sou · GMB331 · 1999-01-01 00:00:00 — Det går inte att sätta en allmängilitig prislapp på vad det kostar att ut- veckla ett praktiskt användbart test. Förenklat kan man säga att ju bre- dare testet är i sitt användningsområde, desto mer kostsamt är det att ta fram. De test som delfinansierat utgör exempel på sådana breda instrument, och den totala utvecklingskostnaden ligger någonstans mellan . Den högre siffran inrymmer då kostnader som "smugits in" i olika intressenters ordinarie budget. Det finns emellertid en rad instrument, av stort praktiskt värde, som är mer specifika och mindre dyrbara att utveckla. Som ovan konstaterats be- hövs båda typerna av instrument. Enligt för Tillämpad Psykologi, Psykologför- bund, skulle en uppdatering och förnyelse av viktiga psykologiska test kosta , fördelade . Detta inne- fattar då drygt 30 olika test för ALLA ¥LDRAR OCH OFFENTLIGA VERKSAMHETER +OMPETENS OCH KVALITETSUTVECKLING 425 alltså inte bara barn- och ungdomsområdet. Efter en sådan storsatsning skulle mindre belopp behöva satsas för att avveckla/uppdatera instru- ment som blivit inaktuella. Testutveckling för barn och ungdomar be- tingar uppskattningsvis en tredjedel av den totala kostnaden, det vill säga . %N ARBETSGRUPP KRING BEHOVET OCH V¤RDET AV PSYKOLOGISKA TEST gav Styrgruppen för hälso- och sjukvårdsfrågor vid Social- styrelsen i uppdrag att närmare kartlägga behovet och värdet av normerade test inom psykologiområdet. Arbetet har bedrivits tillsammans med representanter för , och . Arbetsgruppen, som kallat sig "Testnyttan", har redovisat sina ståndpunkter. Man anser att psykologiska test har ett stort värde i praktisk psykologisk verksamhet, BLAND ANNAT i de verksamheter som möter barn och ungdomar med psykiska problem och där man ofta har anledning att utreda det enskilda barnets behov av vård och stöd. Då psykologiska test används på ett professionellt sätt bidrar de till både kvalitet och kostnadseffektivitet. Utöver sin uttalade uppgift valde arbetsgruppen att diskutera den kort- och långsiktiga finansieringen av testkonstruktion och testutpröv- ning. Arbetsgruppen tvingas konstatera att finansieringsfrågan är olöst, men pekar på möjliga finansieringsformer för testutveckling. Dessa kan föras in under tre huvudgrupper: a)Försäljningspriset på testet täcker de totala kostnader som utveck- ling och utprövning av den svenska versionen av testet betingat. b)De psykologiska högskoleinstitutionerna och den därtill knutna forskningen axlar ett större ansvar för testteoretisk kunskapsut- veckling, testkonstruktion och praktisk utprövning. c)En eller flera finansieringskällor skapas som kan bidra till aktuella och prioriterade projekt, dvs. någon form av fondlösning. Fonden måste antingen vara tillräckligt stor för att avkastningen skall kunna bidra på ett meningsfullt sätt eller kontinuerligt fyllas på. Arbetsgruppen konstaterar att ingen av ovanstående lösningar är hel- täckande eller utan problem. 426 +OMPETENS OCH KVALITETSUTVECKLING Hälso- och sjukvårdsgrupp har i ett brev ställt till , , uttalat att man anser att man har ett tillsynsansvar då det gäller psykologiska test (dnr 52-9333/1997). Man hänvisar till föreskrifter och allmänna råd om kvalitetssystem i hälso- och sjukvården (SOSFS 1996:24 M), och då särskilt 4 b §. Denna slår fast att: Kvalitetssystemen skall innehålla rutiner för -hur nya metoder för diagnostik, vård och omhändertagande skall introduceras -hur lämpliga metoder för diagnostik, vård och metoder skall tillämpas -hur inaktuella metoder för diagnostik, vård och metoder skall av- vecklas. Det är vårdgivarens ansvar att utveckla kvalitetssystem, medan Social- styrelsen i sin verksamhetstillsyn har att bevaka att hälso- och sjukvår- den har ändamålsenliga kvalitetssystem för egenkontroll i sin verksam- het. uttrycker i ovannämnda brev att det ingår i styrel- sens uppgift att följa upp att tillgängliga psykologiska testmetoder upp- fyller de krav som man kan ställa vad gäller