sou · GMB3128d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Kommittén skall analysera behovet av prioriteringar mot bakgrund av den nuvarande tillgången på resurser för forskning i samt föreslå hur sådana prioriteringar skall kunna åstadkommas. Både den snabba vetenskapliga utvecklingen och samhälls-relevansen innebär större behov av interdisciplinärt samarbete och av tvärveten- skapliga ansatser. Detta ställer nya krav på såväl forskningsutförande som finansierande organ. Kommittén bör i sina förslag till ansvarsför- delning och organisation ta hänsyn till detta. Kommittén skall översiktligt belysa frågan om ett bättre utnyttjande av forskningen och forskningsresultaten i samhället. Konsekvenserna av att ett förtydligande gjorts av högskolans s. k. tredje uppgift om samver- kan med det omgivande samhället bör ingå i analysen, liksom avväg- ningen mellan insatser för forskning respektive utnyttjande av forsk- ningsresultat. I detta sammanhang är frågan om spridning av forsknings- resultat, speciellt till små och medelstora företag, betydelsefull att upp- märksamma. Kommittén skall förutsättningslöst pröva den nuvarande statliga forskningsorganisationen. Skall huvuddelen av den statligt finansierade forskningen också utföras vid universitet och högskolor? Skulle en annan ordning stärka nyttiggörandet av forskningen? Är den nuvarande sektorsforskningsorganisationen ändamålsenlig? Fördelningen av ansvar mellan forskningsråd, andra myndigheter samt stiftelser måste prövas noga. Därvid måste det också prövas om den nuvarande rådsor- ganisationen är ändamålsenlig. En motsvarande analys skall göras vad gäller avvägningen mellan fakultetsanslag respektive råds- och sektor- forskningsanslag. I detta arbete bör bedömningar och analyser från forskningsfinansieringsutredningen liksom erfarenheter från andra länder beaktas. Behovet av mångdisciplinära insatser skall särskilt granskas. Kommittén skall lämna förslag i fråga om vilket beslutsunderlag som bör tas fram inför statsmakternas forskningspolitiska beslut, periodise- ring samt utformning av dessa beslut. Det nuvarande systemet bygger på treåriga forskningsbeslut. Det kan ifrågasättas om detta inte är en för kort planeringsperiod. Ett bättre kunskapsunderlag behövs såväl för statsmakternas beslut som för verksamheten inom universitet och hög- skolor, forskningsråd och det stora antal andra myndigheter och organ som har ansvar för planering, finansiering och/eller utförande av forsk- ning. Kommittén skall lämna förslag till hur arbetet med att ta fram så- dant kunskapsunderlag skall organiseras. Det nära sambandet mellan forskningsfrågor och en rad andra frågor, inte minst frågor om utbild- ning, näringsliv och arbetsmarknad bör härvid uppmärksammas. Kommittén skall analysera dimensioneringen av och resurstill- delningen till forskarutbildning vid universitet och högskolor liksom den påverkan som följer av externa aktörer t.ex. forskningsråd och stiftelser. Kommittén skall bedöma det framtida behovet av forskarutbildade inom olika samhällsområden och ta fram förslag till former för att löpande göra sådana bedömningar. Om kommittén redovisar förslag som ger ökade utgifter skall kommittén redovisa förslag till hur dessa skall finan- sieras. Kommittén skall i sitt arbete samråda med forskningsföreträdare, forskningsfinansiärer och forskningens avnämare i samhället, både i nä- ringsliv och offentlig verksamhet. Detta kan lämpligen ske genom att kommittén tillsätter en eller flera referensgrupper. Vid samman- sättningen av dessa grupper bör behovet av en jämn könsfördelning lik- som av att inkludera forskare som har kännedom om genus-forskningens villkor så långt möjligt beaktas. Kommittén skall samråda med kommit- tén om forskningsetik och forskarnas ansvar (dir. 1997:68). Kommittén skall beakta regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om att redovisa regionalpolitiska konskevenser (dir. 1992:50), om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), om att redo- visa jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) och om att re- dovisa konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbe- tet (dir 1996:49). Uppdraget skall redovisas till regeringen . Tilläggsdirektiv till Kommittén Forskning Beslut vid regeringssammanträde . Kommittén Forskning 2000 (U1997:09) skall följa upp hur de små och medelstora högskolorna utnyttjar tilldelade forskningsmedel. Kommittén skall vidare föreslå kriterier för den framtida fördelningen av forsk- ningsmedel. Kommittén Forskning 2000 (U1997:09) har enligt sina direktiv i upp- drag att analysera de statliga forskningsinsatserna i perspektiv av sam- hälleliga behov och forskningens möjligheter samt lämna förslag om ut- formning av forskningsorganisation och ansvarsfördelning mellan berör- da forskningsfinansierande och utförande organ (dir. 1997:67). Kom- mittén skall vidare lämna förslag i fråga om vilket beslutsunderlag som bör tas fram inför statsmakternas forskningspolitiska beslut. beslutade med anledning av regeringens budget- proposition för om ökade resurser för forskning och forskarut- bildning. Beslutet innebar bl.a. att de mindre och medelstora högskolorna tilldelades ökade och permanenta forskningsresurser. Utbyggnaden av de mindre och medelstora högskolornas permanenta forskningsresurser in- nebär att dessa högskolor förfogar av det belopp som anslår till forskning vid universitet och högskolor. Trots att de mindre och medelstora högskolorna har förhållandevis små resurser för forskning, bedrivs forskning där i ökande omfattning. Antalet forskarutbildade lärare och doktorander ökar stadigt, liksom de externa medlen till forskningsverksamheten. De forskningsmiljöer som har utvecklats vid de mindre och medelstora högskolorna har ofta ett nära samarbete med det omgivande samhället, vilket har betydelse för det regionala näringslivet och främjar tekniköverföring och forskningsin- Forskningen har naturligtvis stor betydelse även för grundut- bildningens kvalitet och för lärarnas kompetensutveckling. En profilering av forskningen är nödvändig och det är varje högskolas ansvar att utveckla sin profil med hänsyn till högskolans egna förutsätt- ningar. En mindre eller medelstor högskola kan mycket väl befinna sig vid den internationella forskningsfronten inom sina profilområden. Det är angeläget att följa upp hur högskolorna utnyttjar de tilldelade resurserna så att frågan blir belyst i ett övergripande forskningspolitiskt sammanhang. I budgetpropositionen för aviseras en sådan upp- följning inom ramen för den parlamentariska utredningen 2000 (Prop. 1997/98:1 Utgiftsområde 16 sid. 83). I tillägg till tidigare direktiv skall kommittén följa upp hur de små och medelstora högskolorna utnyttjar tilldelade forskningsmedel inklusive eventuella rådsmedel, stiftelsemedel och andra medel. Kommittén skall härvid belysa forskningens inriktning, innehåll och kvalitet. Kommittén skall vidare överväga vilka kriterier som skall ligga till grund för den framtida fördelningen av forskningsmedel i form av statli- ga anslag till de mindre och medelstora högskolorna. Kriterierna skall bl.a. bygga på en högskolas kvalifikationer och grad av specialisering och bör belysa olika aspekter av högskolans verksamhet. Viktiga aspek- ter är utbildningens och forskningens kvalitet och de infrastrukturella förutsättningarna för forskning och utbildning. Kommittén bör också överväga hur t.ex. högskolans samverkan med det omgivande samhället och högskolans arbete med jämställdhets- perspektiv i forskning och utbildning kan vägas in i framtida beslutsun- derlag. Kommittén får inte föreslå ökade statliga utgifter utan att föreslå hur finansiering ska ske. FoU-utgifter inom statsbudgetens utgiftsområden Utgiftsområdet omfattar anslagen till Kungliga hov- och slottsstaten, och Regeringen, kostnader för de allmänna valen och stöd till politiska partier. Inom detta utgiftsområde finns också anslag till Justi- tiekanslern och Datainspektionen, till presstöd och till vissa utgifter för