sou · GMB3141d2 · 1999-01-01 00:00:00 — SOU 1998:141 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM 175 Förhandlingarna skall i princip vara frivilliga. Beträffande regleringen av kollektivavtal på branschnivå anger lagen att det endast är organisationer, och således inte enskilda företag, som kan vara parter i kollektivavtal. Därmed förutsätts att avtalen träffas på branschnivå eller högre. Ett kollektivavtal kan omfatta alla frågor som berör anställnings- förhållandet och relationen mellan arbetsmarknadens parter. Dock accep- teras inte avtal om krav på fackföreningstillhörighet. De fackliga organisationerna är starkt centraliserade. De fjorton olika representerar olika branscher, medan en och samma organisation företräder privattjänstemän oberoende av bransch. Det förekommer inte fackliga organisationer som bygger på yrkes- förbundsprincipen eller som företräder någon särskild politisk uppfattning. Samtliga fackförbund är medlemmar i –STERREICHISCHER 'EWERK SCHAFTSBUND –'" . Förbunden har stor frihet att sköta sina förhandlingar, men –'" kontrollerar förbundens finanser och strejkfonden. Vidare utser –'" förbundssekreterarna och har en betydelsefull roll vid valet av ombudsmän. Det är enligt lag obligatoriskt för alla företag att tillhöra en näringslivs- kammare. Undantag görs endast för jordbruk och företag inom fria yrken. Näringslivskamrarna kan liknas vid en kombination av företagarföre- ningar, industriförbund och arbetsgivarorganisationer. Inom kammarsys- temet finns sex sektioner; industri, småindustri, handel, bank och försäk- ring, transport och turism. Dessa är i sin tur indelade i drygt 100 under- organisationer. Arbetsgivarna företräds i kollektivavtalsförhandlingarna i de allra flesta fallen av kamrarna. av alla kollektivavtal är slutna av någon näringslivskammare. Genom att medlemsskap i kamrarna är obligatoriskt omfattas automatiskt samtliga anställda av kollektivavtal. Ordningen för löneförhandlingarna fastställs av en särskild underkom- mitté inom samverkanssystemet. Denna underkommitté består av företrä- dare för arbetsgivare, arbetstagare, arbetskammaren och jordbrukskam- maren. Metall- och verkstadsindustrin spelar inofficiellt en ledande roll och kommer i regel först fram till avtal. Ekonomiska bedömningar spelar stor roll i löneförhandlingarna. 7)&/–STERREICHISCHES )NSTITUT F¼R 7IRTSCHAFTSFORSCHUNG tar fram underlag för båda parter inför förhandlingarna. Workshops ordnas för att parterna skall få realistiska förväntningar om ett rimligt förhandlingsresultat. har parterna varit mycket försiktiga med att offentliggöra sina yrkan- den. Det har gjort att förhandlingarna har kunnat föras utan debatt i mass- media. 176 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM Löneskillnaderna mellan olika branscher är stora. Det finns inte några uttalade ambitioner att utjämna lönenivåerna utöver vad som följer av den snabbare ökningstakten för minimilöner. Lönerelationerna mellan bran- scher har förändrats mycket lite . En aktuell för- handlingsfråga är att öka flexibiliteten i arbetstidsanvändningen. I avtalen skiljer man mellan minimilöner och effektiva löner. I regel höjs minimilönerna något mer än de effektiva lönerna. Det normala är att de effektiva lönerna höjs lika i procent för alla anställda. har det emellertid blivit möjligt att omfördela några tiondels procent av löne- summan under förutsättning att löneutrymmet totalt sett utökas ytterligare något. Lönesystemen innehåller karriärsteg. För arbetare fordras vissa kvalifikationer för att flyttas upp ett steg. Bland tjänstemännen sker upp- flyttningarna automatiskt med stigande ålder i tjänsten. Det är dock alltid tillåtet för arbetsgivarna att betala löner utöver avtalet. Det kan ske både i form av en generellt högre lönenivå och i form av särskilda tillägg och tantiem. Det förekommer också en viss löneglidning genom uppflyttningar av individer inom lönesystemen. Strejker är mycket ovanliga i till följd av