utveckling och tillämpning av dessa metoder. Vidare sägs att överväger att ge ut allmänna råd som berör grundläggande krav på testmetoder, krav som kan tillämpas inom olika användningsområden för att underlätta för vårdgivarna att bedöma kvalitet hos testen. Psykologiska test som är väl utprövade och tillförlitliga och som an- vänds på ett professionellt sätt är synnerligen viktiga instrument i psy- kologiska utredningar. De bidrar till såväl kvalitet som kostnadseffekti- vitet i de verksamheter som möter barn och ungdomar med psykiska problem, då man har anledning att utreda det enskilda barnets behov av vård och stöd. Vi är mycket positiva till engagemang i frågan såväl vad gäller tillsyn som planerna på att ge ut allmänna råd rörande grundläggande krav på testmetoder. Detta rör kvalitetsfrågor för vilka det finns anledning att ta ett övergripande samhällsansvar. Test som är undermåliga och/eller test som används felaktigt kan ställa till stor skada för den enskilde. Vi anser att det är synnerligen angeläget att finansieringen av testut- veckling finner en lösning, så att de instanser som arbetar med barn och +OMPETENS OCH KVALITETSUTVECKLING 427 ungdomar med psykiska problem framgent har tillgång till metoder av god kvalitet. Inget av de finansieringsförslag som skisserats av arbets- gruppen "Testnyttan" är emellertid problemfritt. a)Att låta F¶RS¤LJNINGSPRISET T¤CKA KOSTNADERNA innebär att ett testmaterial kan komma att betinga ett pris på eller mer. Det blir då mycket stöldbegärligt, och testprotokoll och andra förbrukningsmaterial riskerar att piratkopieras. Det blir svårt att beräkna intäkter, att lägga en budget för investeringen och att finna riskvilligt kapital. b)(¶GSKOLEINSTITUTIONERNAS ENGAGEMANG begränsas av vad "forsk- ningsfronten" bjuder, vilka möjligheter till forskningsfinansiering som finns och vilka insatser som i övrigt är meriterande för forskarna. Psykologstudenter kan bara medverka i den utsträckning som utvecklingsarbetet sammanfaller med de egentliga utbildnings- målen. c)Problemet med en FONDL¶SNING är att få loss pengar och att hitta en gynnsam organisation. Fondlösningen borde kunna vara intressant för alla de aktörer som bidragit till "lapptäcket". och , som representerar verk- samheter som är beroende av tillgången på kvalitativt goda metoder, borde kunna ha ett långsiktigt intresse. Detta är en metodutvecklingsfråga som behöver lösas på en övergri- pande nivå. En fondlösning är den enda som skulle skapa stabilitet, och vi föreslår därför att regeringen initierar en fond för detta ändamål. Denna skulle kunna förvaltas av , med stöd av en nämnd som ansvarar för vetenskaplig och praktisk värdering av inkomna an- sökningar. Även med en fond är det rimligt att tänka sig att projekt måste del- finansieras via försäljningsintäkter och insatser från högskoleinstitu- tionernas sida. För ekonomiska konsekvenser av vårt förslag – se avsnitt 11.9. 6¥R BED¶MNING De sammantagna beräkningsbara kostnaderna för våra förslag uppgår till . Av dessa åtgår 300 mil- joner till att låta barn behålla sin barnomsorgsplats även sedan en förälder blivit arbetslös. Kostnaderna för våra förslag kan ställas i relation till att samhällets totala beräkningsbara kostnader för stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem uppgår till . Flertalet av de förslag som betingar beräkningsbara kostnader är in- riktade på prevention. Vår bedömning är att de i själva verket kan inne- bära besparingar, även på kort sikt. Det som satsas i exempelvis skolan kan relativt omgående minska vissa utgifter inom indi- vid- och familjeomsorg. I den mån man genom preventiva åtgärder kan minska behovet av vård utanför det egna hemmet, är de långsiktiga vinsterna betydande. Vi vill påpeka att kommunerna inte förmår leva upp till sina lagstadgade skyldigheter gentemot barn och ungdomar i behov av särskilt stöd i skolan. Brister rapporteras också från barnomsorgen. Vi har även konstaterat att barn- och