sou · GMB333 · 1999-01-01 00:00:00 — Vårt antagande är att alla undersökta SF och DF ses som vanliga företag och således som normalt skattepliktiga. Vi har även undersökt 200 föreningars årsre dovisningar för att få en bild av det finansiella läget. Dessa 200 föreningars genomsnittliga re dovisade årsresultat har sedan räknats upp på riksnivå. Under antagandet att dessa föreningar redovisar ett genomsnitt i överskott så uppgår detta t ill per förening. Om man antar att detta motsvarar ett genomsnitt av alla 22 072 föreningars re dovisade resultat så är statens uteblivna skatteinkomster: 22 072 * * (bolagsskatt). * 0,28 = i utebliven skatt. Överskotten bland de 66 specialidrottsförbunden som gick med vinst uppgick till : 43,4 * 0,28 = . Överskotten bland de 22 distriktsförbunden som gick med vinst uppgick till : 5,7 * 0,28 = . 204 Finansieringen av idrottsrörelsen TABELL: Utebliven inkomstskatt från idrottsrörelsen enligt hypotes Finansieringen av idrottsrörelsen 205 Syftet med RF-bidraget till de 66 specialidrottsförbunden är att ge SF:n möjlighet att uppnå en organisatorisk stadga och skapa förutsättningar att med anställd personal bedriva sin verksamhet. fördelades RF-bidraget enligt en matematisk modell med äskanden från respektive SF . Mot bakgrund i SF:ns olika karaktär tillsattes 1981 en utredning () för att hitta en mer rättvis fördelningsmodell. Det nuvarande fördelningssystemet bygger på bas- äskanden för SF:ns normala verksamhet och på tilläggsäskanden för avvikelser från den normala verksamheten . Avvikelser från den normala verksamheten kan vara: –beslut fattade av regering och riksdag och berörda utskott, –av RS fattade idrottspolitiska beslut, –speciella tidsbegränsade projekt, –åtgärder som SF ämnar vidtaga på grund av beslut fattade av . –basäskanden görs från SF , –medel äskas i tre olika program – tävling, motion och administration, –tillägg görs , –utgångsläget är vad de olika SF:n haft för RF-bidrag under föregående period, –en rad faktorer (redovisas nedan) rörande volymen på respektive SF:s verksamhet. 206 Finansieringen av idrottsrörelsen Följande faktorer spelar in vid fördelning av RF-bidraget: –föreningsantalet inom respektive SF, –antal aktiva inom respektive SF, –volym på landslagsverksamheten. Ovanstående statistik skall insamlas över tiden och fungerar som ett stöd vid bedömningen av förbundets utveckling och ligger därmed som grund till bidragsfördelningen. Det är emellertid viktigt att påpeka att stödet inte är direkt kopplat till budgetprocessen. Detta betyder att det slutliga fastställandet av RF:s bidragsfördelning till SF görs utifrån subjektiva bedömningar. För att dessa bedömningar ska bli så rättvisa som möjligt strävar RF efter att hålla en kontinuerlig dialog med respektive SF. 10.2RF:s olika bidragsformer och medel Anslag till förbund och SOK – DF och /Nordkalott – Bidrag SF internationell verksamhet – Bidrag SF jämställd idrott – Bidrag för centrala ledarkurser SF och – SOK/ordinarie bidrag – Bidrag till utanför RF stående organisationer – Driftsbidrag till idrottsanläggningar – Stöd till föreningsanläggningarna – Forsknings och utvecklingsbidrag Anlag till lokalt aktivitetsstöd () Finansieringen av idrottsrörelsen 207 Det lokala aktivitetsstödet är avsett för föreningarna, men betalas ut via distriktsförbunden (DF). Utbetalningarna sker , och . Som grund för LOK-stödet ligger antalet samman- komster och antalet deltagare per sammankomst i respektive förening. utbetalas per sammankomst och per del- tagare i statligt aktivitetsstöd. Räntan på de bidragspengar som ännu inte utbetalats fungerar som marginal för att täcka de skillnader som uppstår mellan budgeterade utbetalningar och det verkliga utfall, som bestäms i form av antal sam- mankomster och antalet deltagare per sammankomst på föreningsnivån. RF har lagt om sin räkenskapsperiod och gäller helår som räkenskapsperiod. På grund av omlä ggningen redovisar RF ett 18-månadersbokslut 950701-961231. erhöll RF i organisationsstöd, varav från Tipstjänst. Det råder oklarhet huruvida RF kommer att er- hålla några medel från . Från FSL (Folkrörelsernas Samarbetsorgan för Lotterifrågor) erhöll RF , vilket avser avkastning från BingoLotto. Dessutom erhöll RF bidrag från AMS på och övriga bidrag på . Bland övriga intäkter fanns hyresintäkter, kontorsservice, prenume- rationer/annonsering Svensk Idrott, IT-service och övrigt. Posten övriga intäkter uppgick till . Ränteintäkterna uppgick till . Resultatet blev efter att RF lämnat bidrag på och haft övriga kostnader på . Kostnaderna för RF-kansliet upp- gick till . 