sou · GMB328 · 1999-01-01 00:00:00 — Slutsatsen är att sjukvårdshuvudmännens behov av bättre påverkansmöjligheter endast delvis är ett argument för avskaffande av ensamrätten. riktar sig deras intresse av påverkan framförallt mot förskrivningsmönstret och upphandlingen av läkemedel. Den dragningskraft frågan om Apoteksbolagets ensamrätt har på den privata företagsamheten illustreras av de citat som givits ovan. Enligt beräkningar byggda på den senaste årsredovisningen uppvisar Apoteks- bolaget en bruttovinst på cirka av (omsättningen av) receptläkemedel till allmänheten, på läkemedel i sluten vård, på receptfria läkemedel, på fria handelsvaror (marknadsprissättning). +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL 227 Detta kan jämföras med dagligvaruhandelns och fack- handelns . Det kan alltså inte enbart vara vinsten i läke- medelssortimentet som lockar. En orsak kan vara omsättningens storlek. Läkemedlen till allmän- heten omsätter , vilket placerar Apoteksbolagets läkemedelsmonopol på en fjärde plats, räknat i omsättning, efter dagligvarukedjorna ICA, 59 miljarder, och , 33 miljarder samt Systembolaget, (dessa inkluderar dock högre varuskatter än läkemedlen). Andra skäl kan vara ·den stabilitet och säkerhet som uppstår i den receptbelagda verk- samheten genom att betalas av det offentliga och därmed är mer oberoende än annan handel av säsongvariationer och betalningsförmåga, ·den effekt som lokaliseringen av apotek har på den omgivande detaljhandeln; och ett par andra detaljhandlar, inklusive Systembolaget, avgör ofta med sin lokalisering var en orts centrum etableras, ·anknytningen till den dynamiska och lönsamma läkemedels- branschen. LFU 92:s argumentation byggde i hög grad på värdet för marknads- ekonomin av att en ekonomiskt viktig reglering avvecklades och att detaljhandelns lönsamhet skulle få ett tillskott. Det framgick dock av argumenten att den stora snedvridande effekten av Apoteksbolagets verksamhet inte ansågs vara monopolet utan läkemedelssubventionen. I den diskussion som förs här förutsätts att läkemedelsförmånens storlek och genomslag på kundens val inte förändras. Däremot föreslås nedan andra utformningar av kostnadsersättningen till distributionsledet, som för in ett större moment av kostnadsmedvetenhet i förhållande till sjukvårdshuvudmännen. Det marknadsekonomiska argumentet är givet- vis ett tydligt argument för konkurrensutsättning av ett monopol. Om en konkurrensutsättning av apoteken skulle leda till att sjukvårdshuvudmännen måste bygga upp en egen upphandlingskompetens, måste de vara övertygade dels om att kostnadsvinsterna inte är alltför små, dels om att de får dra fördel av de sänkta kostnader som antagligen blir följden av detta. 228 +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL Ovan har nämnts ett antal koncept från den privata och kooperativa handeln som syftar till att bilda butikskedjor för försäljning av läke- medel, antingen alla sorter av läkemedel eller enbart receptfria. Det är svårt att utifrån de allmänna beskrivningarna som gavs i den koopera- tiva debattskriften bedöma om koncepten innebär en förnyelse i förhållande till dagens teknik, eller om det enbart handlar om att jäm- sides eller uteslutande byta ägare. Förändrade tekniska lösningar kan tänkas uppstå inte minst inom distansköpsområdet. Utredningen har fått tillgång till en relativt ingående beskrivning av ett distributionskoncept som utarbetats av . Den innehåller bl.a. följande tjänster som Posten skulle tillhandahålla på en möjlig framtida avreglerad marknad för köp och distribution av läkemedel: ·ett säkert system för elektronisk beställning och receptförskrivning ·drift och lagerhantering och administration av centralt läkemedels- lager ·säker distribution till valfri adress eller postkontor ·drift av s.k. callcenter för läkemedelsinformation ·skilda betalningstjänster i samband med läkemedelsköp ·förenklade och billigare administrativa rutiner för sjukvården ·säker identifiering vid elektroniska kommunikation. Att