samförståndsandan. Det finns en acceptans hos de fackliga organisationerna för att skall bedriva en hårdvalutapolitik och att det innebär restriktioner för lönebildningen. De fackliga organisationerna vill inte medverka till ökad arbetslöshet genom för höga lönekrav. En bidragande orsak är också att konfliktfonderna kontrolleras av de centrala organisationerna och att dessa är mycket ovilliga att stödja strejker Mot bakgrund av att det inte förekommer strejker finns det inte någon medlingsorganisation. Det har förekommit att huvudorganisationernas ordföranden har kopplats in för att lösa motsättningar mellan parterna på förbundsnivå. Ordförandena har i denna egenskap i praktiken fungerat som medlare mellan parterna. %KONOMISK STAGNATION OCH BETYDANDE INFLATIONSPROBLEM UNDER TALET Första präglades av tilltagande inflationsproblem och stagnerande produktivitetstillväxt i den amerikanska ekonomin. Priserna steg inte enbart som en följd av kraftigt ökade energipriser, utan även på grund av den överhettning som följde efter en period med en allt mer SOU 1998:141 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM 177 Det internatio- nella valutasamarbetet inom systemet bröt samman och dollarns värde sjönk. Problemen kulminerade då den amerikanska ekonomin, drabbades av en påtaglig tillba- kagång. En expansiv finanspolitik ledde dock till att tillväxten åter tog fart . Arbetslösheten sjönk något och sysselsättningen ökade i snabb takt. Inflationstakten ökade återigen, långt innan arbetslös- heten hunnit komma tillbaks till de tidigare låga nivåerna. För att stoppa den allt högre inflationen stramades penningpolitiken åt och övergick till att försöka styra penningmängdstillväxten i ekonomin. !VREGLERINGAR FALLANDE INFLATIONSTAKT OCH ¶KAD EFTERFR¥GAN UNDER I samband med den andra oljeprischocken fördjupades den internationella lågkonjunkturen och inflationstakten i västvärlden tilltog. I kombine- rades den strama penningpolitiken av med en relativt stram finanspolitik. Det ledde till en tillbakagång i den amerikanska ekonomin och till att arbetslösheten steg till en rekordhög nivå. Kort efter det att president hade tillträtt lades dock den ekonomiska politiken åter om i en mer expansiv riktning. Ett bärande inslag i den nya ekonomiska politiken, som getts namnet Reaganomics, var att söka expandera ekonomin genom att stimulera ekonomins utbudssida. Omfattande skattesänkningar och avregleringar genomfördes som fortsatte att bekämpa inflatio- nen genom kraftiga begränsningar i penningmängdstillväxten. bedrevs även en mer traditionellt expansiv finanspolitik via bl.a. ökade försvarsutgifter och otillräckligt finansierade skattesänkningar. Den nya ekonomiska politiken ledde till en snabb sänkning av såväl inflationstakten, som den nominella löneökningstakten. Tillväxten i eko- nomin ökade påtagligt och arbetslösheten sjönk. Trots att bytesbalansen försämrades i betydande grad stärktes inlednings- vis dollarns värde. Tillväxten förblev därför god under resten av 1980-talet och sysselsättningen steg. Den nya ekonomiska politiken ledde även till en mycket snabb ökning av tillgångspriserna. Hushållens finansiella sparande minskade, vilket till- sammans med det växande budgetunderskottet gav upphov till ett allt 178 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM &AKTARUTA 53! !RBETSGIVARORGANISATIONER: Det finns inga nationella arbetsgivarorganisationer. !RBETSTAGARORGANISATIONER: !&, #)/ med 80 nationella medlemsförbund som totalt har 13 miljoner medlemmar. med 2,3 miljoner medlemmar står utanför !&, #)/. /RGANISATIONSGRAD: . 