ungdomspsykiatrin inte förmår leva upp till vårdgarantin. Vi har inte underlag för att bedöma vilka ekono- miska satsningar som skulle krävas för att efterleva lagstiftarens inten- tioner. Vår bedömning är dock att det krävs resurstillskott. Barns och ungdomars utveckling, hälsa och välbefinnande måste ges högsta prioritet. Nedan görs ekonomiska konsekvensanalyser av våra förslag. Enligt allmänna direktiv har utredningen haft att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), att redovisa konsekvenser ur jämställdhetssynpunkt (dir. 1994:124) samt konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyg- gande arbetet (dir. 1996:49). Vi har i utredningsarbetet löpande beaktat dessa. Vi har bl.a. redovisat goda exempel på olika verksamheter från både små och stora kommuner, glesbygd och storstad samt tagit hänsyn till olika behov i våra förslag. Som exempel på detta kan nämnas våra överväganden gällande regionala kunskapscentra för frågor om miss- handel och sexuella övergrepp mot barn. Med hänsyn till genderpers- pektivet har vi varit uppmärksamma på könsskillnader i riskfaktorer och problembilder hos barn och ungdomar. Då det funnits skäl har vi redovisat flickors och pojkars olika situation och problem var för sig. Vi har uppmärksammat att utagerande flickors problem blivit föremål för relativt sett mindre forskning och utvecklingsarbete än vad fallet är för pojkar. Vi förordar att ungdomsmottagningarna utvecklar sitt ar- betssätt så att pojkars behov tillmötesgås. Mot bakgrund av de omfattande preventiva åtgärder vi föreslår är det svårt att bedöma de långsiktiga kommunalekonomiska effekterna av våra förslag. 11.1Beräkning av kostnader för skolans elevvård (avsnitt 4.3) I inte ringa utsträckning handlar förslaget om metodfrågor och prio- riteringar inom befintlig verksamhet. En huvudprincip är att elevvården skall bygga på en hög grad av prof essionalitet. Man kan anta att vissa besparingar då kan göras genom att behovet av mindre genomtänkta nödlösningar minskar. Får problemen för en enskild elev eller grupp elever växa sig ohanterligt stora måste alltid särskilda åtgärder vidtas. Med en bättre elevvårdsbas torde behovet av sådana, ofta mycket kost- samma, insatser begränsas. Det vore emellertid orealistiskt att påstå att förslaget inte skulle be- tinga några särskilda kostnader. Den genomsnittliga elevvårdskostnaden för samtliga huvudmän uppgick för till /elev, vilket motsvarar av den totala elevkostnaden. Motsvarande uppgifter från gym- nasieskolan är /elev vilket motsvarar av den totala elevkostnaden. Sammantaget uppgick kostnaderna för elevvård till för och för gymnasie- skolan. För att bedöma behovet av särskild elevvårdspersonal, och eventu- ella kostnadsökningar för denna, har vi studerat tre kommuner som re- dan arbetar i likhet med vårt förslag, två större städer och en mindre industrikommun. Vi har studerat bemanning och kostnader för elevvård i respektive kommun. I samtliga av de studerade kommunerna är den genomsnittliga elevvårdskostnaden högre än för riket. Beman- ningen av psykologer, kuratorer, skolläkare och sköterska ligger på en nivå som minst motsvarar riksgenomsnittet för . elevvård 1995 (finns ej jämförelsedata ) uppgick till ca /elev, dvs. ca mer än nuvarande nivå. Våra tre kommunstudier ger vid handen att vårt förslag skulle inne- bära att elevvård måste ligga något över den nivå som motsvarar riksgenomsnittet för /95. Detta innebär en ök- ning med /elev, från /elev till /elev. För att kunna tillgodose gymnasieelevernas behov av elevvård bör kostnaderna uppgå till motsvarande nivå, dvs. en ökning med /elev, från /elev till /elev. För att få fram merkostnaden för den direkta elevvårdspersonal som följer av vårt förslag har vi gått till väga på följande sätt: -Kostnadsökning för blir ca (x 950 000 elever). -Kostnadsökningen för gymnasieskolan blir ca (x 310 000 elever). 