det har dröjt med introduktion av nya distributionstekniker, t.ex. en nationell distanshandel, kan vara en konsekvens av ensamrätten och av att nya kundbehov inte leder till lika snabb förändring som i en konkurrenssituation. &¶RH¥LLANDET MELLAN M¥LEN De argument som ovan diskuterats motsäger sammanfattningsvis inte att en konkurrensutsättning av Apoteksbolaget skulle kunna leda till följande: ·lägre kostnader och högre effektivitet i distributionen vid bibehållen säkerhet och kvalitet, ·ökat genomslag av individuella preferenser, människan i centrum ·förbättrat utnyttjande av tillgänglig kompetens, ·bättre former för sjukvårdshuvudmännens styrning av distributions- kostnaderna, ·underlättande av alternativa tekniska lösningar, +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL 229 ·en förbättring av marknadsekonomins funktionssätt genom ökad lönsamhet i detaljhandelssektorn, ·förbättrade möjligheter till egenvård genom förbättrad tillgänglighet och bättre service. Dessa mål gynnas helt eller delvis av en konkurrensutsättning, även om reservationer ibland finns av olika skäl, t.ex. att det kan finnas målkonflikter som bl.a. gör att det är väsentligt att välja metod för konkurrensutsättning så att exempelvis vissa läkemedel inte konsume- ras mer än vad som ur medicinsk synpunkt är nödvändigt. Argumenten befinner sig delvis på olika nivåer innebärande att vissa argument innehåller övergripande mål, medan andra innehåller medel för att förverkliga dessa. Lägre kostnader och högre effektivitet kan sägas vara övergripande i den meningen att dessa begrepp sammanfattar marknadslösningars generella förtjänster i förhållande till regleringar av olika slag. Detta slår igenom både i ett förbättrat utnyttjande av kompetensen, till bättre former för sjukvårdshuvudmännens styrning och till underlättande av alternativa tekniska lösningar. Ökad lönsamhet i detaljhandelsledet kan i vissa situationer skapa bättre förutsättningar för distribution i glesbygd, genom att läkemedels- försörjningen kan ske som en del av övrig butikshandel och därmed förstärka dess överlevnadsmöjlighet. Argumentet om förbättrade förutsättningar för egenvård har en övergripande hälso- och sjukvårdspolitisk innebörd. Om prioriteringen av detta mål är tillräckligt stark kan den t.o.m. tänkas leda till ökade distributionskostnader och omallokering av farmacevtpersonal, och ändå betraktas som gynnsam från ett övergripande perspektiv. Utgångspunkten för den fortsatta prioriteringen är att effektivitets- höjningen, vid bibehållen säkerhet och kvalitet, är det primära, och att man bör prioritera sjukvårdshuvudmännens möjligheter att verka mot detta mål. Eftersom sjukvårdshuvudmännen har ansvar för hälso- och sjukvården är de rätt instans för att påverka även läke- medelsförsörjningen. -ONOPOL ELLER KONKURRENS Som medlem i EU har åtagit sig att föra en ekonomisk politik som bedrivs enligt principen om en öppen marknadsekonomi med fri konkurrens (, artikel 3a). En effektivt fungerande konkurrens anses sålunda leda till en effektiv resursallokering i sam- hället, intern effektivitet hos de ekonomiska aktörerna, ett tryck att föra 230 +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL vidare effektivitetsvinster i produktions- och distributionskedjan samt ett förändringstryck som befrämjar tillväxt och innovationer. De vinster som kommer till uttryck i den samlade ekonomiska styrkan i ett land gynnar därmed ytterst och konsumenten. Medan det tidigare främst var de statiska effekterna av en fungerande konkurrens som betonades, intresserar man sig nu alltmer för de dynamiska effekterna. Konkurrensmodellens kärna ligger i köparens reella möjlighet att på en marknad välja och förkasta alternativa sätt att tillfredsställa behoven. Därmed skapas också en möjlighet att utveckla nya alternativ. Gynnsamma förutsättningar för en sådan utveckling är en vital del av en fungerande konkurrens. Utvecklingen i och i andra länder går mot en successiv av- veckling av gamla monopol och