208 Finansieringen av idrottsrörelsen 11Sveriges Olympiska Kommitté (SOK) bekostar helt eller delvis specialidrotts- förbundens OS-förberedelser. För detta ändamål delar SOK ut bidrag till de olika SF:n. Detta kapitel syftar till att beskriva hur SOK finansierar sin verksamhet samt att kartlägga penningflödena från SOK till de olika SF:n 1993-1996. Perioden 950701-960630 erhöll SOK följande statsbidrag: Statsbidraget för administration har tilldelats SOK från RF:s ordina- rie statsmedel och i SOK:s årsredovisning för 95/96 redovisas statsmedel och bland annat kontors- och personalkostnader i en separat resultat- och balansräkning, skild från den mer kommersiella delen av verksamheten. hade SOK följande kommersiella intäkter: (enligt avtal med ATG) Licensavtal, varumärket (netto) Exempel på några av SOK:s andra intäktsbringande aktiviteter: Olympiafonden, ett samarbete med Nord- Enligt ett avtal med Som jämförelse kan nämnas att 1992 var intäkterna från Olympia- travet , licenspengarna för varumärket och Olympia- fonden . Finansieringen av idrottsrörelsen 209 Vid sidan om dessa aktiviteter erhåller SOK pengar från den inter- nationella olympiska kommitténs (IOK:s) internationella marknads- föringsprogram, kallat TOP. 1995/96 gav detta en intäkt på . Varje nationell olympisk kommitté får ta del av TOP-programmens sponsorpengar, eftersom IOK:s sponsorförsäljning försämrar möjlig- heterna för de enskilda nationella olympiska kommittéerna att sälja sina egna sponsorprogram. SOK ersätts från IOK efter förhandlingar med den olympiska marknadskonsulten . Vid bokslutet 960630 hade SOK ett eget kapital på 33 859 tkr. och erhåller SOK extra statsbidrag. betalar RF ut ett administrationsbidrag till SOK. SOK är till största delen självfinansierat via egna och externa sponsor- och pro- jektintäkter. 11.2SOK-bidrag till SF 1993-96 betalade SOK ut sammanlagt till 35 olika SF för OS-förberedelser. Motsvarande belopp för var . Det har alltså skett en ökning . har SOK haft ett samverkansprojekt med RF, Olympisk Support, som har drivits operativt av CPU). Projektet har enligt SOK:s årsredovisning opererat nära SOK:s direkta stöd till SF:n. SOK-bidrag skall ses helt fritt från det RF-bidrag som varje SF er- håller. Vissa SF har emellertid redovisat RF- och SOK-bidragen i klump. 210 Finansieringen av idrottsrörelsen Ekonomiska bidrag till SF för OS-förberedelser 1993-1996 (tkr) Finansieringen av idrottsrörelsen 211 Det finns 66 specialidrottsförbund i med uppgift att organisera idrottslig verksamhet på ett sådant sätt att den står i överenskommelse med idrottens mål och inriktning. Följande kriterier måste uppfyllas av ett SF: 1.SF skall vara en ideell förening. 2.SF skall bedriva/administrera idrott. 3.Verksamheten skall stå i samklang med idrottens mål och ideologi som folkrörelse. 4.Idrotten bör inte vara nära besläktad med idrott till RF redan anslutet SF. 5.SF bör ha minst 50 medlemsföreningar med minst 3 000 medlemmar och finnas representerat inom minst tio . Det övergripande syftet med undersökningen har varit att kartlägga in- gående och utgående penningströmmar till de 66 specialidrottsförbunden. Jämförelser görs också med åt alla? som publicerades med siffror . 