4ABELL 'RUND OCH GYMNASIESKOLANS KOSTNADER F¶R ELEVV¥RD OCH DEN MERKOSTNAD SOM F¶LJER AV V¥RT F¶RSLAG +OSTNADER UTTRYCKT I MILJONER KRONOR Förslaget innebär en merkostnad på ca för skolans elevvårdande personal. Som jämförelse kan nämnas att skolans totala budget är (1997:134). Ökningen på för som vårt förslag medför innebär t.ex en personalökning motsvarande en elevvårdspersonal på ca 1 900 elever. För gymnasieskolan motsvarar ökningen på ca en personalförstärkning med en elevvårdspersonal på 1 200 elever. Våra beräkningar innefattar inte de extra kostnader som kan uppstå till följd av att elevers behov, genom en förstärkt elevvård, uppmärksammas och blir föremål för stödåtgärder i ökad grad. Redan nu rapporterar skolorna att man har otillräckliga resurser för att hjälpa elever i behov av särskilt stöd. I av grundskolorna och av gymnasieskolorna uppger skolorna själva att de inte alls (Gr , Gy ) eller delvis inte (Gr , Gy ) klarar av att ge ele- ver i behov av särskilt stöd den HJ¤LP DE ¤R BER¤TTIGADE TILL (Till- ståndsbeskrivningen 1997). Enligt vårt förslag skall gymnasieeleverna bli berättigade till hjälp i motsvarande omfattning som grundskole- eleverna, och avståndet till måluppfyllelsen kan därmed antas öka. En fullständig kostnadsberäkning omöjliggörs av att vi inte har full- ständiga uppgifter om hur långt från måluppfyllelse den genomsnittliga kommunen befinner sig, vare sig enligt nuvarande lagstiftning eller enligt vårt förslag med en förstärkning av gymnasieelevers rätt till särskilt stöd. Här saknas uppgifter som det inte heller varit möjligt för oss att ta fram. Vi vill dock understryka att en förstärkt elevvård, inklusive ett bättre stöd till gymnasieelever, bör ses som en del av hela den kommunala verksamheten. Barn och ungdomar som finner sig dåligt till rätta och far illa i skolan kräver förr eller senare särskilda insatser. Om man genom ett bättre stöd till gymnasieelever kan ge fler tonåringar en chans att avsluta sin skolgång kan detta innebära att de t.ex. inte behöver belasta resurser. Allmänt kan också sägas att det är ett slöseri med redan satsade resurser att acceptera att elever lämnar skolan med icke godkända betyg och kunskaper som inte svarar mot samhällets krav. 11.2Kostnader för ökat BVC-stöd till flyktingbarn (avsnitt 4.4) Vi föreslår att barnhälsovården skall erbjuda flyktingfamiljer med för- skolebarn en serie hälsokontroller, för att i lugn takt genomföra vacci- nationsprogram och de sedvanliga screeningundersökningarna, samt ge stöd i föräldraskapet. Vi bedömer att detta skulle innebära en merkost- nad för BVC med per barn. På basis av aktuell statistik från kan man räkna med att högst 400 barn skulle vara aktuella för sådana insatser, givet att antalet asylsökande ligger på samma nivå som . Den totala merkostnaden för riket skulle då vara 400 x = . Denna kostnad innebär sannolikt en överskattning, eftersom vi håller för troligt att kostnader i primärvård och annan hälso- och sjukvård skulle minska till följd av detta förslag. 11.3Ekonomiska konsekvenser för våra förslag inom förebyggande verksamhet – särskilt utsatta grupper (avsnitt 4.5) Vi har i avsnitt 4.5 föreslagit ett utökat ansvar för vuxenvården när det gäller barn till psykiskt eller allvarligt fysiskt sjuka föräldrar eller för- äldrar som missbrukar alkohol eller annat beroendeframkallande medel. Detta är en i princip helt ny skyldighet för vuxenvården, vilket innebär att personal måste avsätta tid för kompetensutveckling och för samtal med barn i det löpande arbetet. Stimulansbidrag är motiverade för att utveckla nya arbetssätt inom vuxenvården och för att utveckla samarbetet mellan myndigheter och ideella organisationer. I det senare fallet anser vi att medel ur Allmänna arvsfonden skulle kunna användas för att stödja projektverksamheter. 