sou · GMB3118d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Endast nio av de totalt 56 identifierade aktörerna bedriver eller planerar att bedriva verksamhet för att långsiktigt och målmedvetet öka exporten av varor, tjänster och teknik med hög miljöprestanda. Här finns alltså en stor outnyttjad potential. De identifierade kompetenscentra är organiserade på flera olika sätt. Indelningen är inte helt strikt då flera aktörer till viss del stämmer in på flera av kategorierna. Drygt en tredjedel av noderna är kommunala initiativ, en tredjedel är initiativ från högskolor och universitet och resten är olika typer av föreningar och stiftelser m.fl. Olika typer av kompetenscentra · Science Parks (SP) · Universitets- och högskolebaserad verksamhet (exklusive SP) · Föreningar och stiftelser m.fl. (exklusive SP och/eller högskolebaserade aktörer) 4.3Utlandsrepresentationen och fönster i omvärlden Utredningen föreslår att alla etablerade offentliga kanaler inom utlandsrepresentationen och inom hela statsapparaten skall kunna nyttjas i satsningen på att internationalisera svenska miljödrivna företag. Databaser över svenskt miljökunnande skall finnas till- gängliga på alla ambassader och övrig utlandsrepresentation. Man bör verka för att svenskar blir centralt placerade i internationella organ som finansierar och driver projekt samt att den svenska resursbasen lyfts fram i olika Sverigepresentationer. Samtliga utlandsrepresentationer föreslås fungera som skyltfönster i omvärlden för att visa svenskt miljökunnande som de kan utgöra en ingång till den svenska resursbasen och referensanläggningar. Utbildning av befintlig ambassadpersonal (när dessa är hemma) behövs som en viktig del i kompetensuppbyggnaden för att öka förståelsen för den stora möjlighet som utvecklingen på den internationella marknaden för miljödrivna företag kommer att innebära . Fönstren skall förmedla kontakter och förfrågningar från poten- tiella köpare eller samarbetspartners. De kan också fungera som informationsinsamlare och rapportera till SUCCESS om vad som händer inom miljöområdet i respektive land. Man bör också arbeta för att delegationsbesök med fokusering på svenskt miljökunnande kommer till stånd i . Den geografiska placeringen av fönstren bör styras av i vilka regioner som komparativa fördelar kan leda till ökande marknadsandelar för svenska företag. SUCCESS windows kan sam- ordnas med befintliga svenska kontor, t.ex. , STATT eller ambassad, eller bli en helt ny enhet med egen personal. Speciella fönster föreslås etableras på platser i , , , , , och . I bör ett fönster etableras eftersom EU är en ledande miljökraft i världen och en stor biståndsgivare till öst och u-världen, med åtföljande intressanta marknader för svenskt kunnande på miljöområdet. bör utnyttja de möjligheter som det innebär att ha svenskar centralt placerade i t.ex. de internationella organ som finansierar och driver projekt. Man bör verka för att svenskar kommer i åtnjutande av sådana tjänster och att dessa personer involveras i den svenska visionen. Uppgifter för SUCCESS föreslås vara: ·profilering av Sustainable bl.a. genom avancerade databaser och delegationsbesök ·kompetensuppbyggnad genom omvärldsbevakning och analys. SUCCESS verksamhet och huvudfunktioner. noder/företag/medlemmar 4.4.1Nätverksstimulans – samarbete i nätverk I utgångsläget skall SUCCESS verka pådrivande och samordnande för att länka samman olika aktörer vilket illustreras i bild 2. Efter hand knyts allt fler aktörer, noder, till nätverket, som stimuleras till organisk tillväxt och ökade antal länkar. övertas allt fler strategiska funktioner av noderna. SUCCESS kan då övergå till att enbart vara en stödjande funktion. , när nätverken är utbredda kan statens engagemang i SUCCESS helt avvecklas och ansvaret för verksamheten övergå till en eller flera noder. SUCCESS vid inrättande och . Utredningen föreslår att SUCCESS skall profilera som ekologiskt hållbart samhälle genom att utnyttja begreppet Sustainable . Databaser och informationsmaterial måste därför tas fram för att en effektiv marknadsföring skall kunna göras. För att underlätta för potentiella kunder i utlandet att komma ihåg och enkelt nå SUCCESS bör ett telefonnummer etableras med anknytning till , t.ex. Call Sustainable 4600. För att säkerställa att små och medelstora företag verkligen använder SUCCESS tjänster, måste initiala insatser i olika former göras för att informera om den företagsservice som SUCCESS inrättar (se 4.4.3) för att underlätta för framför allt småföretagen. I detta sammanhang är de existerande nätverken för småföretagare viktiga kanaler. Utredningen föreslår att en interaktiv databas och avancerade IT- system byggs upp. Informationen om den svenska resursbasen skall vara lättillgänglig, faktabaserad och smart sorterad. Initialt måste SUCCESS göra en detaljerad inventering av den svenska resursbasen för att identifiera miljödrivna företag och teknikområden som har störst förutsättning att växa. Arbetet med att kartlägga den svenska resursbasen i detalj och att bygga upp databasen är långsiktigt och kräver en kontinuerlig uppdatering. För att skapa en internationell trovärdighet måste SUCCESS utveckla krav och kriterier för vilka företag, produkter och tjänster som skall finnas med i Sustainable . Informationen i databasen skall vara lättillgänglig, faktabaserad och smart sorterad. För varje delområde anges exempel på områden där har unik kompetens och förutsättningar att vara framgångsrikt internationellt. Företagsförteckningar skall finnas liksom exempel på kommunala systemlösningar. och kommuner kan t.ex. landsting, myndigheter, högskolor och branschorganisationer som har intressanta systemlösningar, produkter eller tjänster och egna nätverk vara med. Ett exempel på hur databasen kan vara uppbyggd ges i bild 3. Exemplet presenterar svensk energi där den första nivån i en interaktiv databas kan bestå av tre ingångar. 2.Goda exempel (Good Practice) 3.Svenska partners/Företag (Partners) Exempel på presentationsmodell. byggs energisystemet upp i en hierarkisk struktur som principiellt beskriver systemlösningar och energisystemets olika delsystem. Under Good Practice samlas beskrivningar av goda exempel (referensanläggningar) som noggrant väljs ut med tanke på att skildra spetsteknologier och helhetslösningar inom hållbar energi- teknik. samlas information om företag, myndigheter och andra organisationer med kompetens inom olika energiområden (partners/leverantörer). De tre olika ingångarna kopplas ihop sinsemellan så att man oberoende av ingång kan koppla ihop idélösning med praktiska exempel och bli länkad till svenska företag som kan erbjuda tjänster och produkter. Väl fungerande IT-system är en förutsättning för att lyckas med detta. är ett av de mest IT-avancerade länderna i världen, vilket ger goda förutsättningar för en implementering av utredningens förslag. Utredningen föreslår att SUCCESS även skall presentera informationsguider i pappersform, t.ex. – A guide to SUCCESS for Chinese users. , inom UD, har tagit fram en rapport om kompetensen inom vatten- och avloppssektorn (se kapitel 5.4). En liknande rapport kommer även om avfallssektorn. Dessa kan användas men bör kompletteras med andra snitt där den traditionella sektors- indelningen kompletteras med ett hållbarhetsperspektiv. SUCCESS föreslås ha en väl utbyggd delegationsservice för att smidigt kunna visa upp svenska lösningar/referensanläggningar i företag och kommuner m.m. Delegationsbesök är en nyckelfunktion inom SUCCESS. Genom svenska ambassader, fönster och andra kontakter uppstår förfrågningar om svenskt miljökunnande. Potentiella kunder skall kunna bjudas in till för information om svenska systemlösningar och studiebesök på svenska företag. För att delegationsbesöket skall bli miljömässigt genomtänkt, från till företag och referensanläggningar, bör t.ex. några miljöanpassade hotell och transportföretag knytas till SUCCESS. 