4¤CKNINGSGRAD AV KOLLEKTIVAVTAL: . &¶RHANDLINGARNA: Det finns under vissa förutsättningar både förhandlingsrätt för fackliga organisationer och lagstadgad skyldighet för arbetsgivare att förhandla. Arbetstagares rätt att välja företrädare vid förhandlingar regleras i lag. Dessa bestämmelser sätter gränser för hur stort område ett kollektivavtal kan täcka. Vanligtvis sker förhandlingarna för arbetstagare inom ett företag eller en del av ett företag. +ONFLIKTR¤TT: Strejkrätten skyddas i lag. Rätt till sympatistrejk föreligger bara under speciella omständigheter. Även andra begränsningar i strejkrätten har bestämts i lag och praxis. Den övervägande delen av de offentliganställda har inte rätt att strejka. Lockout är i princip en tillåten svarsåtgärd vid sedvanliga kollek- tivavtalsförhandlingar. -EDLINGSINSTITUT: THE &EDERAL -EDIATION AND medlar i all näringsverksamhet utom järnvägs- utförs av THE .ATIONAL -EDIATION "OARD &-#3 #ONSILIATION 3ERVICE &-#3) som och flygindustrin där medlingen medlar även inom offentlig sektor. -EDLARNAS BEFOGENHETER: Medlingen genom &-#3 är alltid frivillig. Vid sam- hällsfarliga konflikter inom järnvägs- och flygindustrin kan tvångsmedling komma i fråga. 3TATLIGA INGRIPANDEN: Vid strejker inom järnvägs- och flygindustrin har presi- denten enligt lag rätt att ingripa och avbryta en strejk . I annat sammanhang har statliga ingripanden i kollektivavtalsförhandlingar inte ägt rum . SOU 1998:141 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM 179 minskade därför återigen dollarns värde och överhettningstendenserna i den ameri- kanska ekonomin blev allt tydligare. Efter en period med vissa lättnader i penningpolitiken lades därför penningpolitiken i slutet av decenniet återigen om i en mer kontraktiv riktning. En kraftansträngning gjordes för att komma till rätta med det stora budgetunderskottet. Bytesbalansen förbätt- rades också tillfälligt, men den ekonomiska stagnationen under åren 1990- 1991 blev påtaglig. 5TDRAGEN H¶GKONJUNKTUR UNDER TALET Efter den ekonomiska tillbakagången har penning- politiken återigen varit expansiv som noggrant bevakat inflationsutvecklingen. Det har bidragit till den mycket långa och stabila tillväxtperioden som började och som fortsätter . Sysselsättningen har ökat med . Trots att arbetslösheten sjunkit till sin lägsta nivå har inflationstakten fortsatt att falla. Löneökningstakten har börjat stiga först . fick den genomsnittliga löntagaren en påtaglig reallöneförbättring. Den amerikanska ekonomins förmåga att förena snabb sysselsättnings- tillväxt med bibehållen låg inflation har väckt stor uppmärksamhet. En intensiv diskussion har förts om tänkbara förklaringar till att den snabbt ökade efterfrågan på arbetskraft ännu ej har resulterat i någon påtaglig uppgång av inflationen. Bland tänkbara förklaringar nämns teknologiska språng, som lett till att produktivitetstillväxten i den ameri- kanska ekonomin återigen tagit fart, skärpt konkurrens till följd av avreg- leringar och en friare världshandel, snabb ökning av arbetsutbudet och lågt anställningsskydd. Andra bedömare har lyft fram makroekonomiska faktorer, t.ex. den starka dollarn som lett till låga importpriser och central- bankens förmåga att föra en väl avvägd penningpolitik. Även en tilltagande otr ygghet på den amerikanska arbetsmarknaden har lyfts fram som en tänkbar förklaring till att låg arbetslöshet kunnat förenas med stabila priser. Otryggheten har bidragit till att dämpa de anställdas lönekrav. Olika undersökningar har genomförts som tyder på att betydligt fler löntagare har varit rädda för att förlora jobbet under nuvarande hög- konjunktur jämfört med vid tidigare högkonjunkturer. Många fackföre- ningar har också slutit fem- till sexåriga avtal där anställningstr yggheten har givits hög prioritet. 