sou · GMB36d3 · 1999-01-01 00:00:00 — De måste utvecklas och följas upp för att företag och organisationer verkligen ska bli jämställda i praktiken. Många företag har ingen aktuell jämställd- hetsplan och det behövs någon form av påtryckning för att få fler före- tag att arbeta seriöst med sin jämställdhetsplan. Även ur detta perspek- tiv anser TCO att jämställdhetsmärkningen kan vara ett påtrycknings- medel. Utredningen anser också att möjligheten att styra med hjälp av of- fentlig upphandling bör undersökas. Om lagen om offentlig upphand- ling omöjliggör att jämställdhetshänsyn tas bör lagen skrivas om, enligt TCO. är tveksamt till förslaget om jämställdhetsmärkning. Med väl avvägda och utformade kriterier kanske jämställdhetsmärk- ning kan få positiva effekter. Risken är dock stor att jämställdhets- märkningen med tiden drar all uppmärksamhet till just dessa kriterier och att andra viktiga åtgärder för jämställdhet inte längre blir aktuella. avvisar bestämt en eventuell avsikt att göra jäm- ställdhetsmärkning till ett obligatorium med allt vad det innebär av ökade pålagor och risk för minskat engagemang i det långsiktigt viktiga jämställdhetsarbetet. 3VENSKA !RBETSGIVAREF¶RENINGEN 3!& Obligatorisk jämställdhetsmärkning av företag, organisationer och re- gioner löper risk att bli samma administrativa pålaga som de så kritise- rade jämställdhetsplanerna. SAF avvisar förslaget. En obligatorisk jämställdhetsmärkning kan endast komma att uppfattas som en ytterligare administrativ påb yggnad av det lagfästa kravet på årliga jämställdhetsplaner. För att idén om jämställdhets- märkning skall bli intressant och få en vidare spridning krävs att det handlar om en frivillig certifiering - inget obligatorium. ,ANDSORGANISATIONEN I 3VERIGE ,/ LO stöder utredningens förslag. Utredningen skissar på ett antal prin- ciper som tillsammans med den förstudie om jämställdhetsmärkning som jämställdhetsminister initierat, kan vara underlag för ett sådant beslut. Jämställdhetsmärkning av företag och organisa- tioner skulle kunna skapa ett tryck som får fler att inse värdet av lika villkor för kvinnor och män i arbetslivet och i samhället. Det är också viktigt att det finns positiva incitament för arbetsgivare som aktivt ar- betar jämställdhetsfrågorna på/i sitt företag/organisation. Ds 1998:59 2EMISSAMMANST¤LLNING 83 Frågan om jämställdhetsmärkning är föremål för studi- er. finner därför inte skäl att nu ta ställning till eventuella för- och nackdelar med ett sådant system. Inte heller detta förslag är en nyhet, och en annan utredning arbetar med uppgiften. Även om förslaget kan tyckas tilltalande, tycker vi att utredaren kunnat förhålla sig något mera kritisk och analyserat. Even- tuella avigsidor med ett sådant förslag. Finns det t ex risk för att kvinn- liga anställda på mindre företag som vill "frisera" sin statistik för att bli jämställdhetscertifierade hamnar i en lojalitetskonflikt, av rädsla för att förlora sina jobb? anser att det finns ett behov av att förslaget om jämställdhetsmärkning diskuteras och utvecklas ytterligare. Aktivt och framgångsrikt jämställdhetsarbete är en sak; reell jämställdhet en an- nan. Kvalitetssäkring och jämställdhetssäkring kan relateras till varandra. Inom kvalitetssäkringsarbetet används kvalitetsmärkning som ett sätt att certifiera hög kvalitet. Det ger en inre motivation att jämföra arbetet, men också en yttre bekräftelse för omvärlden på vad som försiggår inom företaget eller myndigheten. En sådan säkring kan användas vid exempelvis universi- tet och högskolor. Om så görs, måste en noggrann analys följa. Frågan är nämligen om det är jämställdheten som mäts eller jämställdhetsar- betets kvalitet och resultat. skulle ha svårt att definieras som jämställda. Dock förekommer aktiva jämställdhetsåtgärder som mycket väl kan mäta sig med jämställdhetssträvanden och aktiviteter på andra håll. Om satsningarna är långsiktiga och breda, blir det särskilt svårt att i ett kort perspektiv