medför att en statsfinansiell intäkt uppkommer. Sammanfattningsvis uppskattar utredningen kostnaden för förslaget om begränsning av reavinstbeskattningen på näringsbetingade andelar till (0,14*10,80=) 1,51 mdkr. 3TATSFINANSIELLA EFFEKTER OCH FINANSIERING 287 Förslaget i kap. 2 om V¤RDE¶VERF¶RINGAR innebär en precisering av gällande rätt och torde inte medföra intäkter eller kostnader. Förslagen i kap. 4 samt 6–7 om UNDERPRIS¶VERL¥TELSER, FUSIONER och FISSIONER samt VERKSAMHETS¶VERL¥TELSER innebär en viss utvidgning av området för omstruktureringar som kan göras utan omedelbara skatte- konsekvenser. Å andra sidan torde företagen endast i begränsad ut- sträckning ha genomfört förfaranden av detta slag som utlöser beskatt- ning. Förslagen får antas medföra en viss kostnad som inte kan närmare anges. Förslaget i avsnitt 4.2.2.2, under d, om bortagande av den REGEL, som gäller vid reavinstbeskattningen när en juridisk person avyttrar en fastighet, medför en viss intäkt som inte närmare kan anges. Förslagen i kap. 5 om ANDELSBYTEN medför en viss kostnad som inte kan närmare anges främst genom att aktiva delägare i fåmansföretag får möjlighet att avyttra andelar genom ett andelsbyte. Förslaget i kap. 8 om F¶RLUSTREGELN innebär en viss kostnad avseende avyttring av reavinstegendom till utländska koncernföretag som inte kan närmare anges. Förslaget i kap. 9 om att DISPENSREGELN I g A MOM 3), skall tas bort medför en viss intäkt som inte närmare kan anges. Förslagen i kap. 10 rörande ,EX !3%! innebär en viss utvidgning av möjligheterna att dela ut dotterföretag utan omedelbara skattekonse- kvenser. Det saknas emellertid skäl för att anta att detta kommer att på- verka den totala volymen av kontantutdelningar från bolagssektorn. Möjligen genomförs vissa utdelningar av dotterbolag som medför beskattning. Till den del det förhåller sig så medför förslagen en kost- nad. Det har i ett par kända fall förekommit att investmentföretag ändrat karaktär, vilket medfört beskattning på grund av avskattningsregeln. huvudsak torde dock den gällande avskattningsregeln ha fungerat som en stoppregel. Förslagen i kap. 12 om AVSKATTNINGSREGELN F¶R INVESTMENTF¶RETAG får antas medföra en viss kostnad som inte kan 3T¤MPELSKATTEN på koncerninterna fastighetsöverlåtelser torde i be- tydande utsträckning ha motverkat sådana överlåtelser. Förslaget röran- de stämpelskatten får emellertid ändå antas medföra en viss kostnad som inte kan närmare anges. Förslaget avseende OPTIONSL¥N kan leda till en viss omfördelning av typen av företagslån men torde inte medföra några kostnader. 288 3TATSFINANSIELLA EFFEKTER OCH FINANSIERING Den ADMINISTRATIVA KOSTNADEN för utredningens förslag har av Riks- skatteverket uppskattats till en engångskostnad på för system- utvecklning o.d. samt årliga driftkostnader på . Utredningen uppskattar den sammanlagda kostnaden för de poster som tagits upp i detta avsnitt till 0,1–0,2 mdkr. Av direktiven följer att utredningens förslag skall finansieras inom bolagssektorn. Enligt utredningens uppfattning bör finansieringen ske genom så generella åtgärder som möjligt. Vad som då står till buds är en höjning av bolagsskattesatsen, , eller en sänkning av satsen för avsättning till periodiseringsfonder, . I statsbudgeten för beräknas bolagens inkomst av närings- verksamhet till 159 mdkr. Det innebär att varje procentenhet bolags- skattesats är värd 1,59 mdkr. Varje procentenhets minskning av satsen för avsättning till periodiseringsfond