sou · GMB398d4 · 1999-01-01 00:00:00 — Vid sidan om de förändringsprocesser som direkt kan relateras till företagens agerande har även mer externa förändringar påverkat företagen. Gruvbranschens konjunktur förändringar, stål- och gummi- prisernas förändring är några exempel på sådana externa förändringar. Dessa förändringar uppvisar emellertid inte något entydigt mönster utan svänger över tiden. Den europeiska integrationen har inte heller haft några omvälvande effekter för branschen vilket förklaras av att företagen redan uppnått en hög grad av internationalisering. 6.4Förvärvskontroll i relation till andra regler i konkurrenslagen Reglerna om företagsförvärv rör de strukturella betingelserna i en bransch. Vid sidan om dessa regler finns det andra regler som är avsedda att reglera företagens agerande i förhållande till konkurrenterna. Konkurrenslagens regler om konkurrensbegränsande samarbete (6 § KL, även paragraferna 7-18) dels om missbruk av dominerande ställning (19 §) berör vilken typ av konkurrens som anses vara negativ för en fungerande konkurrens. Sammantaget skall dessa lagrum garantera en fungerande konkurrens. I detta avsnitt skall några aspekter av relationerna mellan förvärvskontrollen och beteende- kontrollen diskuteras. Det är i dels konsekvenserna av samarbete och synen på samarbete i koncentrerade branscher och dels kopplingen mellan förvärvskontrollen bestämmelserna om missbruk av dominer- ande ställning. Något förenklat kan man säga att reglerna om samarbete är inriktade på företagens agerande i relation till varandra. Liksom i reglerna för förvärvskontroll preciseras i 6 § reglerna om konkurrensbegränsande samarbete till den relevanta marknaden. Däremot tas ej hänsyn till huruvida något företag har en dominerande ställning eller inte. Mejeri- erna har samarbetat beträffande försäljningen till riket i sin helhet av produkter som ost, juice och yoghurt. Det finns en oro i branschen om hur dessa samarbeten kommer att bedömas av de konkurrensvårdande myndigheterna. Vissa av sam- arbetsarrangemangen har redan upphört, till exempel det tidgare sam- arbetet inom Riksost. Mejerierna i norr har ersatt detta samarbete genom att bilda NorrOst, vilket tillåtits av . Det finns dock en viss rädsla för hur kommer att betrakta dessa och andra liknande samarbeten framgent. Problemet är tudelat. För det första kan reglerna leda till att det dominerande företagets positioner förstärks. Om till exempel det rikstäckande samarbetet kring märken som inte tillåts blir frågan vem som i en sådan situation kommer att ta över dessa märken. Den som köper varumärket måste ha en viss finansiell styrka samt system för produktion och distribution som klarar av de kvantiteter som den riks- omfattande marknaden efterfrågar. Det kan då vara naturligt att det största företaget på marknaden, Arla, är det företag som har de bästa möjligheterna att överta varumärkena. Om Arla erhåller/köper rättig- heterna till varumärket försvårar detta dock för de mindre mejerierna på marknaden och en sådan utveckling skulle ytterligare befästa Arlas dominerande ställning. För det andra är dessa samarbeten historiskt betingade. De uppkom när koncentration sågs som en önskvärd och av staten uppmuntrad utveckling inom branschen. Mejeribranschen har avreglerats och är på väg att bli mer marknadsekonomiskt organiserad som ytterligare förändringar sker när det gäller förutsättningarna för utländsk konkurrens. Att i denna situation dessutom bryta upp etablerade samarbeten kan skapa en rad svårigheter för branschen vars konsekvenser kan komma att bli motsatta vad lagstiftaren eftersträvade. Det är i detta avseende problematiskt att det saknas regler för hur man skall bryta upp gamla samarbetsavtal som med nuvarande lagstiftning kan komma att betraktas som konkurrenshämmande. Det finns också en oro för att samarbeten mellan de mindre mejeri- företagen skall komma att uppfattas som konkurrensbegränsande av . Av reglerna i konkurrenslagen framgår emellertid att samarbeten