11.4Ekonomisk konsekvensanalys av förslaget om bibehållen barnomsorg för barn till arbetslösa föräldrar (avsnitt 4.6) Enligt beräkningar gjorda av (underhand ) hade cirka 21 300 barn fått förändrade villkor inom barnomsorgen på grund av att en förälder blivit arbetslös. Av dessa hade ca 5 300 barn förlorat platsen antingen direkt eller . Enligt undersökningen hade – ca 4 500 barn – av dessa tvingats att lämna sin plats. Därutöver fanns ca 14 700 barn för vilka barnom- sorgen begränsats till ett antal timmar (vanligen , eller motsvarande deltid) efter att någon förälder blivit arbetslös. Cirka 8 100 av dessa barn () hade påtvingats tidsbegränsningen mot för- äldrarnas vilja. För att få fram de ekonomiska konsekvenserna av att dessa barn skulle ha fått behålla sin barnomsorgsplats med oförändrade villkor måste antalet barn räknas om till heltidsinskrivna barn. Nettokostnaden för ett heltidsinskivet barn i barnomsorgen är (Jäm- förelsetal för 1996 och Vad kostar verksamheten i din kommun 1995). Vanligtvis utnyttjas barnomsorgsplatsen i genomsnitt , dvs. Antalet vistelsetimmar för ett heltidsinskrivet barn antas uppgå till . Omräk- nat från deltidsinskrivna barn till heltidsinskrivna blir alltså antal barn: -3 375 heltidsbarn (4 500 x 0,75) som tvingats att lämna sin plats i barnomsorgen efter att föräldrarna blivit arbetslösa. -3 040 heltidsbarn (8 100 x 0,375) som påtvingats en tidsbegränsning mot föräldrarnas vilja. -Totalt 6 415 heltidsbarn (3 375 + 3 040 = 6 415 barn) á = ca och år. Beräkningarna utgår ifrån de barn som hade barnomsorgsplats och för vilka villkoren förändrats efter det att föräldern blivit arbetslös. 11.4.1Ekonomiska konsekvenser över tiden Två faktorer som kan tänkas påverka kostnadsutvecklingen är antalet barn och arbetslöshetens utveckling. föddes ca 124 000 barn. Födelsetalen är på väg ner och föddes drygt 94 000 barn. Det innebär att det totala antalet barn minskar. kommer antalet barn i åldern att vara ca 100 000 färre än . prognos om arbetslöshetens förändring anger att antalet arbetslösa kommer att sjunka från ca 347 000 personer , till 271 000 personer . Beräkningar för har gått till på följande sätt: -Andelen barn som fått förändrade villkor när en förälder bli- vit arbetslös har antagits vara av totala antalet i befolk- ningen. -Andelen barn som tidigare haft plats i barnomsorgen och för vilka villkoren ändrats då någon förälder blivit arbetslös har an- tagits vara (271 000 dividerat med 347 000) av motsvarande andel . -De arbetslösa föräldrarnas efterfrågan antas vara densamma som . -Kostnaden för en barnomsorgsplats antas vara densamma som . 4ABELL +OMMUNERNAS NETTOKOSTNAD I MILJONER KR F¶R DESSA BARN OM DE F¥TT OF¶R¤NDRAD BARNOMSORG Barn som tvingats lämna sin plats Barn som fått begränsad barnomsorg Kommentar: Kommunernas kostnader för att erbjuda barnomsorg till föräldrar som förlorar arbetet baseras på den maximala kostnaden för att genomföra förslaget. I en del kommuner kommer förändringen en- dast att påverka kostnaderna marginellt, dvs. de kommer endast att ut- göras av driftkostnaden per barn. I de kommuner som har hög arbets- löshet och där förslaget skulle innebära att många barn kommer att bli aktuella för en barnomsorgsplats, kan kostnaderna komma att bli be- tydligt högre. Förslaget kan tidigast genomföras , och vi beräknar således att kostnaden skulle vara . 11.5Kostnader för epidemiologisk bevakning av barns och ungdomars psykiska hälsa (kapitel 5) Enligt preliminära skattning beräknas kostnaderna för en totalundersökning uppgå till för varje datainsam- lingstillfälle, som äger rum , exklusive skolans personal- kostnader för medverkan vid genomförandet av datainsamlingen. Detta motsvarar en budget på ca . Kostnaderna för det fortsatta utredningsåret uppgår också till . Kostnaderna innefattar inte i något fall skolans personalkostnader för medverkan. Vår bedömning är att förslaget är kostnadseffektivt. Vi anser emellertid att kostnaderna kan vara alltför lågt beräknade och föreslår en upp- räkning på , vilket skulle innebära att projektet drivs med en årlig budget på . 