180 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM -ER OJ¤MN F¶RDELNING AV V¤LST¥NDET som sysselsättningen har ökat snabbt i de senaste tre decennierna har produktiviteten fram till ökat långsamt och inkomstskillnaderna har blivit större. bröts en sedan tre och ett halvt decennium mycket stabil och snabb uppgång i den amerikanska ekonomin. Den tidigare årliga produktivitetstillväxten på i genomsnitt kom och att uppgå till endast lite . Det ledde till en påtaglig försämring av den genomsnittliga reallöneutvecklingen bland de amerikanska löntagarna. Skillnaderna mellan olika löntagargrupper har dock varit stora. har reallönerna genomsnittligt sett fortsatt att öka för den fjärdedel av löntagarna som har högst lön. Reallönerna har varit ungefär oförändrad för de vars löner ligger strax där under. För de övriga av löntagarna har reallönerna genomsnittlig sett sjunkit. Kvinnornas löneutveckling har varit klart bättre än männens även om kvinnolönerna fortfarande ligger påtag- ligt lägre än männens löner. Utöver att löneklyftorna i den amerikanska ekonomin har ökat, har problemen för den fattigaste delen av befolkningen förvärrats av att de federala ambitionerna att fördela om inkomsterna med hjälp av skatte- och bidragssystemen har minskat påtagligt . Fördelningen av in- komsterna har därför blivit mer ojämn, den positiva sysselsättningsutveck- lingen till trots. Den starka fokuseringen av den offentliga sektorns stödåt- gärder mot de allra sämst ställda har givit upphov till allt större fattigdomsfällor. I har de fackliga organisationerna traditionellt haft en svag ställning. Organisationsgraden har vanligen uppgått till . Om man undantar , då den steg till , har den allmänna attityden till facklig verksamhet ofta varit avvaktande eller fientlig. Efter förebild från utvecklade domstolarna i tidigt en praxis enligt vilka fackliga stridsåtgärder helt förbjöds. ändrades detta synsätt. Fackliga aktioner ansågs inte alltid olag- liga utan kunde accepteras om syftet och medlen för aktionerna kunde an- ses legitima. Omkring började man utfärda förbud mot fack- liga stridsåtgärder utifrån bedömningar, som grundades mera på allmän- SOU 1998:141 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM 181 hetens behov av att handel och samfärdsel skulle fungera, än på den en- skilde arbetsgivarens intresse av att driva sin verksamhet. Möjligheten till interimistisk prövning av en arbetsgivares begäran om domstolsförbud mot en strejk kom att bli ett betydelsefullt medel för att stoppa stridsåtgärder. På arbetsgivarens begäran utfärdade domstolarna ofta ett tillfälligt förbud mot en strejk. Arbetsgivaren kunde då utnyttja förbudstiden till att säga upp fackföreningsanslutna arbetstagare och an- ställa andra, som inte ville delta i den fackliga aktionen. På så sätt kunde strejkhotet undanröjas. Det blev vanligt att arbetstagare förband sig i anställningskontrakt att inte vara fackligt organiserade. Under de för- sta årtiondena var det svårt för fackföreningarna att tvinga fram kollektivavtal genom strejk eller liknande åtgärder. Efter den ekonomiska krisen och det intensiva fe- derala lagstiftningsarbete som följde för att få fart på industriproduktionenTHE .EW $EAL ändrades situationen. Det infördes lagregler som gav ett grundläggande socialt skydd, bl.a. lagstiftning om minimilöner 1938. infördes THE .ATIONAL ,ABOR 2ELATIONS !CT, vanligen kallad THE 7AGNER !CT med skydd för föreningsrätten och rätten till kollektiva för- Med den kom en vändpunkt. Efter kraftiga organisationskam- panjer växte fackföreningarna, vilket ledde till en väsentlig förändring av styrkeförhållandena. uppstod en relation mellan arbets- givare och fackföreningar som liknade den som var vanlig i . ändrades situationen på nytt på grund av splittring i fackföreningsrörelsen. När THE 7AGNER !CT skrevs var fackföreningsrö- relsen enad och de olika fackförbunden hade ganska klara gränser blev det vanligt med konflikter mellan konkurrerande fackliga organisationer och förutsättningarna för ett balanserat förhållande mellan arbetsgivare och fackförening försämrades. ändrades THE 7AGNER !CT så att skyddet för de fackliga rättigheterna inskränktes. För att tillvarata oorganiserade arbetstagares intressen införde domstolarna krav på att fackföreningar skulle vara representativa. Arbetstagare tillförsäkrades negativ föreningsrätt. Rätten till fackliga stridsåtgärder, bl.a. sympatiåtgärder, inskränktes kraftigt. domstolarna delvis tillbaka möjligheten att förbjuda stridsåtgärder, som hade gått förlorad genom THE 7AGNER !CT. genomfördes ytterligare lagstiftning som begränsade fackföre- ningarnas makt. Bakgrunden var missnöje med organisationernas sätt att sköta sina inre angelägenheter. Missförhållanden hade konstaterats och det infördes detaljerade lagregler om fackföreningarnas inre angelägenheter, framför allt om hur beslut skulle fattas och om hur ekonomiska medel skulle hanteras. genomfördes en begränsning av rätten till den typ av stridsåtgärder som har till syfte att förmå arbetsgivare att erkänna en fackförening eller att förmå anställda att bli medlemmar i föreningen. 