tillåts för mindre företag genom reglerna om undantag och gruppundantag (i 8 § och i 17 §§). Exempel på undantag som har meddelats enligt 8 § är samarbetet i NorrOst mellan , NNP och Norrmejerier. Undantag enligt 8 §är möjligt om avtalet: ·bidrar till att förbättra produktionen eller distributionen eller till att främja tekniskt eller ekonomiskt framåtskridande, ·tillförsäkrar konsumenterna en skälig andel av den vinst som därigenom uppnås, ·bara ålägger de berörda företagen begränsningar som är nödvändiga för att uppnå målet i 1, och ·inte ger de berörda företagen möjlighet att sätta konkurrensen ur spel för en väsentlig del av nyttigheterna i fråga. I fallet med NorrOst fann att alla fyra förutsätt- ningarna var uppfyllda, vilket innebär ett undantag från 6 § KL. menade att samverkan bör förbättra förutsätt- ningarna att konkurrera framgångsrikt med större och mer resursstarka företag i branschen. har uttalat att man anser att ett avtal mellan företag som tillverkar eller säljer varor eller tillhanda- håller tjänster i regel inte begränsar konkurrensen på ett märkbart sätt om avtalsparterna och till dem anknutna företag tillsammans har en marknadsandel på den relevanta marknaden som understiger och den totala årsomsättningen för envar avtalspart, inklusive till avtals- parten knutna företag, inte överstiger . Om däremot årsomsättningen inte överstiger anser Konkurrens- verket att företagen tillsammans kan ha en marknadsandel på den relevanta marknaden om högst utan att samarbetet omfattas av förbudet i 6 § (dnr 64/94). De undantag som beskriver kan betraktas som ett försök, eller en möjlighet, att påverka strukturen i en bransch. kan stärka sin ställning och bättre konkurrera med dominerande företag om man tillåts samverka och samverkan blir därmed en del i att skapa en effektiv konkurrens snarare än något som hämmar konkurrensen. När Arlas förvärv av Gefleorten domstolsbehandlades diskuterades att Gefleorten istället borde slagits samman med något annat mejeriföretag och att det därigenom skulle skapas en bättre balans på marknaden och även kunna innebära bättre möjligheter för andra företag att konkurrera med Arla. Frågan är om ett samarbete eller ett förvärv mellan företag som tillsammans har marknadsandelar understigande (alternativt ) skulle vara tillräckligt för att erbjuda Arla ett tillräckligt motstånd. Andelen för NorrOst ligger nära den angivna gränsen och ytterligare samarbetspartners skulle inte kunna ingå i detta samarbete utan att gränsen överskreds. En tillåtande syn på samarbeten mellan mindre företag på en marknad med ett så tydligt dominerande företag skulle kunna underlätta tillskapandet av en effektiv konkurrens. Det skulle också kunna ske snabbare och med lägre samordningskostnader eftersom samarbetet inte behöver omfatta hela verksamheten utan kan koncentreras kring vissa strategiska produkter/produktgrupper eller vissa marknader. Ä ven i detaljhandeln är frågan om konkurrenshämmande samarbete central. Detaljhandelns kedjor omfattas av de så kallade gruppundan- tagen, såväl dagligvaruhandeln som fackhandeln. Gruppundantagen bidrar till att blockstrukturen i detaljistledet kan bevaras. Förvärvslagen syftar däremot till att reducera etableringshindren och stimulera utvecklingen mot en intensiv konkurrens. Gruppundantagen och förvärvskontrollen verkar därför i delvis skilda riktningar. Liksom i mejeribranschen är det dock en historisk struktur som i detta fall har erhållet ett speciellt erkännande i lagstiftningen. Kontrollen av marknadsstrukturen, som förvärvskontrollen inriktar sig på, och kontrollen av missbruk av dominerande ställning har naturliga beröringspunkter. Ett uppköp där ett dominerande företag tar över mindre konkurrenter kan komma att granskas av Marknads- domstolen. Om förvärvet tillåts kan beteendet därefter ändå bli föremål för kontroll utifrån bestämmelserna om missbruk av dominerande ställning. I ett av förvärvsärendena, köp av KF:s importfunktion, fördes bland annat argumentet