4.4.3Företags/medlemsservice och uppdragsverksamhet ·Utredningen föreslår att SUCCESS skall vara öppet för alla, men att en inträdeskostnad tas ut för att skapa engagemang. Som medlem får man företagsprofilerad information om t.ex. marknadsmöjligheter, man har rättighet att använda en gemensam logotyp (Sustainable ) i marknadsföringen, man finns med i databas och broschyrer, samt blir länkad i IT-systemet. ·En help line inrättas för miljö- och internationaliserings- relaterade frågor. ·Möjligheter att söka finansiering till förstudier inför projekt skall finnas liksom finansiering till delegationsbesök. ·Uppdragsverksamhet föreslås tillåtas, i en utsträckning som inte får inkräkta på basverksamheten. Småföretagens behov bör alltid prioriteras. Behoven av serviceinsatser och kompetensuppbyggnad bland företagen varierar beroende på om företagen är tjänste- eller varuproducerande, om de är miljödrivna eller renodlade miljöteknikföretag. Behoven styrs också av hur långt man kommit i sin miljöanpassning. För varje företag/medlem upprättar SUCCESS en profil som kan användas för att skicka rätt information till rätt medlem om nya marknadsmöjligheter, potentiella samarbetspartners etc. I SUCCESS kompetens- försörjningsansvar ingår att säkerställa att svenska företag lätt får tillgång till kunskap om t.ex. hållbar utveckling, market entry strategies, finansieringsmöjligheter, marknadsförutsättningar, poten- tiella samarbetspartners och övriga kontakter (se kapitel 4.4.4). För detta ändamål inrättas bl.a. en help line. Möjligheter för SUCCESS att finansiera svenska konsulter att genomföra förstudier inför internationella projekt föreslås också finnas. Eftersom små och medelstora företags betalningsförmåga är begränsad föreslås att en differentierad medlemsavgift, som ett engångs- belopp, införs. En avgift är viktig för att skapa engagemang och aktivt deltagande. Vid inträdet bör också ett samarbetsavtal upprättas där SUCCESS, liksom företagens/medlemmarnas, åtaganden och rättigheter redovisas. Det är troligt att medlemmar och andra intressenter kommer att efterfråga insatser från enheten som är mer arbetskrävande än att ge snabba svar på relativt enkla frågor eller att förmedla en kontakt. Utredningen vill inte utesluta möjligheten att enheten tar på sig sådana uppgifter mot ersättning, men betonar att det är viktigt att det inte inkräktar på möjligheterna att ge service till småföretagen. Utredningen bedömer därför att enheten bör fokusera sitt arbete på kärnverk- samheten, men att mer kvalificerade tjänster kan göras i mån av tid och debiteras efter svårighetsgrad och framgång i affären. 4.4.4Kompetensuppbyggnad genom omvärldsbevakning och analys Utredningen föreslår att SUCESS skall kunna förmedla t.ex. omvärldsbevakning och länderanalyser, liksom mera allmänna analyser om miljödriven affärsutveckling. SUCCESS föreslås också ha visst ansvar för en framtidsinriktad kompetensuppbyggnad och att stimulera en miljöanpassning och internationalisering av svenska företag. Det kan vara så att aktörer som bedriver internationell och affärsutvecklande verksamhet, men med svagt miljöfokus, skulle kunna bli mer framgångsrika om miljöaspekter integrerades i deras verksamheter. Här har SUCCESS en viktig roll att spela. Enheten skall ansvara för att omvärldsbevakning/länderanalyser utförs och sedan sprids till berörda parter genom det företagsprofile- ringssystem som upprättats (se kapitel 4.4.3). Medlemmarna skall kunna få hjälp med uppgifter om nuläge, trender och prognoser för den miljödrivna marknadens utveckling (efterfrågan) för specifika branscher/produkter i specifika regioner, inklusive identifiering av de viktigaste kategorierna av potentiella kunder och konkurrenter. Det saknas en samlad kunskap om det dagsaktuella läget och trenden för miljödriven affärsutveckling. Prognoser behöver göras som beskriver en sannolik utveckling i ett 5-15-årsperspektiv och som ger en samlad bild av den globala utvecklingen för de miljödrivna näringar som är av störst intresse för vidkommande. För varje specifik, reell eller potentiell vinnarbransch i den svenska resursbasen bör analyser genomföras i syfte att identifiera möjliga åtgärder för att ytterligare förbättra förutsättningarna för tillväxt (en typ av road map, se kapitel 3.2.4). Baserat på analyserna är det motiverat att lyfta fram strategiskt viktiga områden som kan bli föremål för mer omfattande nationell mobilisering. 