kunna argumentera för att erhålla "jämställdhetsmärkning", om denna går ut på att mäta enbart själva jämställdheten i myndighe- ten. föreslår att frågan om jämställdhetsmärkning utvecklas så, att både det slutliga resultatet och aktiviteterna kan bedö- mas. anser att det är svårt att se att ett sådant förslag kan bidra till att stärka jämställdheten. Möjligen kan det tjäna som syfte att sätta jämställdheten på dagordningen och det är i sig positivt. .ATIONELLA SEKRETARIATET F¶R GENUSFORSKNING '¶TEBORGS UNIVERSITET Nationella sekretariatet för genusforskning stäl- ler sig positiva till förslaget om en jämställdhetsmärkning av kommu- ner, landsting, företag, institutioner och organisationer. Den förstudie som nämns i förbigående borde dock lyfts fram tydligare. Idén om jäm- ställdhetsmärkning är en fruktbar ide men den kommer varken från ut- redaren eller forskarna i . Vi anser också att man bör ändra lagen om offentlig upphandling, så att man kan väga in jämställdhetskriterier, något som antyds men inte är ett uttalat förslag i slutbetänkandet. (ANDELSH¶GSKOLAN I 3TOCKHOLM Jämställdhetsmärkningen ser vi som en framkomlig väg för förändring. Det är då viktigt att ta vara på den kunskap om redan finns på området. (¶GSKOLAN I +ARLSTAD menar att jämställdhetsmärkningen av företag, organisationer och regioner i är något som bör beredas utrym- me i den konsekvensanalys av politiska beslut som utgör en av de före- slagna åtgärderna. Detta eftersom jämställdhetspolitiken bidragit till att en jämställdhetsideologi brett ut sig över landet. Jämställdhet har blivit något som många säger sig leva upp till, men där betydligt färre i praktiken gör det. Få män vill karaktärisera sig som förtryckare och många kvinnor ser sig inte som förtryckta, något som leder till att mekanismerna bakom maktförhållandet mellan könen blir allt svårare att upptäcka. Vi ser med andra ord jämställdhetsmärkning- en som en fruktbar åtgärd, men understryker vikten av att dess praktis- ka konsekvenser bör granskas noggrant och framför allt kritiskt. Det handlar med andra ord om att bevaka relationen mellan formell och reell jämställdhet och vilka positiva, men kanske även negativa, kon- sekvenser jämställdhetsmärkningen kan ha för den reella jämställdhe- ten. Vad gäller jämställdhetsmärkningen finns ytterligare en aspekt att ha i åtanke och som har att göra med det sätt på vilket enkönade grup- per beskrivs i betänkandet, nämligen som "enfaldiga" (s 4). Visserligen menar att ju fler kvinnor på mansdominerande områ- den desto mer ifrågasätts den manliga - varför en utjämnad an- del kvinnor och män inom alla samhällsområden således är en viktig målsättning - men det får inte bli det avgörande kriteriet på jämställd- het. Att konsekvent se enkönade grupper som något negativt i sig och könsblandade grupper som något otvivelaktigt positivt är problema- tiskt. I synnerhet om man frågar sig positivt eller negativt för vem. Motståndet mot kvinnogrupper (eller gayrörelsen) talar sitt tydliga språk, ett motstånd som dessutom är inte alltid är riktat mot de krav grupperna har, utan snarare mot organiseringen i sig. En grupp kvinnor (eller någon annan marginaliserad grupp) kan fungera medvetandehö- jande samt mobiliserande och kan därav ifrågasätta den manliga nor- men i samma utsträckning som en könsblandad. Det handlar dock inte om två av varandra uteslutande strategier, utan om två olika. Jämställdhetsmärkning av företag, organisationer och regioner kan ge viss tyngd åt arbetet med jämställdhet. RSV anser dock att denna märkning i likhet med andra certifieringar, såsom t.ex. SIQ, endast ska ske på eget initiativ eftersom man då kan skapa ett större engagemang i frågan. Vad gäller inrättande av ett märkningscentrum för jämställdhetsmärk- ning delar inte utredningens förslag. Inspektionen vill särskilt framhålla att åtgärder som vidtas för att öka jämställdheten inte får styra människors individuella val. Åtgärderna skall i stället skapa möjligheter för människor av båda kön att välja utifrån egna vär- deringar och önskemål om hur man vill inrätta sitt liv. .