fram att det inte var nödvändigt att förbjuda förvärvet eftersom eventuella negativa effekter av köpet skulle vara möjliga att kontrollera med hjälp av reglerna om missbruk av De områden som specificeras i konkurrenslag- stiftningen för vad missbruket kan bestå i är att: ·direkt eller indirekt påtvinga någon oskäliga inköps- eller försälj- ningspriser eller andra oskäliga affärsvillkor, ·begränsa produktion, marknader eller teknisk utveckling till nackdel för konsumenterna, ·tillämpa olika villkor för likvärdiga transaktioner, varigenom vissa handelspartner får en konkurrensnackdel, eller ·ställa som villkor för att ingå ett avtal att den andra parten åtar sig ytterligare förpliktelser som varken till sin natur eller enligt handelsbruk har något samband med föremålet för avtalet. I ingen av de undersökta branscherna har någon sådan granskning ägt rum. Det avtal som formulerades i samband med förvärv av KF:s frukt och gröntverksamhet var ytterligare ett kontrollinstrument för beteendet i den branschen. På flera punkter förband sig att inte använda sig av den maktställning som förvärvet innebar. Gruppundan- tagen vad gäller detaljhandelskedjorna gör också att missbrukspara- grafen får en lite otydligare ställning och fler beteenden av konkurrens- hämmande karaktär kan tillåtas. Dock torde det vara helt uppenbart de strukturella förutsättningarna för missbruk av dominerande ställning finns i samtliga undersökta branscher. 6.5Slutsatser av studien – en sammanfattning Ett antal slutsatser har dragits av de resonemang som förts i detta kapitel. För det första kan det konstateras att de ärenden som analyserats i de flesta fall har behandlats på det sätt som lagen föreskriver och i enlighet med den teori som finns om konkurrens och konkurrensens funktion. Slutsatserna som kan relaterar till sådana bedömningar syftar främst till att poängtera vikten av att vid en analys av ett förvärvsärende fästa särskild vikt vid några av dessa bedömningsgrunder. Ett antal slutsatser har även dragits som antyder att reglerna inte till fullo tar hänsyn till de konkurrensförhållanden som råder och vad som krävs för att en effektiv konkurrens skall komma till stånd. Följande slutsatser kan dras om avgränsningen av den relevanta marknaden och bedömningen av om ett företag erhåller en dominer- ande ställning: ·Den relevanta marknaden: Det krävs att den relevanta marknaden avgränsas mycket snävt om den direkta interaktionen mellan konkurrenterna skall vara möjlig att analysera (även om anlyserna även måste behandla beroendeförhållanden inom hela det industriellt systemet; se nästa punkt). Effektiv konkurrens är nära kopplad till den direkta interaktionen mellan konkurrenter även om indirekt konkurrens även kan bidra till att göra konkurrensen effektiv. ·Ö kad marknadsmakt som hämmar konkurrensen: Analysen bör behandla huruvida ett förvärv kan leda till ökad marknadsmakt och hämmad konkurrens inom 1) det som definierats som relevant marknad eller 2) inom andra, till den relevanta marknaden relaterade, marknader. Detta uppmärksammades också i förarbetena till förvärvsregler i större utsträckning än i förvärvsreglerna . ·Mobilitetshinder är viktiga för företagens dominerande ställning: En slutsats som kan dras är att mobilitetshinder, vid sidan om företagets relativa marknadsandelar, är av väsentlig betydelse för bedömningen av ett företags dominerande ställning på den relevanta marknaden. I behandlingen av de studerade ärendena har hänsyn tagits till graden av vertikal integration och till företagens storlek. Däremot har andra mobilitetshinder som grad av forsknings och utvecklingsintensitet och grad av differentiering inte inkluderats i analysen. Mobilitetshindren och dess betydelse borde därför framgå tydligare i tillämpningen av förvärvsreglerna ·Två företags sammanlagda dominans: En annan slutsats som därför kan dras är att om koncentrationen är symmetrisk, det finns konkurrenter men mobilitetshindren är höga, kan två företags sammanlagda position utnyttjas