regleringar. I stället utvecklas mark- nadsekonomin som i sin tur förutsätter konkurrens för att fungera. Insikten om konkurrensens betydelse för den ekonomiska tillväxten ökade . Därefter har flera statliga monopol helt eller delvis avvecklats (Posten, Tele, SJ och SAS). Frågan är om det på läkemedelsområdet finns särskilda förhållan- den, s.k. marknadsinadvertenser, som motiverar ett avsteg från konkurrensmodellen. De förhållanden som främst skiljer läkemedel från andra varor är kravet på säkerhet och kvalitet i tillhandahållandet samt den offentliga subventioneringen. Det kan då konstateras att monopolet inte behövs för att uppnå säkerhet och kvalitet i läkemedels- distributionen. Detta mål för distributionen kan uppnås vid ett införande av kompetenskrav, vilket i och för sig är en viss grad av reglering, som dock medger förekomsten av konkurrerande företag. Kompetenskravet kan vidare kompletteras med tillsyn för att garantera förekomsten av kvalitetssäkring. Vilken betydelse har målkonflikten, som påminner om System- bolagets, mellan ett företags naturliga önskan att öka försäljningen och statens mål att inte eftersträva en ogrundad försäljningsökning av läkemedel? Vi har ovan diskuterat denna målkonflikt i samband med egenvården, där konsumenten själv bestämmer sina inköp och där en aktiv marknadsföring kan komma i strid med hälso- och sjukvårds- politiskt motiverad restriktiv syn. Vill man undvika förmynderi i myndigheternas förhållande till befolkningen, måste man tilltro medborgarna en egen förmåga att ta ansvar för sina inköp av receptfria läkemedel, med de möjligheter till information som står till buds på . När det gäller receptbelagda läkemedel kommer de att regleras på samma sätt i ett konkurrensutsatt som i ett monopolsystem. Gör den höga subventionsgraden att förutsättningarna för konkurrens försämras? Svaret på denna fråga är i princip nej. Först skall konstateras att frågan om varifrån betalningen för läkemedlen +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL 231 kommer, från det offentliga eller från privatkonsumenterna, påverkar inte konkurrensen mellan olika detaljister i en konkurrenssituation. Konkurrensen skulle inte bli mindre intensiv mellan detaljisterna för att betalningen till sker via det offentliga. Totalvolymen läkemedel bestäms av vad förskrivarna ordinerat. Nuvarande system med en hög subventionering och ett monopol i detaljhandeln torde leda till att denna volym blir större och att priserna blir högre än om subventionsgraden var lägre och monopolet inte fanns. Om man begränsar diskussionen till monopolet så är det för konsumenterna och skattebetalarna av största vikt att distributionen sker till lägsta kostnad för den service som efterfrågas. Det bästa sättet att uppnå detta är, i princip, att låta olika företag tävla om att tillgodose konsumenternas och patienternas efterfrågan och att tillåta konkurrens. Det är åtminstone bättre än att behålla ett monopol som övervakas genom att det med jämna mellanrum blir föremål för offentliga utredningar. Behövs monopolet för att tillgodose stordriftsfördelar i distribu- tionen? Det har inte hävdats att så skulle vara fallet. Om sådana skulle förekomma finns det anledning anta att de kommer att visa sig i verkligheten när Apoteksbolaget utsätts för konkurrens. Ett argument för monopolet som tidigare framfördes var att monopolet kunde medverka till att industrins priser inte höjdes oskäligt mycket. Denna uppgift har Apoteksbolaget emellertid inte kunnat utföra beroende på dels den statliga priskontrollen och dels den fria förskrivningsrätten, som tvingar Apoteksbolaget att tillhandahålla alla läkemedel som efterfrågas. Apoteksbolaget kan alltså inte genom en aktiv upphandling uppnå särskilt gynnsamma priser på vissa läkemedel. Kända risker med monopol framgår bl.a. av konkurrenskommitténs betänkande 87. Avsaknaden av konkurrenstryck leder till följande negativa effekter: –förluster genom inkomstöverföringar, –förluster genom lobbyinsatser, De olika