12.2Redovisning av den metod som använts Undersökningen av penningströmmarna på har primärt genom- förts med de olika specialidrottsförbundens årsredovisningar som bak- grundsmaterial. Årsredovisningarna har erhållits från och direkt från SF:n. Insamlandet av årsredovisningar har i första hand ägt rum i tidsin- tervallet . Det betyder att till övervägande del är det SF:ns årsredovisningar från verksamhetsperioderna 1995/96 och 1996 (kalenderår) som använts i undersökningar. Vissa SF:s årsredovisningar är /97. 212 Finansieringen av idrottsrörelsen I flera fall har det varit nödvändigt att komplettera informationen i årsredovisningarna med hjälp av intervjuer med den ekonomiskt ansva- rige. Den klassificeringsmall som använts och sammanställningarna över de enskilda SF:ns ekonomi återfinns i arkiv. Utgångspunkten för analysen är det enskilda SF:et där alla redovisade intäktsposter har ställts i relation till totala intäkter och kostnader. Syftet med nyckeltalen är att bedöma de olika intäktskällornas betydelse för SF:ets verksamhet. Av nyckeltalen framgår den finansiella strukturen i alla SF samt de olika intäktskällornas betydelse för överlevnaden. Nyckeltalen, som beskrivs nedan, har summerats upp på helhetsnivå. Resultaten av analysen redogörs för i kapitel 12 Den ekonomiska analysen av specialidrottsförbundens ekonomi. Summa intäkter med avdrag för extraordinära intäkter och finansiella intäkter Summa intäkter – summa kostnader Redovisat resultat + finansiella kostnader)/omsättning Ordinarie samt extra RF-bidrag/omsättning (Avgifter, licenser, försäkringar + information, utbildning, förlag + övriga intäkter + evenemang + sponsring och affärsuppgörelser + försäljning + TV och radio + spel, lotterier + finansiella intäkter)/omsättning Sponsring och affärsuppgörelser/omsättning TV och radio/omsättning SDF-anslag/omsättning SDF-anslag/RF-bidrag Central administration/omsättning (Central administration + styrelser och kommittéer)/omsättning Tävling och träning/omsättning Finansiella kostnader/omsättning Finansiella intäkter/omsättning Eget kapital Till det egna kapitalet har förts olika typer av fonderade medel samt balanserade vinstmedel och redovisat resultat. Finansieringen av idrottsrörelsen 213 Eget kapital/summa skulder och eget kapital Skulder/summa skulder och eget kapital Omsättningstillgångar (exklusive varulager)/kortfristiga skulder 214 Finansieringen av idrottsrörelsen 13Analysen av specialidrottsförbundens ekonomi Syftet med den ekonomiska analysen nedan är att sammanfatta hur SF:ns ekonomi ser ut med hjälp av nyckeltalen som ingående har be- skrivits i tidigare avsnitt. Inledningsvis presenteras hela SF-nivåns finansiering, som till består av bidrag. Sjävfinansieringsgraden är således 75,1 pro- cent. Motsvarande siffra i var , vilket visar på en svagt ökande självfinansieringsgrad för specialidrottsförbunden. Procent av oms. TABELL: Specialidrottsförbundens finansiering 1995/96 Procent av oms. TABELL: Specialidrottsförbundens finansiering 1991/92 Den totala omsättningen för de 66 specialidrottsförbund som ingått i undersökningen uppgår t ill . Med omsättning avses totala intäkter med avdrag för extraordinära intäkter och finansiella intäkter. De totala intäkterna uppgick t ill . Finansieringen av idrottsrörelsen 215 Ds 1993:58 Idrott åt alla? var motsvarande siffra 683 m iljoner kronor. Alltså en ökning under de en fyraårsperiod. är det enskilda SF som har den största omsätt- ningen. För uppgick omsättningen t ill . svarar för av omsättningen på . är (), () och () de SF som omsätter mest pengar. och tillhörde de förbund som hade den största omsättningen bland SF:n. TABELL: De SF som visar störst omsättning TABELL: De SF som visade störst omsättning är det förbund som procentuellt vuxit mest i eko- nomiska termer /92. Då hade förbundet en omsättning på 23 milj. var den summan uppe i 57 miljoner. De undersökta SF:n uppvisar ett gemensamt resultat på , vilket ger överskottsgraden med de finansiella kostnaderna exkluderade . 