182 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM Därefter har det inte genomförts några väsentliga förändringar i den fede- rala kollektiva arbetsrätten i . Traditionellt har ett grundläggande socialt skydd åstadkommits genom lagstiftning. Förutom reglerna om minimilön som bestäms av kongressen finns det federala regler om övertidsersättning, skydd mot barnarbete, skydd för arbetstagares säkerhet och hälsa, likabehandling av män och kvinnor samt förbud mot olika typer av diskriminering. +ORT OM G¤LLANDE R¤TT Arbetsrätten i bygger på en bla ndning av federal och delstatlig lag- stiftning. Enligt federal lag har arbetstagare rätt att vara med i en fackföre- ning som förhandlar med arbetsgivaren om lön och andra anställningsvill- kor. Inrättandet av en fackförening på en arbetsplats är dock kringgärdat av komplicerade regler. Det måste genomföras hemliga medlemsomröst- ningar, varigenom det fastställs att organisationen är representativ för arbetstagarna, innan arbetsgivaren har skyldighet att förhandla. En viss bestämd grupp måste ha avgränsats som en förhandlingsenhet med gemen- samt intresse för förhandlingar. Reglerna om förhandlingsenheter är till för att skydda de anställda i förhållande till fackföreningarna lika väl som i förhållande till arbetsgivaren. Syftet är att hindra att de fackliga organisa- tionerna når en sådan ställning att de kan kränka enskilda arbetstagares rätt att förhandla individuellt med arbetsgivaren. Under vissa förutsättningar är en arbetsgivare alltså förpliktad enligt lag att förhandla med en facklig organisation på arbetsplatsen. Vid förhand- lingsvägran kan arbetsgivaren då bli ålagd av en statlig myndighet att fullgöra sin förhandlingsskyldighet. Något skadestånd eller annan liknande sanktion kan dock inte komma i fråga. Lagstiftningen utgår från att det alltid bör finnas motsatta intressen mellan fackföreningarna och arbetsledningen. Den fackliga verksamheten får inte styras eller på ett otillbörligt sätt gynnas av arbetsgivaren. Arbets- tagare, som på något sätt kan anses höra till arbetsledningen, får inte heller delta i facklig aktivitet. En förhållandevis vid krets av anställda räknas till denna kategori, som inte har rätt att bilda eller gå in i fackföreningar. Det gäller t.ex. alla typer av arbetsledare. Det gäller också arbetstagare som har befogenhet att fatta självständiga beslut i arbetsgivarens namn. Kollektivavtal är rättsligt bindande. Den som är anställd på en arbets- plats med en förhandlingsenhet är skyddad mot förändringar i anställ- ningsavtalet som inte överensstämmer med kollektivavtalet eller har godtagits av en facklig representant. Även om kollektivavtal inte har kommit till stånd måste ändringarna läggas fram för den fackliga repre- sentanten. SOU 1998:141 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM 183 Det finns strikta regler i lag för vad ett kollektivavtal får innehålla. Lagen skiljer på sådant som arbetsgivaren har en uttrycklig skyldighet att förhandla om (obligatoriska frågor) och annat som fackföreningen kan vilja ta upp men som arbetsgivaren inte behöver diskutera (icke-obligato- riska frågor) Till den första kategorin hör endast sådant som kan hänföras till lön och anställningsvillkor. Inom den andra kategorin finns tillåtna och Till de otillåtna frågorna hör krav på organisationsklau- suler CLOSED SHOPS . Enligt lagregler om den interna beslutsordningen i