¤MNDEN F¶R STATLIGA F¶RNYELSEFONDER har jämställdhetsarbetet tenderat att drivas som en frå- ga sidoordnad den operativa verksamheten i arbetslivet. Ett exempel på detta är kraven på att sammanställa särskilda handlingsplaner för jäm- ställdhetsarbetet. I en kommentar till förslaget nämns också att en koppling till andra kvalitetssystem bör undersökas. Fonden förordar den senare inriktningen på ett eventuellt fortsatt utvecklingsarbete ef- tersom den mer är i linje med policyn om mainstreaming. En viktig erfarenhet av fondens arbete med syftet att bl.a. öka jämställdheten i myndigheter är att genomslaget av förändringsarbetet har varit större när insatserna görs med hänvisning till verksamhetens behov. Det in- nebär att effekterna av förändringsarbetet också måste kunna avläsas i relation till effektivitetsförbättring, ökad kvalitet och bättre resursut- nyttjande i verksamheten. För att uppnå att jämställdhetsinsatserna har ett direkt samband med verksamhetens eller produktionens behov före- slår vi därför att utvecklingsarbetet knyter an till den pågående trenden i samhället att kvalitetssäkra verksamheter. Arbete bör görs i samver- kan med aktörer som utvecklar metoder för kvalitetssäkring. Målet är att jämställdhet integreras och stärks som en grundläggande värdering i etablerade metoder och verktyg. Ett exempel på ett sådant synsätt går att finna i pågående kvalitetsarbete vid universitet och högskolor. I pre- sentation av verksamhetsområdet "Bedömning och utvärdering" (på Internet: ) konstateras bland annat att "Vid en bedömning av kvalitetsarbetet är det viktigt att de processer som avses leda till bättre kvalitet ses i ett sammanhang, d.v.s. som en helhet. ...att det finns ett medvetet och systematiskt ar- betssätt, en kultur, som gör att kvaliteten i all verksamhet ständigt för- bättras." Den referensram eller förebild som förordar kallas "det goda lärosätet". Den kännetecknas bl.a. av självreglering och lärande, långsiktighet, tydligt ledarskap och av jämställdhet. Enligt uppgift från har kvalitetsarbetet med utgångspunkt från denna referensram bl.a. inneburit att har det skett en utveckling där alla sjävvärderingar som görs också innehåller analy- ser av det jämställdhetsarbete som bedrivs. Detta har också exempelvis fått effekter i form av försök med ny pedagogik i utbildningssituatio- ner. Ett annat exempel är det verktyg för verksamhetsutveckling be- nämnt Utmärkelsen (USK) som utveckling SIQ (en stiftelse med staten som en av huvudmännen) har tagit fram. USK baseras på 13 grundläggande värderingar som utgör kärnan i en kundorienterad verksamhetsutveckling. Vid en självvärdering enligt USK av ett företag eller organisation kartläggs verksamheten genom att man svarar på frågor inom sju områ- den, s.k. kriterier. Ett av kriterierna är "Medarbetarnas utveckling". En viktig fråga att ta hänsyn till under denna rubrik är organisatio- nens mångfald med avseende på bl.a. kulturell och etnisk bakgrund, kön och ålder. Här kan också tilläggas att alla som söker Utmärkelsen bedöms utifrån vissa grundläggande krav med avseen- de på hur man lever upp till sitt samhällsansvar (en av de 13 grundläg- gande värderingarna). En kontrollpunkt är exempelvis att man lever upp till Jämställdhetslagens krav på att ta fram en plan för jämställd- hetsarbetet. Fondens förslag är att jämställdheten som värdering ännu tydligare bör inarbetas i vedertagna kvalitetsinstrument. Jämställdhetssträvande- na integreras på så sätt i utvecklingen av verksamheten och dess resul- tat, d.v.s. mainstreaming. Jämställdhet blir ett kriterium i återkomman- de utvärdering och diskussion om ständiga förbättringar av verksam- heten. Den strategin har förutsättningar att bli ett kraftfullt medel som stöd för en positiv utveckling av jämställdheten i arbetslivet. *¤MST¤LLDHETSOMBUDSMANNEN *¤M/ JämO tycker att