5 Den svenska resursbasen Den svenska resursbasen 55 Svenskt näringsliv består av ett hundratal internationella storföretag, ett stort antal (ca 760 000) småföretag och ca 30 000 medelstora företag.13 Av de medelstora är exporterande företag och bland småföretagen exporterar . Det går inte att utläsa av statistiken hur många som är miljöinriktade av dem som exporterar och det går heller inte att se om ett småföretag varit underleverantör till ett större exporterande företag. De svenska exportframgångarna på miljöteknikområdet har varit starkt drivna av de stora infrastruktursatsningar som gjorde . Detta resulterade i en uppbyggnad av svensk kompetens, företag samt referensanläggningar. Detta försprång är nu inhämtat av ett flertal länder som har minst lika bra lösningar som de svenska. En ökad insikt om kretslopp och hållbar utveckling gör att denna typ av 1960-talslösningar framstår i ett annat ljus jämfört med dagens och framtidens teknologier, vilket leder till anpassningar och nya möjligheter (se kapitel 6). Den renodlade miljötekniksektorn är relativt liten i , med ca 15 000 anställda (se tabell 3) och med en omsättning på enligt en skattning som IVA gjorde 1996.15 13Källa: SCB. 14Se tabell 1 för definitioner. 15Miljödriven teknikutveckling, IVA. 56 Den svenska resursbasen Uppskattning av antal anställda i och omsättning för renodlad miljöteknik. Rening av utsläpp till luft Rening av utsläpp till vatten Sanering av förorenad mark Källa: IVA. Antalet anställda och omsättning är svårare att kvantifiera i de miljödrivna företagen eftersom de kan vara delvis miljödrivna och ha olika grad av miljödriven verksamhet. Det sker en ständig utveckling av företagen och miljöargumenten får allt större plats i företagens beslutsprocesser. komparativa fördelar för miljödrivna företag och produkter och tjänster med hög miljöprestanda beskrivs i kapitel 6. Ett viktigt instrument i företagens miljöarbete är certifieringsarbetet med ISO 14001 och EMAS. Miljöledningssystem är ett effektivt sätt för att identifiera och kontrollera det egna företagets miljöpåverkan och skapar förutsättningar för att åtgärda dessa innan de uppkommer som en skuld i balansräkningen. Det är också ett sätt att effektivisera resursanvändningen. Totalt var 359 företag miljöcertifierade enligt ISO 14001 och/eller enligt EMAS (se bild 4). Räknar man bort dem som har bådadera (58 stycken) är det totalt 301 företag som har någon miljöcertifiering. Merparten är större företag men det hindrar inte att de små och medelstora företagen i många fall kanske har kommit längre med det praktiska miljöarbetet. 16 Se tabell l för definitioner. Den svenska resursbasen 57 Antal miljöcertifierade företag. Tjänstesektorn intar en central roll i miljöexportsammanhang och gruppen konsultföretag som på olika sätt har beröring med miljöområdet är stor. Förutom de renodlade konsultföretagen (t.ex. ingenjörsbyråer och arkitekter) finns också en rad andra typer av företag som är specialiserade inom exempelvis management, projektledning och utbildning. Utredningen har inte funnit någon sammanhållen statistik som beskriver miljökonsultmarknadens storlek och utveckling. Miljö- managementrelaterade tjänster är än så länge mest inriktade på den nationella marknaden, med en omsättning beräknad till ca . De större svenska arkitekt- och teknikkonsult- företagen exporterade för ca 1996, vilket motsvarar av branschens omsättning17. Detta kan synas lite men ger ofta också hävstångseffekter för entreprenörer och andra företag. komparativa fördelar inom tjänstesektorn beskrivs i kapitel 6.1. De formella samarbeten