11.6Ekonomisk konsekvensanalys av förslaget om behandlingsråd för ungdomar som placeras i HVB (avsnitt 9.3) Förslaget medför ökade kostnader i två avseenden. För det första inne- bär det kostnader för deltagande i behandlingsrådet för representanter från barn- och ungdomspsykiatrin (i förekommande fall vuxenpsykiat- rin), och . Den andra kostnaden hänförs till de vård- och behandlingsinsatser som den unge bedöms vara i behov av. Kost- nadernas storlek avgörs av två faktorer, dels antalet ungdomar som blir föremål för behandlingsråd, dels dessa ungdomars vårdbehov. För de ungdomar som bedöms ha ett psykiatriskt behandlingsbehov förutsätter vi att insatser motsvarande psykiatriska öppenvårdsinsatser, t.ex. konsultation, diagnostik, medicinering, samt vid långtidsvistelse även terapi, kommer till stånd. Psykiatriska öppenvårdsinsatser till dessa ungdomar innebär i vissa fall merarbete för BUP och vuxenpsy- kiatrin, men ingår i hälso- och sjukvårdsansvaret som dessa verksamheter har för ungdomarna. 11.6.1Kostnader för psykiatrisk vård och behandling var ca 2 500 ungdomar placerade i HVB. Av dessa hade uppskattningsvis allvarlig psykisk störning, medan hade andra psykiska problem. Antalet ungdomar som blir föremål för behandlingsråd beräknas enligt följande: -Cirka 200 (0,08 (dvs. ) x 2 500 = 200) ungdomar med all- varlig psykisk störning. -Cirka 750 (0,30 x 2 500 = 750) ungdomar med "lättare" psykisk störning eller psykosociala problem. -Det innebär att cirka 950 (200 + 750) ungdomar kan bli föremål dels för behandlingsråd, dels för psykiatriska vård- och behandlingsin- satser. Uppgifter från vår enkätundersökning till de barn- och ungdomspsyki- atriska öppenvårdsmottagningarna ger att ett genomsnittligt ärende – fem besök – kostar ca . Storleksordningen av kostnaderna för att ge vård- och behandlings- insatser till dessa ungdomar presenteras nedan. -(950 x 12 000) för samtliga ungdomar med psykiatriska vårdbehov och som blir föremål för insatser från barn- och ungdomspsykiatrisk öppenvårdsmottagning. Det är viktigt att poängtera att flertalet ungdomar som är place- rade i HVB vid behov får psykiatrisk vård och behandling. På basis av uppgifter från SiS uppskattar vi att ungdomarnas vårdbehov motsvarar en ökning på jämfört med de vårdbehov som tillgodoses. av ungdomarna (enligt olika skattningar) har tidi- gare varit i kontakt med psykiatrin, som av ungdo- marna bedöms vara i behov av hjälp för psykiska problem. -En ökning på medför en merkostnad på för landstingens psykiatriska öppenvård (0,25 x ). En uppskattning från vår sida är att behandlingsrådet träffas i genom- snitt under den unges utredningsperiod. Ett inledande möte när utredningen påbörjas, därefter ett avstämningsmöte för att följa upp utvecklingen och ett avslutande möte när utredningen avslutas och övergår i annan vårdform. Samtliga representanter bör närvara vid dessa möten. Kostnadernas storlek avgörs dels av antalet möten, dels av den pati- entansvarige behandlarens kostnad per dag. Kostnader för socialtjäns- tens och HVB-hemmens representation i behandlingsrådet beräknas inte i denna kalkyl, eftersom dessa kostnader antas falla inom ramen för vård- respektive behandlingsansvaret. Vi har utgått från att behandlingsrådet träffas och att en barnpsykiater eller annan kvalificerad behandlare har utsetts som pati- entansvarig. Dagskostnaden har uppskattats till ca . -Landstingens kostnader för deltagande i behandlingsråd beräknas uppgå till ca (950 ungdomar x (3 x ). 4ABELL $E SAMMANLAGDA KOSTNADERNA I MILJONER KR BER¤KNAS UPPG¥ TILL För en del landsting kan det bli fråga om kostnader på marginalen, medan kostnaderna kan bli större för andra landsting. 11.7Kostnader för uppbyggnad av regionala kunskapscentra för frågor angående misshandel och sexuella övergrepp mot barn (avsnitt 9.4) Vi föreslår regionala kunskapscentra för frågor om misshandel och sexuella övergrepp med särskild hänsyn tagen till behov av kompetensutveckling samt utveckling av samarbetet mellan olika myndigheter. Vi föreslår att ges i uppdrag att ta fram en nationell utvecklingsplan.