punkterna har berörts något ovan i samband med referat av LFU 92. Av störst betydelse torde vara de s.k. slacken och de dynamiska effekterna. När det gäller ineffektiviteten har det inte varit möjligt, ej heller nödvändigt, att bevisa att Apoteksbolaget skulle vara 87 Konkurrens för ökad välfärd, SOU 1991:59 232 +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL Det saknas faktiska exempel på att ett monopol skulle vara effektivare än en fungerande konkurrens om inte de grundläggande förutsättningarna på marknaden är sådana att det finns utrymme endast för ett företag, s.k. naturliga monopol. Det har inte heller entydigt bevisats att Apoteksbolaget skulle vara effektivare än mer konkurrens- utsatta alternativ. Huvudfrågan för denna utredning är att se framåt, dvs. att ge underlag till valet av bästa möjliga företagsform mot bakgrund bl.a. av landstingens nya kostnadsansvar. Tyngdpunkt bör även läggas vid de dynamiska effekterna, som konkretiseras något i samband med utredarens förslag nedan. Sammanfattningsvis ger konkurrensutsättning de bästa förutsätt- ningarna för en effektiv läkemedelsdistribution . Hur en sådan mer i detalj ska konstrueras beskrivs närmare i förslagsavsnittet. Dessutom tillkommer, vilket utvecklats i kapitel 6, att statens nu- varande syn på sina företag inte innehåller några påtagliga skäl för att bibehålla ensamrätten just när det gäller . 9.4Förslag om konkurrensutsättning av I de alternativ som läggs fram nedan förutsätts följande: ·statlig kontroll och tillsyn gällande hela läkemedelsförsörjningen samt ett tillståndsförfarande med ett kompetenskrav för apotekare på samma sätt som i i övrigt, ·möjlighet för olika apotek att ha olika pris gentemot kunden på samma läkemedel, dvs dagens krav på enhetliga priser över disk upphävs (däremot antas fortfarande samma inköpspris gälla över hela landet), ·kostnaderna för olönsam glesbygdsservice finansieras på annat sätt än av Apoteksbolaget. Innebörden av dessa förutsättningar behandlas utförligare på annan plats i betänkandet (myndighetsregleringen och kompetenskravet) eller längre ned i detta kapitel (glesbygdservice och likapriset). +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL 233 Man kan urskilja två huvudmodeller av konkurrensutsättning. Båda modellerna syftar till att skapa möjligheter för Apoteksbolaget och andra aktörer att arbeta på lika villkor. ·Konkurrensutsättning kombinerat med en omfattande utförsäljning av apotek med syfte att skapa underlag för en aktiv konkurrens från såväl andra kedjeföretag som enstaka apotek. Ett, , fortfarande relativt stort statligt apoteksföretag bibehålles. ·Konkurrens med ett i huvudsak bibehållet Apoteksbolag, men med möjlighet till nyetablering för andra kedjeföretag och enstaka apotek. Båda alternativen kan innebära etableringar med användande av ny teknik, t.ex. distansköp på nationell nivå. Oberoende av vilket alternativ som väljs är olika lösningar tänkbara när det gäller samspelet mellan den statliga nivån och sjukvårdshuvud- männen. De senare får en allt större del av kostnadsansvaret för läke- medlen och har därmed ett politiskt ansvar för den lokala tillgäng- ligheten av läkemedlen. När det gäller sjukvårdshuvudmännens roll i detta finns också åtminstone tre tänkbara alternativ: ·En nationell lista för ersättningar till apotek av specificerade bas- tjänster fastställs centralt genom myndighetsbeslut. Sjukvårds- huvudmännen får möjlighet att påverka ersättningarnas storlek, omfattning och definitioner av tjänsterna. ·Regionala prislistor utformas och beslutas av sjukvårdshuvud- männen. Eventuellt beslutas även olika prislistor för olika region- delar beroende på vilken tillgänglighetspolicy respektive sjukvårdshuvudman har. ·Sjukvårdshuvudmannen ges rätt att fatta beslut om individuella etableringar av apotek med hänvisning till en tillgänglighetspolicy. +OSTNADSREDUCERING P¥ KORT SIKT Konkurrensutsättningen förväntas allmänt uttryckt att leda till kostnadsreduceringar eller kvalitetsförbättringar, bestående