som förekommer mellan företag och bransch- organisationer i och utlandet är viktiga för att stärka närings- livets miljöarbete. Det informella miljöarbetet har speciellt under senare 17 Källa: IUI. 58 Den svenska resursbasen år utvecklats i olika former av nätverk. Näringslivets miljöchefer, som är en yrkesförening för miljöchefer inom svenska företag, och Näringslivets Internationella Råd är två exempel. Svenska handelskamrar är en annan näringslivsorganisation som har miljö på dagordningen. De finns i 14 länder genom . I har man kontor i 35 städer med regional spridning över hela landet. Utöver dessa kan också det utbyte som sker mellan miljögrupper i olika länder indirekt påverka möjligheter att sälja tjänster och produkter. Den svenska miljöforskningen samt den process- och produktinriktade miljöforskning, som bedrivs på såväl högskolor och universitet som branschforskningsinstitut, intar en tätposition inom flera områden. Branschforskningsinstituten är en viktig resurs både för de enskilda företagen och för som helhet. MISTRA:s18 forskningsprogram som bl.a. syftar till att stärka svenska företags konkurrenskraft är viktiga i sammanhanget. Internationell miljöutbildning på t.ex. Inter- nationella i tar in en rad studenter från hela världen, något som i större utsträckning borde tas tillvara. Mycket av den miljökompetens som utvecklats i har drivits fram av lagstiftning och myndighetskrav från bl.a. och Kemikalieinspektionen. Det gäller framför allt den typ av åtgärder som gäller miljöskydd och renodlad miljöteknik. Kemikalieinspektionens OBS- och begränsningslista, som är frivillig, fungerar som ledstjärna för myndigheter och företag när miljöskadliga kemikalier skall bytas ut. Miljömyndigheterna kan dessutom spela en roll som kunskaps- försörjare inom internationella externfinansierade projekt, vilket kan bidra till att påverka miljöutvecklingen och bidra till att öka svensk tjänsteexport. Den svenska resursbasen 59 UD har ambassader, generalkonsulat eller delegationer i knappt 200 länder och arbetar främst med politisk och handelspolitisk bevakning och mindre med främjandeverksamhet. Ett projektexportsekretariat (PES) bildades inom UD för att öka nyttjandet av den svenska miljötekniksektorn inom de internationella finansieringsprogrammen. Verksamheten omfattar kontakter med internationella finansiärer och upphandlande instanser samt information till svenska företag om de finansierings- och affärsmöjligheter som internationellt bistånd och annan internationell finansiering erbjuder. PES verkar också för ett ändamålsenligt utformat projektexportfrämjande och besvarar, i samarbete med , företagens generella förfrågningar om projektexport. En sammanställning av den svenska resursbasen på miljöteknikområdet har påbörjats. En rapport för vatten- och avloppsrening har tagits fram, Water and Wastewater Treatment The Swedish Experience. Rapporten innehåller en presentation av svensk miljöpolitik, svenska insatser internationellt samt en lista på olika aktörer (t.ex. företag, konsulter, myndigheter) som kan vara aktuella som samarbetspartners eller leverantörer. Ytterligare en produktion som avser avfallssektorn publiceras , management. UD har dessutom tillsatt ett antal tjänster som främjare. har till uppgift att göra det enklare för svenska företag att göra affärer utomlands och fungerar dels som serviceorgan, dels som konsultbolag. har 46 egna utlandskontor i 35 länder och samarbetar med svenska ambassader och konsulat i stora delar av världen. finns representerat på ett tjugotal platser i landet med Exportcentrum, som är ett samarbete i första hand för regionala projekt mellan , och Handelskammaren. Ett annat initiativ från är , med syfte att skapa en elektronisk handelsplats för miljödrivna företag. Målet är att på ett kostnadseffektivt sätt bistå svenska miljögranskade företag att nå en större internationell krets av köpare. Företag som klarar av en initial miljöbedömning, baserad på de miljökrav som ställer på sina