radio och TV. I statsbudgeten avsätts inga särskilda medel för forskning inom ut- giftsområdet. I viss utsträckning finansieras forskning av relevans för detta utgiftsområde inom utgiftsområdet Kultur, medier, trossamfund och fritid. Utgiftsområdet omfattar anslagen till vissa centrala myndigheter med uppgifter inom ekonomi och ekonomi-administration, som , , , , Kammarkollegiet m.fl. Här anvisas också medel för kostnader för upplåning och låneförvaltning för statens räkning. Forsknings- och utvecklingsinsatser av särskilt intresse för den eko- nomiska politikens utformning finansieras via , som för anvisas ett anslag på . Vissa av projekten bedrivs helt eller delvis av rådets medlemmar. Huvuddelen av medlen fördelas dock efter ansökningsförfarande, där rådet preciserat forskningsområdet, till utomstående forskare. Viss forskning bedrivs också inom . Storleken av dessa insatser bestäms av myndigheten. beräknas cirka tio personer arbeta med forskning inom myndigheten. Utgiftsområdet består av anslagen till , Skattemyndig- heterna och med Skattemyndigheterna som i särklass största post. I statsbudgeten avsätts inga särskilda medel för forskning inom ut- giftsområdet. Utgiftsområdet består av anslagen till polisorganisationen, åklagarorga- nisationen, domstolsväsendet, kriminalvården, kronofogdemyndigheter- na, , . Här anvisas också medel för rättshjälpskostnader och ersättning för skador på grund av brott m.m. Forsknings- och utvecklingsinsatser finansieras via anslagen till , och Gentekniknämn- den. Den forskning som finansierats via anslag till förs över till . Verksamheten ska dock fortfarande bedrivas på . Anslaget i övrigt till Brottsförebyggnade rådet avser numera endast verksamheten vid rådet. Rådet disponerade tidigare medel som fördelades efter ansökan. Dessa fördes efter förslag forskningsproposition över till Humanis- tisk-samhällsvetenskapliga forsningsrådet (). fördelar medel från Brottsofferfonden till bl.a. forskningsprojekt. Det rör sig här endast om små belopp. Utgiftsområdet består av anslag till utrikesförvaltningen och de svenska bidragen till olika internationella organisationer m.m. Forsknings- och utvecklingsinsatser finansieras via dels anslagen till internationella fredsforskningsinstitut () och Utrikes- politiska institutet dels anslagen till forskning till stöd för nedrustning och internationell säkerhet samt till forskning av särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse. Utgiftsområdet består av anslagen till försvarsmakten och till vissa myn- digheter inom försvarsområdet. Forsknings- och utvecklingsinsatser finansieras via anslagen till För- svarets forskningsanstalt och Flygtekniska försöksanstalten. De största FoU-insatserna görs dock inom ramen för de olika ansla- gen till försvarsmakten. Beloppen anges har inte av statsmakterna. uppskattade kostnaderna för för- svarsforskning till sammanlagt . Överbefalhavaren har tagit fram en strategi för försvarsmaktens forskning och teknikutveckling att gälla från . Utgiftsområdet består av anslagen till biståndsverksamhet och bistånds- förvaltning, till samarbete med samt till bl.a. exportkreditgarantier. I statsbudgeten avsätts inte längre några särskilda medel för forsk- ning inom utgiftsområdet. Den tidigare biståndsforskningsmyndigheten har fr.o.m. /96 inordnats i SIDA och utgör nu en avdel- ning inom denna myndighet. Inom ramen för anslaget till biståndsverk- samhet avsätts nu på myndighetsnivå medel för forskning och utveck- lingsarbete. Enligt forskningsfinansieringsutredningen uppgick beloppet till sammanlagt . Inom SIDA svarar en särskild nämnd, SAREC, för forskningsfinansieringen. SAREC fungerar som ett forskningsråd. Besluten fattas i en nämnd där majoriteten av le- damöterna är forskare inom u-landsrelevanta områden. SIDA finansierar också forskning via bidrag till vissa internationella organisationer. Utgiftsområdet omfattar anslagen till vissa myndigheter, Statens invand- rarverk, , . Här anvisas vi- dare medel för mottagande av asylsökande, migrationspolitiska åtgärder, särskilda insatser i utsatta bostadsområden, integrationsåtgärder m.m. Det i särklass största anslaget avser kommunersättningar vid flykting- mottagande. I statsbudgeten avsätts inga särskilda medel för forskning inom ut- giftsområdet. I viss utsträckning finansieras forskning av relevans för detta utgiftsområde inom utgiftsområdet Hälsovård, sjukvård och social omsorg, via . Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar anslag till sjukvårdsförmåner, bidrag till hälso- och sjukvården, en rad andra bidrag, t.ex. inom äldre- och handikappom- rådet, till vårdartjänst, till handikapp- och pensionärsorganisationer, till ungdomsvård och missbrukarvård samt alkohol- och drogförebyggande Här finns också anslag till vissa myndigheter, dels de två stora inom området, och , dels ett antal mindre myndigheter, Alkoholinspektionen, , , , , , utbild- ningssöd, för internationella adoptionsfrågor. Utgiftsområdet domineras helt av två stora anslag, Bidrag för läke- medelsförmånen och Kostnader för statlig assistansersättning (sammanlagt för ). Forsknings- och utvecklingsinsatser finansieras via anslag till Social- vetenskapliga forskningsrådet, som fördelar medel efter ansökningar från forskare till forskning vid universitet och högskolor.. Forskning och utvecklingsarbete finansieras också inom anslagen till och . Även de senare för- delar projektanslag till forskare vid universitet och högskolor. Forsk- ningsfinansieringsutredningen uppskattade beloppen för forskning inom dessa myndigheter till 23 respektive /95. Utgiftsområdena 10, 11, 12 och 13. Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, Ekonomisk trygghet vid ålderdom, Ekonomisk trygghet för familjer och barn, Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Dessa utgiftsområden omfattar statens del av finansieringen av de olika socialförsäkringssystemet. Här finns således, inom området Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, anslagen till sjukpenning och rehalilitering, till förtids- pensioner m.m. Inom området Ekonomisk trygghet vid ålderdom finns anslagen till ålderspensioner och till bostadstillägg till pensionärer. Om- rådet Ekonomisk trygghet för familjer och barn omfattar de allmänna barnbidragen, föräldraförsäkring, underhållsstöd, vårdbidrag för funk- tionshindrade barn m.m. Och området Ekonomisk trygghet vid arbets- löshet, slutligen, omfattar de statliga bidragen till arbetslöshetsersättning och till lönegarantiersättning. I statsbudgeten avsätts inga särskilda medel för forskning inom dessa utgiftsområden. I viss utsträckning finansieras forskning av relevans för utgiftsområdena inom utgiftsområdet Hälsovård, sjukvård och social omsorg, via . De stora anslagen inom utgiftsområdet avser arbetsmarknadspolitiska åtgärder, särskilda åtgärder för arbetshandikappade, bidrag till samt statliga tjänstepensioner. Här finns också anslag till vissa myndigheter, , , , , Statens förlikningsmannaexpedition, för arbetstagares uppfinningar. Vidare anvisas medel för det svenska bidraget till Europe- iska socialfonden m.m. Forsknings- och utvecklingsinsatser finansieras via anslagen till Rå- det för arbetslivsforskning, och marknadspolitisk utvärdering. Både och finansierar forskningsprojekt vid universitet och hög- skolor. bedriver också egen forskning. Utgiftsområdena 15 och 16. Studiestöd, Utbildning och universitetsforskning Inom utgiftsområdena finns anslagen till studiehjälp, studiemedel och vuxenstudiestöd m.m., till specialskolor och resurscenter och till särskil- da insatser inom skolområdet och inom vuxenutbildning samt till myn- digheter inom skolområdet, , kappfrågor i skolan, Sameskolstyrelsen, för utbildning och kompetensutveckling. Vidare finns här anslagen till universitet, högskolor och forskningsråd och vissa centrala myndigheter inom området högre utbildning och forskning. Forskning är en del av själva verksamhetsområdet inom utgiftsområ- det. Huvuddelen av finansieringen av grundforskningen/forskningen för allmän