ökar skatteintäkterna med 0,17 mdkr. I avsnitt 15.1 har kostnaden för utredningens förslag uppskattats till sammanlagt 1,61–1,71 mdkr. Som framgår i det nämnda avsnittet är det här fråga om en uppskattning som är behäftad med mycket stor osäker- het. Utredningen anser emellertid att det är rimligt att utgå från att finansieringsbehovet är 1,6 mdkr. Detta kan täckas genom en ökning av bolagsskattesatsen med en procentenhet till eller en halvering av satsen för juridiska personers avsättning till periodiseringsfond till Utredningens uppfattning är att system med låg skattesats utan re- serveringar är att föredra framför ett system med samma skatteuttag men med reserveringar och en högre skattesats. Denna uppfattning ligger i linje med den omläggning av företagsbeskattningen som skedde genom skattereform. Mot bakgrund härav är det enligt utred- ningens uppfattning bättre att för juridiska personer sänka satsen för avsättning till periodiseringsfonder än att höja bolagsskattesatsen. Visserligen förloras en del av periodiseringsfondernas funktion av in- strument för förlustutjämning bakåt. Det är emellertid oklart hur bety- delsefull denna funktion är. Skulle det anses att det är viktigt med för- lustutjämning bakåt, bör övervägas att helt avskaffa periodiseringsfon- derna och införa en direkt möjlighet att kvitta en förlust mot en vinst (jfr SOU 1992:67). Utredningen lämnar inte något lagförslag i finansieringsfrågan. 3TATSFINANSIELLA EFFEKTER OCH FINANSIERING 289 Appendix till kap. 15 (ALVERING AV BESKATTNING AV REAVINSTER I BOLAGSSEKTORN Utredningen har i sitt tidigare arbete använt en teoretisk ansats för att ta fram GENOMSNITTLIGA årliga reavinster. Den genomsnittliga årliga reavinsten är en approximation av den VARAKTIGA nettoeffekten av en ändring i beskattningen av reavinster. Den teoretiska ansatsen kan inte förutse ändringarna i statens inkomster på kort sikt. Ur skattestatistiken går inte att läsa vilken typ av aktier som avses, näringsbetingade aktier eller kapitalplaceringsaktier. Skillnaden mellan de två är viktig eftersom utredningens förslag endast gäller närings- betingade aktier. I SCB:s finansstatistik för icke-finansiella företag och i statistiken för försäkringsbolag och banker görs skillnad mellan anläggningsaktier som är koncernaktier och övriga anläggningsaktier. I statistiken används den civilrättsliga koncerndefinitionen, av rösterna eller liknande. Det är en snävare definition än den skatte- mässiga näringsbetingade aktier som i huvudsak avser aktier av rösterna eller mera. Koncernaktier är dock den bästa approximation till näringsbetingade aktier som finns i svensk statistik. De anläggningstillgångar som är aktier har undersökts för ett urval bestående av de 20 största börsnoterade verkstadsföretagen. Anlägg- ningsaktierna i dessa bolag utgörs till av dotterbolagsaktier. Dessa omsätts mycket sällan. Ett antagande om realisation efter görs (T D=50). Den genomsnittliga innehavstiden för aktier i intressebolag antas uppgå till (T I=15). Värdet på näringsbetingade aktier till den del detta motsvarar orealiserade värden i företagen antas öka . Med dessa antaganden kan den teoretiskt beräknade reavinstbasen för näringsbetingade aktier, B, beräknas enligt följande formel: 290 3TATSFINANSIELLA EFFEKTER OCH FINANSIERING " = "$ + ") + p + r J = $, ) Hj betecknar marknadsvärdet på näringsbetingade aktier. Uppgift om marknadsvärdena saknas dock. Däremot finns uppgifter om bokförda värden.