44 av SF:n redovisar ett positivt resultat och 22 av SF:n redo- visar ett negativt resultat i undersökningen. Det är en liten försämring jämfört med då 46 av 63 specialidrottsförbund re dovisade ett positivt resultat. De SF som drivit sin verksamhet med störst vinst var: 216 Finansieringen av idrottsrörelsen TABELL: De SF som visar störst vinst /96 TABELL: De SF som visar störst vinst /92 De SF som drivit sin verksamhet med störst förlust under den ak- tuella perioden var: TABELL: De SF som visar störst förlust under 95/96 TABELL: De SF som visar störst förlust under 91/92 SF-nivåns totala självfinansieringsgrad uppgår t ill . I kronor är beloppet , vilket erhå llits genom att multiplicera respektive SF:s självfinansieringsgrad med dess totala omsättning. I SF:ns självfinansieringsgrad har inkluderats de avgifter som ut- taxerats från underliggande organisationer, i de flesta fall från före- Finansieringen av idrottsrörelsen 217 Huruvida detta är att betrakta som självfinansiering kan dis- kuteras. SF:n uppvisar stora olikheter i fråga om graden av självfinansiering. SF:n med högst självfinansiering är: TABELL: SF med högst självfinansieringsgrad 1995/96 TABELL: SF med högst självfinansieringsgrad 1991/92 SF:n med lägst självfinansieringsgrad är: TABELL: SF med lägst självfinansieringsgrad 1995/96 TABELL: SF med lägst självfinansieringsgrad 1991/92 Generellt uppvisar arenaidrotter som fotboll, ishockey, handboll, bandy, tennis med flera en högre grad av självfinansiering än andra idrotter. Förklaringen till det är att arenaidrotterna har större möjlighet att finansiera sin verksamhet via sponsorer och andra affärsuppgörelser 218 Finansieringen av idrottsrörelsen än andra idrotter. Dessutom står respektive arenaidrotts SF ofta som arrangörer av publikdragande evenemang såsom landskamper och internationella turneringar. Tack vare en intensiv massmediabevakning har arenaidrotterna ett försprång gentemot de flesta andra idrotter. Intresset från massmedia påverkar i de flesta fall både de kommersiella intäkterna och medlems- rekryteringen i positiv riktning. Inte minst för de redan kommersiellt starka förbunden fotboll och ishockey ser framtiden ljus ut på de kom- mersiella marknaderna. Det tyska agentbolaget köpte TV- och reklamrättigheter från m iljoner och för 200 m iljoner från . Avtalen är de största som någonsin tecknats av svenska idrottsorganisationer och in- nebär att självfinansieringsgraden för samtliga SF ökar . För ett flertal SF är bidraget från RF av underordnad betydelse sett till den finansiella strukturen. I flera stora SF såsom , och står RF-bidraget för av omsättningen. För flera mindre SF är situationen den omvända. Utan RF-stödet förefaller dessa SF inte ha någon möjlighet att bedriva sin verksamhet. Exempel på sådana SF är , , och . Sammanlagt redovisar de 66 SF:n bidragsintäkter från RF på , vilket betyder att det totala RF-beroendet på SF-nivå är 22,4 pro- cent. I var motsvarande siffra , vilket bety- der att RF-bidragen justerats upp i samma takt som de kommersiella intäkterna . Intäkterna från sponsring och affärsuppgörelser svarade för 124 m iljoner bland de 66 specialidrottsförbunden. Läggs Fotbollförbundets samtliga avtal med Tipstjänst till blir summan . har ett antal avtal med Tipstjänst (numera ) som reglerar alltifrån tillgänglighet av tipsmatcher till mer renodlade sponsoråtaganden. Det är de stora mediasporterna fotboll och ishockey som uppvisar störst intäkter från sponsring och andra affärsuppgörelser, men även Innebandy, Tennis och Ridsport har betydande sponsorintäkter. Finansieringen av idrottsrörelsen 219 bollens sponsring och affärsuppgörelser uppgår t ill (av omsättningen), varav från . Summan kommer att öka ytterligare då det kommersiella avtalet med träder ikraft. De flesta SF har någon form av sponsor eller affärsavtal, men det finns även de som inte har några sponsoravtal överhuvudtaget. 