fackliga organisatio- ner skall alla medlemmar ha rätt att delta i val av fackliga förtroendemän. Hemlig omröstning i enlighet med i lag angivna bestämmelser skall hållas regelbundet för medlemmar eller delegater, som själva har valts genom hemlig omröstning på sina arbetsplatser. Det skall finnas yttrandefrihet för medlemmarna och centrala fackliga organisationer skall inte kunna kon- trollera beslut som fattas i fackliga organisationer på lokal nivå. Endast för speciella situationer, exempelvis vid nedläggning eller om- fattande nedskärningar har arbetstagare i rätt att bli informerade i förväg om arbetsgivarens planer för verksamheten och då är syftet att arbetstagarna skall förvarnas om uppsägning . Den huvudsakliga möjligheten för inflytande i arbetsgivarens företag ligger i aktieägande. Det är inte ovanligt att arbetstagarinflytande sker på det sättet. Fackliga förtroendemän har inte något lagstadgat skydd för sin ställning. I den mån arbetstagarinflytande förekommer i företagsråd och liknande sker det i allmänhet genom system, som har initierats av arbetsgivaren. Enligt lag har arbetstagare rätt att delta i gemensamma aktioner för kollektivavtalsförhandlingar och det får inte förekomma inblandning från arbetsgivarens sida när de utövar sin rätt i detta avseende. I det har ansetts ligga att arbetstagare har rätt att strejka och att arbetsgivare inte får be- straffa eller diskriminera arbetstagare, som har utnyttjat sin strejkrätt. Det finns dock viktiga begränsningar för rätten att strejka både i lag och praxis. Bland de uttryckliga begränsningarna i lag finns bestämmelser om att arbetsgivaren skall förvarnas innan en strejk bryter ut. Vidare finns förbud mot vissa typer av fackliga stridsåtgärder. Det finns två huvudtyper av strejk, ekonomiska strejker och strejker, som riktar sig mot UNFAIR LABOR PRACTICES (otillåtna arbetsledningsme toder) Ekonomiska strejker handlar om lön och andra anställningsvillkor. Den andra typen av strejk är ett sätt att svara på en form att rättsligt över- grepp från arbetsgivarens sida. Den som genomför en sådan strejk har en mera skyddad ställning än den som strejkar av ekonomiska orsaker. Sympatiåtgärder är inte tillåtna för den som är bunden av fredsplikt genom kollektivavtal. För den som inte är kollektivavtalsbunden kan sym- patiåtgärder vara tillåtna. Det typiska är att tjänstemän, enskilt eller under organiserade former, vidtar sympatiåtgärder med strejkande arbetare. 184 %KONOMISK UTVECKLING ARBETSR¤TT OCH F¶RHANDLINGSSYSTEM SOU 1998:141 förutsättning för att sympatiåtgärden skall få vidtas är att primäråtgärden Arbetstagare har enligt lag rätt att vägra passera en kedja av utposterade strejkvakter. Den som vägrar passera en sådan kedja har samma skydd enligt lag som den som deltar i primäråtgärden. Sympa- tiåtgärder till förmån för anställda hos en arbetsgivare som de sympatise- rande inte har förbindelse med i tjänsten är inte tillåtna. Det finns vissa inskränkningar i rätten till strejk om strejken syftar till att bilda en fackförening eller få en fackförening erkänd. Vidare är partiella stridsåtgärder under vissa förhållanden otillåtna. Det är svårt att på ett entydigt sätt redovisa vad som gäller i detta avseende. Övertidsblockad har ansetts otillåten medan maskning har ansetts vara en åtgärd som skyddas av lagen. Åtgärderna måste under alla förhållanden vara allvarligt syftande stridsåtgärder och får inte vara rena trakasserier. Inom den offentliga sektorn finns det många arbetstagare som inte får strejka. Det gäller samtliga anställda inom den federala sektorn. Omkring hälften av delstaterna ger sina anställda en relativt stor rätt att förhandla och i drygt ett tiotal delstater har de anställda rätt att strejka. Den rätten gäller dock inte för alla. För vissa kategorier, t.ex. poliser och brandmän, skall konflikter i stället lösas genom obligatorisk skiljedom. Både olovliga och lovliga strejker kan sluta med att den strejkande förlo- rar sin anställning.