leverantörer, erbjuds möjligheter att marknadsföra produkter via hemsida. En hemsida tas fram för vart och ett av de företag som deltar. () arbetar med omvärldsbevakning genom tekniska attachéer, placerade på svenska ambassader och konsulat i de länder där huvuddelen av världens tekniska forskning och utveckling sker, dvs. i , , , , och . Syftet är att skapa kontakter och överföra kunskap om teknologiutvecklingen till svenska företag, organisationer och 60 Den svenska resursbasen En viktig del i STATT:s arbete är att underlätta svenska små och medelstora företags internationalisering genom att bidra till att exempelvis strategiska allianser mellan svenska företag och företag i andra länder kommer till stånd. STATT har hållbar utveckling som prioriterat område vid sidan av IT. i utlandet och m.fl. arbetar också med att profilera utomlands. Sida är en central förvaltningsmyndighet för bilaterala utveck- lingssamarbete med och för stödet till . Sida handhar gåvobistånd, krediter, forskningsbistånd och näringslivs- samarbete. totala bistånd är ca varav Sida förfogar över ca . Sida bidrar exempelvis aktivt med att stödja miljöutbildning i utvecklingsländer genom att bjuda in personer med central ställning i sina hemländer till skräddarsydda kurser i för att utbilda dem i bl.a. miljökunnande. Exempel på detta är de kurser inom VA-teknik och avfall som Industriteknik genomfört eller kurser i hållbar utveckling som erbjuder. Sida har också tillsammans med ett näringslivsutvecklingsprojekt för småföretag, Start Syd, varvid man bidrar till förmånlig delfinansiering av svenska småföretagsetableringar i , eller . Miljöteknikföretag och miljödrivna företag ingår i målgruppen för , och Miljöteknikdelegationens arbete. fungerar dels som ett serviceorgan, dels som en konsultföretag. ALMI:s risk- kapitalfinansiering kan även användas för marknadsutvecklingsprojekt riktade mot utländska marknader. arbete med energieffektivisering och teknikupphandling på energiområdet som genomförts av och tagits över av , har väckt internationellt intresse. arbetar med industriella miljöfrågor och insatser för småföretags miljöarbete. Bland insatserna kan nämnas Miljöstyrning i småföretag som syftar till att hjälpa småföretagen att införa miljöledningssystem och FoU- programmet Miljöanpassad produktutveckling. Miljöteknikdelegationen, MTD, arbetar för att främja introduktion av miljöanpassade produkter, processer och teknik som syftar till en ekologiskt hållbar utveckling och stärka svenskt näringslivs konkurrens- Den svenska resursbasen 61 Det finns ingen annan enskild myndighet som har sin kärnroll inom både närings- och miljöpolitik och ingen befintlig myndighet har heller uppdraget att täcka in ett så brett miljörelaterat branschspektrum som MTD. Insatserna har samlats till fyra prioriterade områden: marksanering, byggande och boende, transporter, samt livsmedel och lantbruk. Delegationen är en liten flexibel organisation med stora nätverk på miljöområdet, med förmåga att omformas efter uppgiften. Genom exempelvis utbyggnad av kommunala avloppsreningsverk och avfallssystem har kommunerna byggt upp en omfattande kompetens av såväl upphandling och byggande som av drift och underhåll av olika renodlade miljötekniska system (t.ex. VA, avfall, fjärrvärme). Detta arbete (antingen det bedrivs inom kommunens egen förvaltning eller i form av kommunalt bolag) sker ofta i nära samverkan med konsulter och företag som också i viss grad, speciellt på VA-sidan, varit fram- gångsrika vad gäller systemexport, bl.a. på grund av de referens- anläggningar som byggts upp i svenska kommuner. I ett internationellt perspektiv är kommuner unika genom det stora genomslag Agenda 21-arbetet fått. De svenska kommunerna har också utvecklat en rad internationella kontakter, bl.a. i form av vänortsavtal med kommuner i andra länder. Totalt har kommuner sådana avtal med ca 1 000 systerstäder i främst de nordiska länderna och . I detta samarbete intar miljöfrågorna en central roll.