i en bättre anpassning till kundernas efterfrågan, s.k. dynamiska effekter. Nedan redovisas ett försök till beräkningar av förväntade kostnadsreduceringar. Apoteksbolagets bruttomarginaler, skillnaden mellan inköpspris och försäljningspris, för läkemedelsförsäljningen till allmänheten är 234 +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL 3,3 mdkr för receptbelagda läkemedel + 0,45 mdkr för icke recept- belagda läkemedel 88, vilket ger en total kostnadssumma för läkemedels- försäljningen till allmänheten på 3,75 mdkr. Som redan utvecklats ovan i kapitel 6 är en erfarenhetsmässig bedömning 89 att en 15-procentig kostnadsreducering (brutto) är ett första rimligt mål för en konkurrens- utsättning. Det skulle minska kostnaderna med omkring 500 miljoner kronor90). Ett alternativt underlag för att beräkna kostnadsreduceringsmålet är att beräkna en möjlig sänkning av bruttovinsten från nuvarande av omsättningen till , dvs. en 25- procentig kostnadsminskning. Om detta vore möjligt skulle det ge en kostnadssänkning på . Skattningen b ygger på att viss del av distributionen kan ske genom billigare kanaler. Underlaget för att med säkerhet bedöma om detta är realistiskt i apoteksbranschen är dock osäkert. Vad som däremot händer på när nya former, under konkurrenstryck, börjat utvecklas är svårt att bedöma. Här kommer 15 procents kostnadsminskning att användas som en utgångspunkt. Därmed gör vi inte en exakt prognos av vad konkurrens- utsättningen just av Apoteksbolaget kommer att leda till, . De är inte heller någon central del av motiven till en konkurrensutsättning av Apoteksbolaget, som i första hand bygger på den sta tliga företagspolicyn, utvecklad i kapitel 6. Den 15- procentiga kostnadsreduceringen får främst ses som ett relativt realistiskt antagande, en illustration till vad som kan hända på kort sikt. Kostnadsreduceringstalet används nedan kalkylmässigt framförallt som en fast punkt för att kunna jämföra huvudalternativen med varandra. Ett skäl till att t.v. se antagandet om kostnadsreducering som hypotetiskt är det sparbeting som staten lagt på Apoteksbolaget, 88 Skattning av kostnaden för receptfria läkemedel under förutsättning att kostnadsandelen av läkemedelsvärdet är högre för dessa än för de receptbelagda. 89Ett antal exempel har tidigare angivits. De mest utförliga analyserna är O : Kostnadseffekter av konkurrensutsättning - en studie av stads äldreomsorg samt P Nurmis: Kostnadseffekter av konkurrensutsättning, en studie av gatudrift och -underhåll samt missbruksvård för vuxna. Båda skrifterna , . 90Vi inskränker denna kalkyl till enbart de receptbelagda läkemedlen, vilket är en beräkning i underkant; räknas de receptfria med tillkommer . +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL 235 gällande minskning av läkemedelsförmånen och ytterligare fr.o.m. 199991. Efter- som läkemedelsförmånen bara täcker av Apoteks- bolagets kostnader för de receptbelagda läkemedlen måste bolagets kostnadsminskning bli och ytterligare på hanteringen av receptbelagda läkemedel. Det finns skäl att anta att konkurrensutsättning, vid lika netto- effekter, på är att föredra som kostnadssänkningsmetod framför besparingsplaner som kommer uppifrån. Lokala bedömningar, grundade på kännedom om konsumenternas preferenser, av vilka kostnader som bör reduceras för att möjliggöra konkurrens är en smidigare metod och förmodligen samhällsekonomiskt effektivare. Konkurrenstrycket är en varaktigare metod att hålla nere kostnaderna och därmed vara ett stöd för bibehållandet och eventuellt ytterligare sänkning av den kostnadsnivå som uppnås med hjälp av sparbetinget. Vi väljer till en början att utföra de jämförande kalkylerna som om sparbetinget inte funnes. Men när huvudalternativen jämförs med varandra, måste sparbetinget sättas in i sammanhanget och dess effekter bedömas som en faktor för att avgöra hur insatserna bör planeras in tidsmässigt. Man kan delvis se sparbetinget som en antecipering av konkurrensutsättningen, dvs. sparbetinget kan