sou · GMB344d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Större delen av det statliga anslag som förbundet erhåller admini- streras av , medan en mindre del, i form av skjut- banebidrag, härrör från Försvarsmaktens budget. Förbundet är en frivil- lig försvarsorganisation5. 1.5Svenska sportskytteförbundet (SSF) SSF grundades genom en sammanslagning av Svenska avdelningen av Internationella skytteunionen och ning. Förbundet blev medlem av och svarar för representation vid t.ex. , och (med undantag av skidskytte som handhas av ). 4 Utredningen behandlar FSR:s verksamhet med helautomatiska vapen samt begreppet anpassningssituation närmare under avsnittet med Helautomatiska vapen. 5 har övervägt om SPSF och SSF alltjämt bör betraktas som frivilliga totalförsvarsorganisationer. Utredningen har därvid funnit att de båda för- bunden i huvudsak, möjligen något mer indirekt än andra, uppfyller förordningens kriterier och alltså bör kvarstå (SOU 1997:70 s. 72). SSF:s uppgift är att genom specialdistriktsförbund och föreningar främja utbredningen av enligt Internationella skytteunionens (Union In- ternationale de Tir, UIT) program samt skapa ekonomiska och andra förutsättningar för en framgångsrik internationell skytterepresentation. SSF omfattar 23 distrikt med drygt 900 lokalföreningar. Förbundet har cirka 135 000 medlemmar, varav drygt 50 000 är aktiva medlem- mar. Av dessa har cirka 8 000 tävlingslicens. Verksamheten inom för- bundet är uppdelad på fyra sektioner: gevärssektionen, lerduvesektionen, pistolsektionen och viltmålssektionen. får SSF en del av det statliga bidraget till idrottsrörelsen. Förbundet, som är en frivillig försvarsorganisation6, erhåller också en mindre del från Försvarsmaktens budget, i form av skjutbanebidrag. Svenska armborst unionen och Svenska svartkruts federationen har samarbetsavtal med SSF. Svenska armborst unionen (SAU) SAU är ett relativt litet förbund som inte bedriver någon större verksamhet. Två former av tävlingsskytte förekommer; match och field crossbow. Match liknar med luftgevär, medan field crossbow mera påminner om bågskytte. Svenska svartkruts federationen (SSSF) Svartkrutsskytte bedrivs med historiska vapen som laddas med svartkrut. Vapnen är antingen i original eller replik. Skjutvapen tillverkade kräver inte tillstånd medan replikerna som tillverkats senare är tillståndsbelagda. SSSF, som bildades , är anslutet till den internationella mynningsladdarorganisationen (Muzzle loaders associations international committee). Inom MLAIC används enbart mynnings- laddare, medan den svenska rörelsen dessutom tagit upp patronladdade svartkrutsvapen på sitt program. Mynningsladdade svartkrutsvapen laddas med lösa ingredienser som alla förs in från mynningen. Patron- laddade svartkrutsvapen laddas med färdigpreparerade patroner. Vapnet måste dock i sin grundkontruktion vara avsett för svartkrut och blykula, vilket utesluter moderna skjutvapen. 6 Se föregående fotnot. SSSF har samarbetsavtal med Svenska sportskytte- förbundet. Skidskyttarna har tidigare tillhört militära idrottsförbund, men har ett eget förbund, . De lokala klubbarna/föreningarna är anslutna till distrikt vilka i sin tur lyder under förbundet. bedrivs skidskytte, springskytte. Man tävlar i fem grenar: distans, , jaktstart, lagtävling och stafett. De vapen som används är gevär i kal .22 samt luftgevär för de yngre. har cirka 1 000 medlemmar, varav 450 män och 200 kvinnor är tävlingsaktiva. togs upp 1990 (SFS 1990:8). Förbundet bildades och hette fram militära idrottsförbund. sker med pistol och gevär samt luftvapen. Förbundet ansvarar för Försvarsmaktens representation vid militära internationella tävlingar i ett flertal grenar där vapen används, såsom , flygfemkamp, marin femkamp, militär femkamp och fälttävlan. Denna del av organisationen är uppbyggd av 135 idrottsenheter i 4 mili- täridrottsdistrikt. Medlemsantalet är omkring 20 000, varav ungefär hälften är aktiva. Förbundet är vidare ett specialförbund inom . Det organiserar fälttävlan, militär femkamp och modern femkamp. Denna del av förbundet består av 170 föreningar i 15 mångkampsförbund. Medlemsantalet är omkring 5 000, varav ungefär 1 500 är aktiva. militära idrottsförbund togs upp 1983 (SFS 1983:37). 