52 SF redovisar sponsorintäkter och 14 redovisar inte några sponsorintäkter över huvud taget. Det är framför allt som kan räkna med intäkter från försäljning av TV-rättigheter. Se ovannämnda kommentar angående avtal med det tyska bolaget . Specialidrottsförbundens TV-intäkter är i hög grad beroende av hur deras landslag spelar i , , internationella turneringar och vilka evenemang som förbundet arrangerar. Ett landslag som tillhör kan möta två attraktiva lag på hemmaplan och därigenom erhålla en rejäl ersättning från olika . Ett annat år kanske motståndet innebär att det inte blir några TV-intäkter över huvud taget. De flesta SF:n har avtal med som ger SVT rätten att nyhetsbevaka evenemang som sanktionerats av respektive spe- cialidrottsförbund. De belopp som betalas för dessa rättigheter är i sammanhanget ringa. För de stora förbunden har intäkterna från TV ökat jämfört med situationen . Långt ifrån alla SF slussar pengar vidare till underliggande nivåer i idrottens organisation. Ungefär hälften, 38 SF, uppgav att de vidarebe- fordrat pengar till SDF, specialdistriktsförbunden. Undersökningen visar att SF-nivån distribuerade till SDF. Det är en minskning med 17 miljoner jämfört . Framför allt var det som med 14 miljoner i SDF-bidrag drog upp totalsumman. Motsvarande siffra för 95/96 var . är det förbund som slussar mest medel vidare till underliggande organisationer. uppgick beloppet till . 220 Finansieringen av idrottsrörelsen hockeyförbundet slussade vidare och . Den centrala administrationen svarar för av kostnaderna i SF:ns ekonomi. Motsvarande siffra i var , vilket tyder på att de administrativa utgifterna för inte ökat. Det är framför allt i de mindre SF:n som den centrala administra- tionen spelar en dominerande roll på kostnadssidan. De SF som uppvisar den högsta graden av central administration är (), () och (). De SF med största administrativa kostnader i var Bangolf (), Flygsport () och (). Den centrala administrationen uppgår totalt t ill , vilket i stort sett motsvarar storleken på RF:s organisationsstöd till SF:n. Läggs även styrelse och kommittéarbete till uppgår summan till . Den övervägande majoriteten av SF:n har redovisat de finansiella in- täkterna i årsredovisning. I de fall då nettoredovisning förekommit har kontakt tagits med förbundet ifråga. har SF:ns finansiella intäkter uppgått till . Det sammanlagda egna kapitalet på uppgår t ill . Ställt mot RF-bidragsberoendet på kan det betyda att i bidragspengar från RF finns ackumulerat på . I ESO- rapporten var motsvarande belopp 158 m iljoner kronor. Det egna kapitalet på har ökat Det överlägset rikaste SF:t är , som redovisar ett eget kapital på . har grundlagt en stor del av sin förmögenhet i samband med de VM-turneringar som avgjorts i och 1995. Förbundets nettobehållning blev vid båda tillfällena. Åtta SF har eller mer i eget kapital. Finansieringen av idrottsrörelsen 221 TABELL: Rikast – SF med mest eget kapital 1995/96 TABELL: Rikast – SF med mest eget kapital 1995/96 Av 66 SF:n redovisar åtta ett negativt eget kapital, vilket betyder att allt kapital i förbundet . I saknade elva SF helt kapital. Störst kapitalunderskott 1995/96 uppvisar med . Grunden till den förlusten lades också vid ett evenemang – i . TABELL: Fattigast – SF med minst eget kapital 1995/96 TABELL: Fattigast – SF med minst eget kapital 1991/92 Soliditet är ett mått på en organisations betalningsförmåga på lång sikt. De SF som uppvisar högst soliditet är , och . Samtliga har i soliditet. 222 Finansieringen av idrottsrörelsen TABELL: SF med högst soliditet 1995/96 TABELL: SF med högst soliditet 1991/92 Finansieringen av idrottsrörelsen 223 Det finns 22 distriktsförbund (DF) i . DF:n är Riksidrottsför- bundets regionala kontor, vars huvudsyfte är att stödja idrottsföreningar och förbund. Varje DF ansvarar för sitt distrikt. DF:ts tre viktigaste uppgifter gentemot idrottsorganisationerna i distriktet är: information, service och att företräda idrotten i samarbete med myndigheter och organisationer. Att bistå föreningslivet med service kan innebära administrativt stöd och service som till exempel att erbjuda tjänster som dataservice, bok- föring, medlemsredovisning, löneadministration, avtalsförsäkringar, tryckeritjänster samt samordning