jämställdhetsmärkning av företag och organisationer är en åtgärd som gör det möjligt för konsumenter och andra att granska och bedöma jämställdhetsarbetet. Det är en åtgärd som, liksom miljö- märkning, ger allmänheten en praktisk möjlighet att driva jämställdhet- sarbetet framåt genom medvetna val av produkter och tjänster. JämO kan också som alternativ till särskild jämställdhetsmärkning tänka sig att kriterierna för jämställdhetsmärkningen ingår i kvalitetsbedöm- ning/märkning som görs vid certifieringar t.ex. ISO 2000. Förslaget om jämställdhetsmärkning anser vara ett viktigt verktyg i arbetet för att hitta modeller för hur olika kon- sekvensanalyser kan utföras. Metoden förutsätter att jämställdhet av konsumenterna uppfattas som viktigt nog för att påverka deras val av varor och tjänster. Märkningen är således tänkt att genom konsumenttryck ge ekonomiska incitament för jämställdhet i arbetslivet. Förebilden är hämtad från miljöområdet, där miljömärkning av produkter vägleder och styr konsumtionen mot miljövänligare alternativ. Enligt vår mening haltar dock jämförelsen mellan jämställdhet och miljövänlighet på några punkter. Valet av miljövänliga produkter är till konkret fördel för konsumenten och miljövänligheten är knuten direkt till produkten. Fördelen med att välja jämställdhetsmärkta produkter är betydligt mer abstrakt och saknar knytning till produkten. Även om jämställdhet torde uppfattas som ett ideal av stora delar av befolkningen kan det antas finnas stora grupper som inte ger det sådan prioritet att det styr deras handlande som konsumenter. Detta innebär att jämställdhetsmärkning som metod för ökad jämställdhet i arbetslivet är ytterst osäker och, genom att den riskerar att leda till motreaktioner, t.o.m. vansklig. ställer sig därför tveksam till den liksom till det Märkningscentrum som föreslås driva märkningsarbetet. Däremot ser vi det som angeläget att den slags information om företag och organisationer som föreslås ligga till grund för jämställdhetsmärk- ningen görs allmänt tillgänglig och sprids. På detta sätt kan kanske skapas ett konsumenttryck utan statlig inblandning. Då det pågår en förstudie i frågan vill vi dock inte avstyrka förslaget. Beträffande jämställdhetsmärkning anser rådet att pågående försöks- verksamhet och, regeringens förstudie bör avvaktas. Styrelsen anser att det är svårt att ta ställning till utredarens förslag om jämställdhetsmärkning innan den pågående förstudiens resultat har pre- senterats. I första hand är det önskvärt att jämställdhetsmärkning kopplas samman med de kvalitetssystem som redan utarbetats och an- vänds. Kvalitetsarbetet har hög prioritet och här finns redan stor kun- skap. Jämställdhetsaspekterna måste vara en självklarhet i de etablera- de systemen. Förslaget om jämställdhetsmärkning innehåller flera aspekter. Jäm- ställdhetsmärkning av företag är ett positivt grepp som innebär att ar- beta för förändring med andra styrmedel än de traditionella: det är att använda sig mer av moroten än av den traditionella piskan. Detta ger människor i egenskap av medborgare, konsumenter, arbetstagare, men även kommuner och organisationer, möjlighet att stödja samhällsför- ändringar genom sitt handlande. instämmer i vikten av att skapa en jämställdhetsmärkning med hög kvalitet och trovärdig- het för att den ska vara tillförlitlig och ge effekter. När det gäller kom- muner, bör det utformas så att kommunerna själva ansöker om certifie- ring eller märkning, på samma sätt som JämO utdelar jämställd- hetsutmärkelser. Ett sätt som möjligen skulle stimulera intresset för denna certifiering eller märkning är att koppla till olika former av "belöningssystem" för att stödja fortsatt jämställdhetsarbete. ,¤NSSTYRELSEN I ( Förslaget om jämställdhetsmärkning kan vara värt att pröva med mål- sättningen att den skulle kunna bli ett gångbart argument vid informa- tion och marknadsföring till konsumenter. En förutsättning för att få genomslag är dock att metodutveckling