2Sammanslutningar som hemställt om att tillåtas inneha egna skjutvapen Nedan ges en presentation av de två förbund ung- domsorganisation och för praktiskt som framställt en begäran om att tillåtas inneha egna skjutvapen. bildades och omfattar 955 ungdomsskytteföreningar, organiserade i 27 ungdomsskytteförbund med sammanlagt omkring 32 000 medlemmar i åldern . Härtill kommer cirka 10 000 äldre medlemmar, främst bestående av föräldrar och ledare. Organisationen anger som sin viktigaste uppgift att rekrytera ungdomar och ge dem en god skyttefostran och gedigen utbildning inför övergången till vuxen- skytteföreningen i Frivilliga skytterörelsens, Svenska sportskytteförbun- dets eller Svenska pistolskytteförbundets regi. bedriver med gevär och programmet omfattar luft- gevärsskytte, korthållsskytte (kal .22), nationellt samt spring- och skidfältskytte. organiserar härutöver ett fåtal ung- domspistolskytteföreningar, vilka är bildade i samverkan med . , som bedriver ungdomsverksamhet i enlighet med förord- ningen (1994:641) om statsbidrag till ungdomsorganisationer, sorterar under och erhåller bidrag från Ungdoms- styrelsen. samverkar enligt sina stadgar med Frivilliga skytterörelsen (FSR). För att kunna utöva korthålls och 6,5 mm gevärsskytte är lokal- avdelningarna beroende av att det på orten finns en till FSR ansluten skytteförening att samverka med. Så är inte alltid fallet, vilket leder till praktiska problem. Problemet accentueras, enligt , ytterligare av att många vuxenföreningar för en tynande tillvaro. Om en vuxenföre- ning läggs ned eller förklaras vilande kan dess vapen inte föras över till samverkande ungdomsskytteförening. 2.2Sveriges (SFPS) SFPS bildades som ett fristående skytteförbund . omorganiserades SFPS till en förbundsorganisation. Förbundet är i successiv tillväxt och organiserar cirka 2 000 medlemmar, varav 600 tävlingsskyttar, i 32 klubbar över hela landet. Utmärkande för praktiskt är att tävlingssituationerna efterliknar realistiska situationer så till vida att: I utgångsläget är vapnet hölstrat. Skjutning sker på mycket nära håll (några få meter till maximalt 25 m) och i olika ställningar samt på många olika mål på varje station. För- flyttning, magasinsbyte etc. kan behövas och ingår i skjuttiden. Kortast möjliga skjuttid eftersträvas med höga krav på precision. Kraven på säkerhet är också höga. Skyttet sker med grovkalibriga skjutvapen. Praktiskt organiseras globalt av International practical shooting confederation (IPSC) med nuvarande säte i . Till IPSC är fler än 50 länders skytteförbund anslutna, däribland samtliga västeuropeiska länder. Sammantaget är cirka 50 000 skyttar anslutna till IPSC. arrangeras i ett tiotal större nationella tävlingar samt ett flertal mindre tävlingar på distrikts- och klubbnivå. arrangerade SFPS på , med 460 delta- gare och 120 funktionärer från 28 länder. Det primära skälet till att SFPS bildades var att Svenska pistolskytte- förbundets styrelse refuserat en motion om upptagande av praktiskt som diciplin inom förbundet. SFPS har härefter sökt etablera samarbetsavtal med men hemställan har avslagits så sent som och är inte längre aktuell. På det lokala planet förekommer dock ofta ett bra samarbete med pistol- och sportskytteföreningar. Inom skytterörelsen är således inställningen till praktiskt blandad. föreskrifter och allmänna råd beträffande förvaring av skjutvapen och ammunition (RPS FS 1996:6, 16 kap.) 16 kap. Förvaring av skjutvapen och ammunition samt transport av skjutvapen Avsnitten 16.216.5 i RPS 1996:6, som utgörs av allmänna råd och be- handlar förvaring under resor och transporter