för att utöva marknadsmakt. Det är därför rimligt att mobilitetshindrens betydelse för företagens dominans eller marknadsmakt och möjligheten för två företag att tillsammans dominera en marknad får en mer framträdande roll i framtida rättspraxis och förarbeten. Följande slutsatser kan dras om bedömningen av huruvida förvärvets effekter hämmar en effektiv konkurrens: ·Potentiell och utländsk konkurrens: En slutsats av analysen är att betydelsen av den framtida potentiella och utländska konkurrensen i allmänhet överdrivits i samband med domstolsförhandlingarna. utländska inbrytningar som ägt rum i de fall som studerats är förhållandevis marginella. ·Etableringsgraden är av betydelse: En annan slutsats är att det är en viktig skillnad mellan olika typer av etablering av utländska konkurrenter. I vissa fall sker etableringen genom att verksamma svenska företag genom avtal, ägande eller på annat sätt ges tillgång till ett utländskt företags sortiment. I andra fall, dock mer sällsynt, etablerar sig ett utländskt företag i landet och placerar strategiskt viktiga funktioner här. Båda typerna ökar konkurrens- trycket men på olika sätt. Importkonkurrensen ger ingen direkt utveckling av den industriella miljön i landet medan detta kan bli en följd om den utländska etableringen även omfattar tillverkning och utveckling. ·Konsekvenser för andra näringsutövare: En slutsats som kan dras är att de satsningar som gjorts i syfte att hitta nya lösningar och att motverka de negativa effekter som uppkommit till följd av den ökade koncentrationen kan anses vara positiva effekter av förvärvet. En förutsättning för att detta har varit att kunderna haft en tillräckligt stor förhandlingsstyrka relativt det tillverkande företaget och därigenom haft möjlighet att hjälpa fram nya initiativ. Man bör dock vara medveten om att dessa satsningar är förhållandevis små och inte på ett enkelt sätt neutraliserar det som uppleves som negativa effekter. ·I ett integrerat system kan skadliga effekter uppstå i andra delar av systemet än det som direkt berörs av förvärvet: En slutsats är att en förändring i ett starkt integrerat system kan ge upphov till följdeffekter vilka kan vara svåra att förutse. För att det skall vara möjligt att förutse sådana förändring måste en förståelse erhållas för det industriella systemet och de krafter som verkar inom ramen för detta samt för de fördelar och den marknadsmakt som integrationen ger olika led i systemet. ·Den ökade effektivitetens många ansikten: En slutsats som kan dras av beskrivningen ovan är att ett förvärv ofta leder till kostnads- besparingar och en ökad effektivitet. Det som dock bör beaktas är för det första de kostnader som är förknippade med att integrera två verksamheter. För det andra att vinster som görs genom en effektivare produktion, distribution etc inte behöver komma konsumenterna till godo (se tidigare avsnitt om prisutveckling) åtminstone inte i form av kortsiktiga prissänkningar. För det tredje kan rationaliseringarna verka menligt på företagens produkt- utveckling, på den mångfald och servicenivå som kunden erhåller etc. För det fjärde finns andra krafter som driver företagen att bli mer effektiva vid sidan om förvärv. ·Tekniskt och ekonomiskt framåtskridande: Slutsatsen om förvärvens betydelse för tekniskt och ekonomiskt framåtskridande är att detta har olika betydelse och innehåll för branscher som är teknikintensiva jämfört med sådana som är distributionsorienterade (intermediära). Det är dock tydligt att förvärven medfört omprövningar av antingen organisation, distribution, produktion eller produkt hos förvärvande företag, konkurrenter eller kunder. Förvärven och den period av osäkerhet eller turbulens som de skapar inom en bransch kan med andra ord vara en period när nya lösningar, nya former eller nya typer av relationer kan prövas på ett annat sätt än utan den kritiska händelse som förvärven innebär. Däremot kan en stark koncentration motverka möjligheterna för nya former eller lösningar