och försöksverksamhet genom- förs i nära samarbete med företag och organisationer, som kan vara potentiella användare av redskapet. ,¤NSSTYRELSEN I .ORRBOTTENS L¤N Förslaget om jämställdhetsmärkning av företag och organisationer är mycket intressant och kan säkert bidra till ökad jämställdhet anser Märkningen kan fungera som ett konkurrensmedel för såväl produkter som tjänster. Inom miljöområdet finns en hel del erfa- renheter och kunskaper som bör tas in i förslaget om jämställdhets- märkning.I diskussionen om hur en sådan märkning skall kunna realise- ras diskuteras möjligheter att införa den i kvalitetssystemen ISO 9000 och ISO 14000. Utredaren konstaterar "Ett mer jämställt arbetsliv är ett kvalitetshöjt arbetsliv". Det torde dock vara mindre meningsfullt att föra in jämställdhetsmärkning i de sk kvalitetssystemen. kommun tillstyrker förslag och tankegångar. Vi tror också att rollen som konsument kommer att få ökad betydelse. Vi har som med- borgare vant oss vid att välja utifrån miljömärkning och fråga efter certifiering o dy. Företagen är i full färd med att införa ISO 9 000 t ex och om kommer naturligtvis kvalitetsmärkning utifrån jäm- ställdhet att vara naturligt för både konsumenter och producenter. Men det går inte av sig själv: När det gäller märkning av kommuner och re- gioner och utmärkelsen eller "Mest jäm- ställda län" som nämns, så är det naturligtvis svårare än klassificering av ett företag. Här gäller det dels att se kommunen som en arbetsplats, dels att se den som geografisk avgränsing, där en mängd faktorer utan- för politiken spelar in. Det blir en utmaning att de beslutande i kom- munerna också vänder sig ut mot medborgarna, deras organisationer, företag, föreningar för att tillsammans med dessa skapa en jämställd kommun. kommun har i sitt nya Program för jämställdhet just detta perspektiv på jämställdhetsarbetet. Vi antar gärna utmaningen! Ett grannlaga arbete återstår innan kriterier för märkning är färdiga. Precis som utredningen tror vi ett oberoende centrum för att driva detta arbete bör skapas. tycker att ett långsiktigt perspektiv kan jämställd- hetsmärkning av företag, organisationer och regioner på samma sätt som miljöcertifiering och miljömärkning gjort inom miljöområdet - utgöra en stark pådrivare i jämställdhetsarbetet. Arbetet med att utfor- ma kriterier för bedömning om ett företag, organisation eller region ska betraktas som jämställt eller ej torde dock vara en komplex uppgift som kräver ett aktivt engagemang från det aktuella företaget, organisationen Jämställdhetsmärkning bör därför i första hand ske på initiativ av företaget/organisationen självt. När det gäller kommunerna anser i likhet med förslag, att jämställdheten måste studeras både ur medborgarnas perspektiv och utifrån stadens roll som arbetsgivare. anser att möjligheten att knyta samman olika cer- tifieringsmodeller inom t ex kvalitets och jämställdhetsområdet noga bör övervägas. Att hitta en certifieringsmodell som rymmer och inne- håller olika perspektiv som kvalitet, jämställdhet, miljö e t c bör efter- strävas. 3AMVERKANSFORUM F¶R KVINNOR I 3VERIGE 3!-3 Utredningen framför ett förslag till jämställdhetsmärkning av företag, organisationer och regioner i . Trots att vi inser svårigheten med att få fram kriterier för en rättvis bedömning anser vi det värt att försöka komma åt orättvisorna. Gärna en försöksverksamhet enligt ut- redningens förslag. *¤MST¤LLDHETSARBETARES &¶RENING *! F¶RENINGEN .ATIONELLT 2ESURS#ENTRUM .2# OCH *¤MST¤LLDHETSEXPERTERNA I 6¤STRA '¶TALAND Dessa instanser har skrivit delvis likalydande remissvar på denna punkt. De anser att jämställdhetsområdet länge har präglats av tvång och krav, vilket ibland sprider olustkänslor, som definitivt inte beford- rar jämställdheten. Att erbjuda de företag, organisationer, arbetsplatser m fl som arbetar målinriktat med jämställdhet - både i den interna verk- samheten och i utåtriktade kontakter - en utmärkelse i form av ett mär- ke, som