m.m., transporter, tillfällig förvaring i samband med jakt eller tävling, särskilda förvarings- föreskrifter, vapen i dödsbo och konkursbo samt långtidsförvaring, är inte upptagna i denna bilaga. Med en för vapnets funktion vital del förstås sådan del till vapnet som krävs för att vapnet skall fungera. del är för: *kul- och hagelgevär med slutstycke slutstycke eller pipa *vapen av bryttyp (ex. hagelgevär) kolv, baskyl och pipor1 *automatkarbin (Ak 4, Ak 5) *automatgevär (Ag M/42) *kulsprutegevär/kulspruta bakstycke och kåpa med framföringsfjäder underbeslag eller pipa eller slutstycke 1 Framstock eller underbeslag anses utgöra vital del om vapnet blindavfyrats. Vapen som hålls under uppsikt är undantagna från föreskrifter om särskild förvaring. Med uppsikt över vapnet förstås att innehavaren har omedelbar kontroll över det. Av 5 kap. 2 § VL framgår att odelat vapen och ammunition skall förvar- as i säkerhetsskåp eller i annat lika säkert förvaringsutrymme. Med förvaring i säkerhetsskåp skall förstås följande: skåp provat och godkänt enligt Svensk Standard SS 3492 säker- hetsskåp samt certifierat av i (SIS) eller skåp som av polismyndigheten före i särskild förvar- ingsföreskrift eller på annat uttryckligt sätt har godtagits som lika säker förvaring som säkerhetsskåp eller skåp som före har provats och godkänts eller accepte- rats enligt då gällande RPS norm för säkerhetsskåp. Skåp med en vikt som utan vapen understiger skall vara förankrat i byggnadsstommen. Som alternativ till förankring kan ett skåp med en vikt under förses med tyngder så att vikten uppnås. Med förvaring i lika säkert förvaringsutrymme skall förstås följande: omslutande delar skall bestå av stålplåt fogar skall ha minst samma motståndsförmåga mot inbrott som övriga omslutande delar regelverket skall ha kolvar i minst tre riktningar samt vara av s.k. avlastad typ, dvs. låsets spärrelement får inte belastas då regelverkets kolvar belastas i öppningsriktningen låsmekanismen skall vara borrskyddad separat mekanism skall finnas som aktiveras vid inslagning eller sprängning mot låset; mekanismen skall då spärra regelverket i låst läge regelverkets och bakkantsbeslagens ingrepp får inte vara mindre än 20 mm nyckel skall kunna tas ur låset endast då regeln är fullt utlåst och förreglad skåp enligt ovan skall vara försett med lås som är godkänt av SIS för säkerhetsskåp. Skåp som inte har certifierats eller har provats och godkänts eller accepterats enligt tidigare gällande RPS norm för säkerhetsskåp bör bara godtas när det gäller förvaring på en fastställd adress. För information avseende tekniska krav på säkerhetsskåp bör hänvisas till SIS standard beträffande sådant skåp. Som alternativ till förvaring under uppsikt eller i säkerhetsskåp eller i annat lika säkert förvaringsutrymme kan även delad förvaring godtas. Med delad förvaring förstås att vapnets huvuddel, vital del och ammunition förvaras på olika ställen. En tvådelad förvaring får även godtas, om en vital del inte kan avlägsnas utan avsevärd svårighet. För att anses som säkert skall det totala skyddet för de skilda delarna lägst ha samma inbrottsskydd som säkerhetsskåp. Om endera vapnets huvuddel eller en vital del till vapnet förvaras under hög säkerhet kan detta kompensera en något lägre säkerhet vid förvaring av den återstående delen av vapnet och ammunitionen. Endera vapnets huvuddel eller vital del skall förvaras i låst utrymme av lägst samma standard som motsvarar stöldskyddsskåp 2 enligt Svensk Standard, SS 3492 (se nedan). Den resterande delen av vapnet samt ammunition skall förvaras var för sig väl gömda i andra låsta utrymmen. Kraven på inbrottsskydd i dessa utrymmen kan sättas något lägre än de som ställs på stöldskydds- skåp 2. Som delad förvaring skall även godtas att vapnets vitala del förvaras i stöldskyddsskåp 2 och huvuddelen förvaras väl gömt och försett med patronlägeslås som uppfyller de krav som ställs i klass 3 för hänglås och