att vinna spridning. Följande slutsatser kan dras om vad som är att betrakta som av betydelse ur allmän synpunkt. Det är framför allt dessa slutsatser som föreslår en förändring av de rekvisit eller de förarbeten som används vid implementeringen av förvärvsreglerna: ·En slutsats som kan dras är att om ett förvärv berör områden som sett ur ett näringslivsperspektiv är av stor betydelse borde ett förvärv vara att anse som skadlig ur allmän synpunkt även om inte en stor del av den svenska befolkningen direkt berörs. I detta sammanhang kan den teoretiska diskussionen om vad som krävs för att en industrimiljö skall vara att anse som dynamisk fungera som en fruktbar utgångspunkt (se SoU 1991:59 bilaga 6) ·Slutsatsen är att det kanske är att föredra att expansionen sker utomlands och att en intensiv konkurrens bibehålls på hemmamark- naden för att stimulera företagen att bli innovativa och därigenom konkurrenskraftiga. Effektivitetsvinster kan erhållas genom den storskalighet som kan erhållas genom fusioner och samarbeten med utländska företag medan utvecklingskraften genereras i konkurrens- en på hemmamarknaden. Ett antal slutsatser kan även dras om ett förvärvs effekter i förhållande till andra förändringsprocesser samt i förhållande till relaterad kon- kurrenslagstiftning: ·Olika branscher kan karaktäriseras av helt olikartade förändringsprocesser. Branschen kan på ett övergripande plan vara stadd i en kontinuerlig koncentrationsprocess, det kan vara så att branschen i flera avseenden håller på att internationaliseras, branschen kan karaktäriseras av en stark teknikutveckling eller av starka rationaliseringstendenser, distributionssystemen kan vara stadda i förändring, företagen kan över tiden ha arbetat i enlighet med differentierings- och nischstrategier, och så vidare. Slutsatsen är att olikartade branschövergripande förändringsprocesser kan innebära att enskilda förvärv får olikartade betydelser. Den övergripande branschutvecklingen kan sålunda ha betydelse för hur anledningar till och konsekvenser av ett förvärv bör bedömas. Kunskap om branschutvecklingen bör därför användas som en bakgrund till de bedömningar som görs utifrån konkurrens- lagstiftningen. ·Samarbeten kan bedömas som konkurrenshämmande i och med att ett samarbete mellan konkurrerande företag eliminerar konkurrens- momenten mellan de samarbetande företagen. Å andra sidan kan samarbete mellan mindre företag vara ett sätt att skapa balans i en bransch som i övrigt domineras av något eller några större företag. Detta kan också stärka de mindre företagen och förhindra ökad koncentration genom förvärv. Slutsatsen är att samarbeten därför i vissa fall kan vara ett alternativ till förvärv och således innebära att de konkurrenshämmande effekterna som hade varit förknippade med förvärv minskas. Samarbete kan också vara ett sätt att öka konkurrensen i en bransch om mindre företag på det sättet kan bli mer jämbördiga med ett större dominerande företag i branschen. Aghion, B. & Bolton, P. (1987) Contracts and Barriers to Entry. , vol 77 no 3. pp 388-401. Arrow, K. (1962) Economic Welfare and the Allocation of Resources for Invention. in , R. R., (ed.) The Rate and Direction of Inventive Activity. (1998). Climates of Competition. Amsterdam:Harwood Academic Publichers. & Bonnedahl K. (1993) European Integration and Strategy-implications for the Manufacturing SME – Towards Local and Global Niche-Seeking. Paper presented at 23rd European Small Business Seminar, Northern , . & Sölvell, Ö . (1997) Dynamic and and Innovative Bonnedahl, K. (1997) En företagsstrategisk analys av den europeiska integrationen. Konsekvenser av inre marknad för svenska mindre tillverkande företag. Kommande företagsekonomiska institutionen . (1988) Competition in Theory and Practice : Croon . Carlman, L. (1986) Kontraktsrelationer/relationskontrakt – om förtroende, förväntningar och ekonomisk aktivitet. Caves, R. & Porter, M. (1977) From Entry Barriers to Mobility Barriers: Conjectured Decisions and Contrived Deterrence to . 