av inköp av kontors- och förbruk- ningsmaterial till fördelaktiga priser. Att företräda idrotten kan innebära att tillvarata och bevaka idrottens intressen gentemot kommuner och landsting. Övriga uppgifter som DF:t är ålagda att utföra i enlighet med RF:s definition är: –att främja, utveckla och samordna den idrottsliga verksamheten inom respektive samt arbeta i enlighet med RIM:s och Riks- idrottsstyrelsens beslut; –att stimulera ungdoms-, motions- och utbildningsverksamhet inom distriktet; –att fördela idrottsmedel på ett rättvist och ändamålsenligt sätt. Det övergripande syftet med undersökningen har varit att kartlägga in- gående och utgående penningströmmar till de 22 distriktsförbunden. Av kartläggningen framgår även DF:ns finansiella struktur. Syftet har varit att undersöka ekonomiska realiteter, som till exempel distrik- tens olika bidragsberoende och självfinansieringsgrad samt deras eko- nomiska ställning. Vidare har en klassificering gjorts i syfte att belysa penningström- marna till och från distriktsförbundet. 224 Finansieringen av idrottsrörelsen 14.2Redovisning av den metod som använts Undersökningen av penningströmmarna på har primärt genom- förts med distriktsförbundens årsredovisningar som bakgrundsmaterial. De penningsummor som redovisas i rapporten är officiellt godkända av styrelsen och antagna på årsmötet. Räkenskaperna har således granskats och godkänts av förbundets revisorer. De ekonomiska data som ligger till grund för analysen är hämtade från . I materialet ingår även e konomiska fakta . Diverse kompletteringar har skett genom intervjuer. För att erhålla jämförbara data mellan DF:ns årsredovisningar har en klassificeringsmall tillämpats på samtliga årsredovisningar. Den mall som tillämpats på ett DF avviker till viss del från den som använts på SF- och föreningsnivån. Orsaken är att den ekonomiska redovisningen inte möjliggör samma klassificeringsprinciper när det gäller kostnader och intäkter. DF:ns verksamhet kan till sin art anses vara mer administ- rativ och serviceinriktad än vad fallet är med SF:n och föreningarna. Vid analysen av DF:n har tekniker för normal räkenskapsanalys använts. Redovisningen medger inte alltid säkra klassificeringsgränser, det vill säga att det kan finnas intäkt- och kostnadsposter som överlappar varandra och som är svåra att hänföra till en bestämd post. Dessa fel torde vara marginella. I våra analyser har vi valt att exkludera det lokala aktivitetsstödet från DF:ns årsredovisning i vår analys. Skälet till detta är att dessa summor inte stannar inom DF:ns verksamhet utan fördelas vidare till idrottsföreningarna utifrån fastställda prestationsnycklar inom respektive distrikt. Dessa penningströmmar bör således inte påverka resultatet i DF:ns ordinära verksamhet. Ett par DF har börjat ta bort LOK-stödet från resultatredovisningen och väljer att lägga det på ett balanskonto i avvaktan på utbetalning. Vi kommer att utgå ifrån detta synsätt i våra kostnads-/intäktsanalyser av DF:n. Finansieringen av idrottsrörelsen 225 Huruvida lönebidrag från länsarbetsnämnderna till underliggande idrottsorganisationer, som specialidrottsdistriktsförbund (SDF) och lokala föreningar, som DF:n sköter löneadministrationen åt, skall in- räknas i DF:ns resultatredovisning är en komplicerad fråga. Vi har valt att inte ta med dessa finansiella flöden i våra ekonomiska beräkningar eftersom de, på ungefär samma sätt som LOK-stödet, passerar igenom DF:ns ekonomi. Under utredningens gång har framkommit att vissa DF har en så pass dominerande ekonomisk situation att de väsentligt påverkar genom- snittet. Ett exempel på detta är Distrikts Idrottsförbunds goda ekonomiska situation. GDIF:s framgångar på den kommersiella marknaden slår kraftigt igenom på de flesta ekonomiska nyckeltalen. Detta är viktigt att beakta vid en analys av genomsnittsvärdena för alla DF. Trots att dessa siffror i vissa fall riskerar att förvränga helhetsbilden av DF:ns ekonomiska situation har vi valt att ta med GDIF.