kunskapsutveckling och forskarutbildningen sker inom utgiftsom- rådet. Sektorsforskningen för området är mycket begränsad. Anslaget Forskning inom skolväsendet har skurits ner väsentligt. Skolforskningen har utretts av en särskild utredare (1995:60) som diskuterade tre alternativa modeller för den fortsatta verk- samheten: bibehållet sektorsforsningsansvar för , överföring av skolforskningsmedlen till ett forskningsråd och upprättande av ett konsortium med . finansierar visst utvecklingsarbete avseende framför allt den grundläggande högskoleutbildningen. Rådet för forskning om universitet och högskolor lades ner vid ut- gången av . Det har förutsatts att verksamhet inom detta område fortsättningsvis ska finansieras av och . Kultur, medier, trossamfund och fritid Inom utgiftsområdet finns anslag till och dess verk- samhet med stöd till kulturverksamhet, internationellt kulturutbyte och samarbete, anslag till Operan, , Svenska riksteaterna, och Svenska rikskonsereter, bidrag till regional muskkverksamhet samt regionala och lokala teater-, dans- och musikinstitutioner, littera- turstöd, stöd till kulturtidskrifter och till bokhandel, anslag till , ersättningar och bidrag till konstnärer, anslag till arkiv och museer, till , till och filmstöd. Här finns också bidrag till trossamfund, till natonell och internationell ungdomsverksamhet och till idrott. Det i särklass största anslaget inom området avser bidrag till folkbildningen. Forskning och utveckling för verksamheterna inom området finansie- ras via anslagen Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet och Forskning och dokumentation om medieutvecklingen. Forskningsin- satser finanseiras också inom anslaget till och anslagen till vissa museer. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Inom utgiftsområdet finns anslag till vissa myndigheter, , Sta- tens bostadskreditnämnd, statens va-nämnd samt till länsstyrelserna. De stora anslagen inom utgiftsområdet gäller räntebidrag, bostadsbidrag samt Statens bostadskretidnämnds garantiverksamhet. Sammantaget uppgår beloppen för dessa ändamål för till . Forskning och utveckling för verksamheterna inom området finansie- ras via anslag till . Huvuddelen av rådets medel för- delas efter ansökningar från forskare till forskning vid universitet och högskolor. Byggforskningen har utretts av en särskild utredare, som lämnat sitt betänkande . Regional utjämning och utveckling Inom utgiftsområdet finns anslag för regionalpolitiska åtgärder, regio- nalpolitisk låneverksamhet och ersättning för nedsättning av socialav- gifter, transportbidrag samt till . Vidare återfinns här det svenska bidraget till Europeiska regionala utvecklingsfonden. Forskning och utveckling för verksamheterna inom området finansie- ras via anslag till . Allmän miljö- och naturvård Inom utgiftsområdet finns anslag till , för miljöskydd, Kemikalieinspektionen, Statens kärnkraf- tinspektion. Här finns anslag till miljöövervakning, till bidrag till kalk- ningsverksamhet för sjöar och vattendrag. till investeringar och skötsel för naturvård m.m. Forskning och utveckling för verksamheterna inom området finansie- ras via anslag till internationella miljöinstitut, till kärnsäker- hetsforskning och inom anslaget till . Medel för miljöforskning har tidigare anvisats via Statens natur- vårdsverk. Dessa medel tas dock bort . Utgiftsområdet omfattar anslag till , bidrag till att minska elanvändning, bidrag till investeringar i elproduktion för förny- bara energikällor, åtgärder för effektivare energianvändning, introduk- tion av ny energiteknik, energipolitiskt motiverade internationella klima- tinsatser m.m. Forskning och utveckling för verksamheterna inom området finansie- ras via ett anslag till energiforskning. Utgiftsområdet omfattar anslag till och och verk- samhet inom dessa myndigheters områden, till och vissa verksamheter inom post- och teleområdena, bidrag till sjöfar- ten, vissa ersättningar till m.m. De största anslagen gäller väghållning (i det närmaste ) och