ses som en metod för att göra Apoteksbolaget mer konkurrensmässigt på en marknad. Vi har valt 15 procents kostnadsreducering som illustration av de kortsiktiga effekterna av en konkurrensutsättning. Effekten har bedömts bli ungefär densamma som sparbetinget. Man kan dock inte utan vidare räkna med att konkurrensutsättningen på kort sikt ger ytterligare kostnadsreducering, utöver sparbetinget. Däremot kan man tänka sig att konkurrensutsättningen, när sparbetinget väl genomförts, ger ytterligare kostnadsreducering. De lång- siktiga effekterna av en konkurrensutsättning, vilket bl.a. diskuterats ovan, i kapitel 6, kan inte bedömas säkert. De kan bli mer än de som vi antagit som en första effekt, men hur mycket bestäms av de överkostnader som hunnit etableras under Apoteksbolagets monopoltid och kan inte med säkerhet konstateras förrän i en autentisk konkurrenssituation. 91 Se prop 1996/97:27. 236 +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL +ALKYLENS RESULTAT I SAMMANFATTNING Kalkylen, som utvecklas nedan i mer detalj i avsnitten 1.4.2 och 1.4.3, visar att ·en konkurrensutsättning i kombination med utförsäljning ger en årlig nettointäkt ligger , medan ·en konkurrensutsättning med Apoteksbolaget t.v. bibehållet, inled- ningsvis, ger till en början en nettointäkt på något . Det senare alternativets kostnader och intäkter kommer förmodligen att stiga och närma sig det första alternativet i takt med att konkurrenshotet övergår till en förverkligad konkurrens. Utredarens överväganden och förslag, mot bakgrund av genomförda kalkyler, redovisas nedan i avsnitt 1.4.3. 9.4.2Konkurrensutsättning i kombination med utförsäljning Konkurrensutsättning genom etableringsfrihet i kombination med ut- försäljning antas genomföras så att staten bjuder ut cirka 350 genom- snittligt stora och lönsamma apotek till försäljning. Antagandet innebär dels att stordriftsfördelarna i den betydande butikskedja som finns kvar i statens ägo är betydande, dels att frånvaron av stordrifts- fördelar i de nyetablerade mindre kedjorna antas uppvägas av fördel- arna av att arbeta i liten skala i form av ökade incitament, lokala anpassningar, nya former etc. 4¤NKBAR KOSTNADSREDUCERING OCH INT¤KT Utförsäljningen av en tredjedel av apoteken, antas genomföras på , . Kostnadsreduceringen antas förverkligas genom sänkta priser. Här antas att en 15-procentig kostnadsreducering kan uppnås . Utöver kostnadsreduceringen bör även den intäkt nämnas som blir resultatet av försäljningen av apotek. Det har inte varit möjligt för utredningen att bedöma marknadsvärdet av 350 apotek. Värdet av denna intäkt har inte lagts in i kalkylerna, dels beroende på den stora osäkerheten, dels på att det handlar om en engångsintäkt, som mer eller mindre uppvägs av en förlust av motsvarande intäkt längre fram. Det staten inte säljer , kan i bästa fall säljas . Valet mellan att sälja +ONKURRENSUTS¤TTNING AV DETALJHANDEL MED L¤KEMEDEL 237 nu eller behålla tillgången i företaget, bestäms inte bara av värdet att få pengar i handen utan också av vilken bedömning som görs av hur tillgången utvecklas i företaget utan avyttring. Detta kan bedömas bättre efter det att vi nedan beskrivit det andra alternativet. I analysen av kostnaderna skiljer vi mellan övergående kostnader och varaktiga kostnader för ägare och sjukvårdshuvudmän. +OSTNADER F¶R STAT OCH SJUKV¥RDSHUVUDM¤N –VERG¥ENDE KOSTNADER F¶R STAT OCH SJUKV¥RDSHUVUDM¤N ·En bred utförsäljning så att 3 -400 apotek befinner sig i annans ägo, kräver resurser för försäljning. Om man antar att denna motsvarar högst av verksamhetskostnaderna 92, kan engångskostnaden för försäljning beräknas till , vilket 93 ger en årlig kostnad på . Endast en mindre del av dessa kostnader kommer därefter att återkomma. ·Kostnadsreducering sker till stor del genom minskning av personal. Vid antagandet om 15 procents neddragning av kostnaderna och antagandet att personalen drabbas proportionellt lika mycket som andra resursslag94 beräknas avgångsvederlaget maximalt uppgå till