beslag. Vid förvaring i vapenställ skall kraven ställas högre än vad ovan sagts, om vapenstället inte förvaras väl gömt. Förvaring av vapnets huvuddel i vapenställ kan godtas under följande förutsättningar: en för vapnet vital del skall förvaras i säkerhetsskåp eller i annat lika säkert förvaringsutrymme vapenstället skall vara tillverkat av stål vapenstället skall monteras på byggnadsstomme så att det inte är lättare att bryta loss det från byggnadsstommen än det är att bryta upp det vapenstället placeras så att det inte är iögonfallande (inte i hall eller motsvarande eller så att man kan se det utifrån genom fönster). Med stöldskyddsskåp 2 förstås: skåp provade och godkända enligt SS 3492 stöldskyddsskåp 2 eller skåp som RPS före har provat och accepterat som vapenskåp enligt den då gällande RPS norm för vapenskåp. Förvaringsutrymme som inte har provats och godkänts som stöld- skyddsskåp 2 enligt SS 3492 kan bedömas som lika säkert om följande krav uppfyllts: omslutande delar skall bestå av lägst stålplåt fogar skall ha minst samma motståndsförmåga mot inbrott som övriga omslutande delar regelverket skall ha kolvar i minst tre riktningar samt vara av s.k. avlastad typ, dvs. låsets spärrelement får inte belastas då regelverkets kolvar belastas i öppningsriktningen låsmekanismen skall vara borrskyddad regleverkets och bakkantsbeslagens ingrepp får inte vara mindre än 20 mm nyckel skall kunna tas ur låset endast då regel är fullt utlåst och för- reglad låset skall uppfylla kraven för stöldskyddsskåp 2 enligt SS 3492. Skåp med en vikt som utan vapen understiger skall vara väl förankrat i byggnadsstommen. Som alternativ till förankring kan ett skåp med en vikt under i stället förses med tyngder så att vikten uppnås. Det ankommer på den enskilde vapeninnehavaren att inom ramen för dessa föreskrifter avgöra hur de egna vapnen skall förvaras om polis- myndigheten inte funnit skäl att meddela särskild förvaringsföreskrift. Från föreskrifterna om vapenförvaring i p. 16.1.23 ovan kan undantag göras beträffande vapen som har begränsad farlighet. Vapnets farlighet och risken för obehörig åtkomst bör vara vägledande vid val av förvar- ingsutrymme. Alla vapen som omfattas av VL, således även de som är tillståndsfria med stöd av 5 § VL bör dock förvaras på ett betryggande sätt. Till vapen som kan anses ha begränsad farlighet hör: kolsyre-, luft-, och fjädervapen som är tillståndsfria harpunvapen som är tillståndsfria Antal vapentillstånd, typ av vapen samt antalet vapeninnehavare fördelat på landets registerenheter Antal utfärdade tillstånd per distrikt Antal utfärdade tillstånd per distrikt Antal utfärdade tillstånd per distrikt Antal utfärdade tillstånd per distrikt Antal utfärdade tillstånd per distrikt Antal utfärdade tillstånd per distrikt Antal vapentillstånd, antal personer med innehavstillstånd och för vilket ändamål till- ståndet beviljats, antal föreningar med inne- havstillstånd samt när tillstånden Ett streck ( - ) innebär att frågan inte besvarats av registerenheten [ ] = anger antal vapen; en person kan ha vapen såväl för samling som för målskytte Ett streck ( - ) innebär att frågan inte besvarats av registerenheten Ett streck ( - ) innebär att frågan inte besvarats av registerenheten Ett streck ( - ) innebär att frågan inte besvarats av registerenheten [ ] = anger antal vapen; en person kan ha vapen såväl för samling som för målskytte Ett streck ( - ) innebär att frågan inte besvarats av registerenheten Ett streck ( - ) innebär att frågan inte besvarats av registerenheten Antal tillstånd totalt samt antalet tillstånd som beviljats efter 1991 fördelat Antal handlare per län som har tillst. m. helautomatiska vapen Antal handlare/län som har tillstånd att handla m. Antal handlare/län som har tillstånd att handla m. Antal handlare/län som har tillstånd att handla m. Antal handlare/län som har tillstånd att handla m. Antal handlare/län som har tillstånd att handla m.