91, pp 241-267. Chamberlin, E. (1933) The Theory of . , ., Mowery D. (1987) Firm Size and R&D Intensity: A Re-examination. Couse, R. (1937) The Nature of the Firm Economica 4 pp 386-405. SOU 1998:98 Bilaga 399 Enright, M. (1992) The geographic Scope of Competitive Advantage. Paper presented at the VUGS Conference Ultrech . , J. W. (1983) Advertising in Oligopolistic Equilibrium. , vol 14. pp 464-472. Gadde, L. & , B. (1984) Quasi-Integration, Cooperation in the . : CIM-Report NO:84:11. , s (1990) Arla : 1915-1990. T., & , J., (1989): "The Population Ecology of 5. pp 929-964 Hunt, M. (1972) Competition in the , 1960-1970. Unpublished doctoral dissertation. , MA: . (1992) Evolution Processes in Industrial networks. In . Easton G. New View of Reality. Kamien, M. & Schwarts, N. (1982) Market Structure and Innovation. & , (1994) Internationalisering för hemmamarknadsförsvar. I Företag och marknader i förändring – dynamik i nätverk. , L-G & , S. (eds). : Nerenius & Santérus förlag. Knickerbocker, F. T. (1973) Oligopolistic Reaction and . Krugman, P. (1991) Geography and Trade. : Mit Press. Kwoka, E. (1979) The Effect of Market Share Distribution on Review of Economics and Statistics. Lagnevik, M., (1993): Det sydsvenska fläskets internationella konkurrenskraft. Paper presented at on Business Studies , 1993. Leblebici, H. (1985) Transactions and Organizational Form: A Re- analysis. Organization Studies 6 (2) pp 97-115. (1996) Det Globala Mjölkspelet. Svensk mjölkproduktion i ett globalt perspektiv. (1988). Den svenska Färgindustrins Historia. Porter, M. (1979) Performance. Review of Economics and Statistics. pp 214- 227. ---- (1980) Competitive Strategy: Techniques for , : . ----(1983) Konkurrensstrategier. ----(1990) The Competitive Advantages of Nations. (1976) Research and Market Share – A reappraisal of the Schumpeter hypothesis. Scherer F. M. (1967) Market Structure and the Employment of Scientists and Engineers. Scherer, F. M. (1980) Industrial Market, Structure and Economic Performance. Schmalensee, R. (1988) "Industrial Economics: An Overview." Schumpeter, J. (1942) Capitalism, Socialism and Democracy. Stoneman, P. (1983) The Economic Analysis of Technological Change. Sölvell, Ö . (1987) Entry Barriers and Foreign Penetration – Emerging Patterns of in two . Sölvell, Ö . & , M. (1996) Innovative Performance in Industries – The Role of Industry Structure, Climates of Competition and Cluster Strength. , 97/8 Sölvell, Ö . , I. Porter, M. (1991) Advantage . Tirole, J. (1988) The Theory of . & Venkatraman, N. (1988) Research on : Progress and Prognosis. , G (1990): Det upplösta rummet – begrepp och teoretiska ansatser inom geografin. I (ed.) Nätverk – Teori och begrepp i samhälls- vetenskapen : Gidlunds. , O. E. (1975) Markets and Hierarchies: Analysis and Antitrust Implications. ----(1981) : Origins, Evolution, Attributes. , dec pp 1537- 1568. ----& Ouchi W. G. (1981) The Markets and : Origins, Implications, . In de , A. & , W, F., Perspectives on organization Design and Behavior. (1957) Decline. Yu, C.-M. & , K. (1988) Oligopolistic reaction and foreign : The case of the U.S tire and textiles industries. , Fall pp 449-460. Yip, G. (1982) Barriers to Entry. Beslut, offentliga rapporter, propositioner med mera Dnr 564/92. KF:s förvärv av B Dnr 1280/93. Ansökan om icke- ingripandebesked för . Dnr 1802/93 samt Dnr 64/94. Ansökan om icke ingripande besked. Dnr 306/95. Trading AB:s förvärv av lagercentraler i . Dnr 769/95 Beslut . Industris förvärv av Skega från . NO mot , AB . akt i ärendet, offentligt material. NO mot Arla ek.för och akt i ärendet, offentligt material. MD1993:23 akt i ärendet, offentligt material. Pris och Konkurrens 1982:3. konkurrenshinder vid import?. Pris och Konkurrens 1991:2. s 14-16. Försäljning och pålägg. Pris och Konkurrens 1991:1. s 33-42. Föreningsfusion – mejeriverksamhet. Förslag till ny konkurrenslagstiftning. /93:56 Ny konkurrenslagstiftning Kundservice, räkenskapsupplysningar.