kostnader för statliga järnvägar (). Forskning och utveckling för verksamheterna inom området finansie- ras via anslag till , Kommu- nikationsforskningsberedningen (KFB) samt nikationsanalys. Resurser för forskning avsätts också av både och . Gränsdragningen mellan KFB och de verksamhetsansvariga myndig- heterna och är oklar. KFBs verksamhet ska, enligt forskningsproposition, där myndigheten föreslogs inrättad, även omfatta och verksamhetsområden. Samti- digt ska, enligt samma proposition, och också ha ansvar för "övergripande forskning av tillämpad karaktär". RRV har fått regeringens uppdrag att för hela sektorn utvärdera finansieringssystemet och därvid främst följa upp ansvarsfördelningen och formerna för sam- verkan mellan berörda organisationer. Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgiftsområdet omfattar anslag till vissa myndigheter, Statens jord- bruksverk, , , , , distriktsveterinärorgani- sationen och skogsvårdsorganisationen. Här anvisas också medel för de åtgärder som ingår i den statliga jordbrukspolitiken, skogspolitiken, livsmedelspolitiken etc. Här finns således anslag till arealersättning och djurbidrag, exportbidrag för jordbruksprodukter, främjande av rennä- ringen, kostnader för livsmedelsberedskap etc. Forskning och utveckling för verksamheterna inom området finansie- ras via anslag till Skogs- och jordbrukets forskningsråd. Forskning och utvecklingsarbete finansieras också av och Fiske- riverket. Det rör sig här om relativt begränsade belopp. Till området hör också med en betydan- de egenfinansierad forskning. Utgiftsområdet omfattar anslag till (), , Rymdstyrelsen, geologiska un- dersökning, , , Marknadsdom- stolen, m.fl. Här finns också anslag till småföretagsut- veckling, till kooperativ utveckling, till turistfrämjande, till standardise- ringsverksamhet, till exportfrämjande verksamhet, till investeringsfräm- jande m.m. Forsknings- och utvecklingsanslagen svarar för en betydande del, i det närmaste hälften, av utgiftsområdet. Forskning och utveckling för verksamheterna inom området finansieras via anslag till teknisk forsk- ning och utveckling, som disponeras av , anslag till geoveten- skaplig forskning, till konkurrensforskning, till konsumentforskning samt till rymdverksamhet. Viss forskning finansieras också inom området provnings- och mätteknik. NUTEKs medel för FoU fördelas i betydande omfattning efter an- sökningar från forskare till forskning vid universitet och högskolor. har varit den största enskilda finansiären av teknisk forskning vid universitet och högskolor vid sidan av finansieringen över fakultetsanslagen. Denna roll har övertagits av gisk forskning. Anslaget till geovetenskaplig forskning används huvudsakligen för att finansiera verksamhet inom . Rymdstyrelsen är både ett sektorsorgan för rymdverksamheten och ett forskningsråd för grundforskning inom rymdområdet. Medel för det senare anvisas inom utgiftsområdet Utbildning och universitetsforskning. Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar de generella statsbidragen till kommuner och landsting, bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting samt de statliga utjämningsbidragen till kommuner och landsting. I bidragen ingår inget särskilt stöd till forskning och utvecklingsar- bete för verksamheterna inom kommuner och landsting. Utgiftsområdet är det största av statsbudgetens utgiftsområden. Här finns anslag till räntor på statsskulden och vissa kostnader i samband med statens upplåning och skuldförvaltning samt anslag till oförutsedda utgifter. Avgiften till Europeiska gemenskapen Avgiften till de europeiska gemenskaperna redovisas under fyra anslag: Tullavgift, Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter, Mervärdes- skattebaserad avgift och Avgiften baserad på bruttonationalinkomsten. Medlemskapet i EU innebär också deltagande i EUs ramprogram för forskning. Av den svenska avgiften hänför sig uppskattningsvis till forskningsprogrammet. CBI, Cement och IMC, Industriellt MikroelektronikCentrum