kan användas i information och marknadsföring kan vara vär- defullt. Det finns positiva erfarenheter från försöksverksamhet i . har lång erfarenhet av en modell för spridning och utveckling av jämställdheten på olika arbetsplatser. Den innebär i korthet att föreningen utvalt företag/arbetsplats ge- nomför ett seminarium där högsta chefen inleder dagen för inbjudna jämställdhetsarbetare och målgrupper på den aktuella arbetsplatsen. Arbetsplatsen redogör för sin "jämställdhetsstatus" dvs redovisar sin kvantitativa/numerära jämställdhet: antalet kvinnor och män per yrkes- kategori och nivå, löneutvecklingen per kön och kategori, osv. Den kvalitativa jämställdheten är ofta outvecklad och utgör ett helt nytt per- En eller två intressanta föredragshållare är också inbjudna. Detta är en positiv och uppskattad modell som förtjänar att ges sprid- ning. och anser att utöver det nämnda "Märkningscentrum" behövs till en början ekonomiska incitament för att locka företag att låta jämställdhetsmärka sig. Det kan ske genom en sänkt arbetsgivaravgift. För övrigt finns erfarenheter av miljömärkning av företag som bör tillvaratas. Stöd och handledning för företag som vill komma igång med sitt miljöarbete ges kostnadsfritt från t.ex. genom kostnadsfri handledning, 020-rådgivning och bidrag till pilotprojekt. I finns två certifieringsstandards på miljöområdet: EMAS, och ISO 14 000. är aktören som tillämpar Europeisk standard EMAS. Deras arbete innebär att auktoriserade miljörevisorer besöker företaget, testar och lämnar bevis om företaget klarar uppsatta normer. Troligen finns det ett samband mellan arbetsplatser som har hög an- del övertidsarbete och hög andel undertidsarbete, nämligen att båda är förhållandevis mer ojämställda arbetsplatser än andra. ett av kriterierna för jämställdhetsmärkning. F¶RENINGEN OCH .2# ANSER -att företag som genomgått prov för certifiering, i likhet med mil- jömärkningen, kan jämställdhetsmärkas. -att det behövs ekonomiska incitament till en början för att stimule- ra företag att vilja jämställdhetscertifiera sig och att sänkt arbetsgivar- avgift, möjlighet att söka projektmedel och gratis handledning kan, i likhet med miljömärkningen, vara sådana incitament. &REDRIKA "REMER &¶RBUNDET &"& FBF stödjer förslaget om inrättandet av jämställdhetsmärkning, något som FBF talat . Det måste för att få kraft, kopplas till andra kvalitetssystem, vilket skulle medverka till att märkningen etab- leras. måste vara ett fristående organ, som företag, organisationer och regioner betalar för att få anlita. FBF tillstyrker vi- dare att lagen om offentlig upphandling ses över för att tillåta jäm- ställdhet som en aspekt att beakta vid upphandling. 6 Jämställdhet i skola och högskola Utredaren föreslår att skolan förändras i jämställd riktning. Utredaren stödjer förslag (SOU 1997:121) att avskaffa skolans timplan och införa garanterad undervisningstid. Kunskaper om hur kvinnligt och manligt konstrueras i vårt samhälle, om flick- och pojk- kultur, bör också spridas till skolans personal. Jämställdhet som peda- gogik bör finnas med i all lärarutbildning. Skolorna bör ges utrymme för reflexion och utvärdering av det pedagogiska jämställdhetsarbetet. Även på högskolenivå bör genusperspektivet finnas med i all utbild- ning. I stort sett samtliga av de 33 instanser som kommenterat denna del av betänkandet är positiva eller delvis positiva till förslaget. Många av instanserna har kommit med egna kompletteringar kring förslaget. 3VERIGES !KADEMIKERS #ENTRALORGANISATION 3!#/ anser att jämställdhetsperspektivet skall finnas med i all lärarut- bildning. vill fästa uppmärksamheten på att det är relativt få män i skolan och att en bättre balans är viktig för att forma ungdomars attityder till jämställdhetsfrågorna. En orsak till den starkt könssegrege- rade arbetsmarknaden är att pojkar och flickor redan tidigt väljer olika utbildningsvägar. Skolan är inte en könsneutral arbetsplats, vare sig för elever eller lärare.