sou · GMB324d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Projektverksamheten delas upp i följan- de områden: beståndsuppskattningar, genetik, ekologi, fisksju kdomar och fysiologi samt teknikutveckling. Resursövervakningen omfattar be- ståndsuppskattningar av lax, utvärdering av olika beskattningsmönster och kartläggning av laxens vandringsvägar. LFI arbetar således i huvud- sak med den del av laxens livscykel som försiggår i havet (havsfasen) medan den del som försiggår i sötvatten (älvfasen) hanteras inom Fiske- riverkets Sötvattenslaboratorium och utredningskontor. Området genetik omfattar undersökningar av genetisk variation hos lax både i odling och på de viltlevande bestånden. Inom sjukdomsforskningen har för närva- rande arbetet kring det s.k. M74-syndromet hög prioritet. LFI medverkar när det gäller laxfrågor vid ICES och (). Med anledning av detta svarar för av en tjänst vid institutet. Följande projekt pågår vid institutet: ·Beståndsstatus för och västerhavets lax- och havsöringbe- stånd (). ·Undersökning av laxbeståndet i (). ·Effekten av utsättningar av sikyngel i (kompensa- tionsodlingarna). ·Populationsgenetiska undersökningar av lax och öring (, , stiftelse). Forskningens roll och organisation 283 ·Genetisk uppföljning av kompensationsodlade lax- och havsö- ringstammar (kompensationsodlingarna). ·Genetisk kontroll av avelsfisk i (), ·Bevarande av genetiska resurser hos laxfisk i odling (, WWF). ·Undersökning av hybridisering (korsning) mellan lax och öring (, kraftindustrin). ·Genetisk analys av öring från Bågede (vattenreglerings- företag). ·Fördröjd utsättning av lax - utvärdering av återvandring (Fiskeri- verket). ·Östersjölaxens lekvandring i (NMR). ·Laxens födoval i - samband med förekomsten av M74- syndromet (, , NMR). Sjukdomar och fysiologi: ·Odlingsmiljöns betydelse för infektionssjukdomar (kompensations- odlingarna). ·Reproduktionsstörningar hos lax (kraftindustrin, ). ·Behandling av yttre infektioner genom profylax med kemiska preparat (kompensationsodlingarna). ·Utveckling av nya märkningstekniker (via märkningresursen). ·Utveckling av laxromsinkubatorer (kompensationsodlingar). Förutom med olika odlingsanläggningar och kraftindustrin sker samar- bete med flera av enheter, Sötvattenslaboratoriet, Kustla- boratoriet, utredningskontoren samt försöksstationen i . Samar- bete sker även med SLU:s vattenbruksinstitution, olika universitetsinsti- tutioner, Fiskhälsan, SVA samt med länsstyrelser och kommuner. 284 Forskningens roll och organisation Märkningsverksamheten är som nämnts ovan självfinansierad. Den del av FoU-verksamhet som finansieras som projekt uppgår enligt enkäten till 4,5 miljoner 1997. Medel erhålls framförallt från kraftindustrin () men också från genom 10:6 medel (19,) samt vidare från () och NMR (18,). SLU bedriver, med målsättning att utveckla kunskaper om de biologiska resurserna och människans utnyttjande av dessa, grundundervisning, forskarutbildning och forskning. FoU inom området fisk förekommer inom flera institutioner. Den största delen sker vid tenbruk i vilken inrättades 1987 med ansvar för att bedriva FoU- verksamhet inom vattenbruksområdet. Merparten av verksamheten är inriktad på laxartad fisk (lax, öring, , regnbåge och harr). Huvudinriktningen utgörs av grundläggande biologi inom områdena ekologi, fysiologi och genetik för tillämpning i odlings- och fiskevårds- sammanhang. Verksamheten har utmynnat i två tillämpade verksamhets- områden: skötsel av fisk i odling och skötsel av fisk i naturen. Dessa omfattar odlingsrelaterade projekt som utfodrings- och odlingsteknik, fiskodlingars miljöeffekter och avelsprogram samt projekt av fiskevår- dande karaktär som habitatvård, bevarande och utsättningsstrategier. Vid institutionen är 25 personer verksamma vilket gör att institutionen besit- ter den största samlade kompetensen bland universiteten inom t.ex. om- rådena ekologi, fiskevård och odlingsfrågor när det gäller laxrtad fisk. Följande projekt pågår vid vattenbruksinstit utionen: ·Grundläggande biologi hos , egenskapskartering, dominansför- hållanden, exploateringspotential (, SLU). ·Experimentella studier av laxfiskars konkurrensbeteende (SLU, stif- telser, EU). ·Effekter av släktskap för fördelning och spridning av öring i mindre vattendrag (SLU, , EU). ·Livshistoria, morfologi (utseende) och beteende hos abborre (). Forskningens roll och organisation 285 ·Genetiska perspektiv för en hållbar utveckling av odling av (EU). ·Genetisk variation hos lax i (). ·Avelsprojekt för odling av och regnbåge (EU). ·Genetisk variation hos öring i Ammerån (EU, ). ·Genexpression i M74-drabbad lax (NV, ). ·Tillväxt, könsmognad och smoltifiering hos odlade och vilda laxungar (). ·Genetisk och fysiologisk karaktärisering under laxens lekvandring (, ). ·Inverkan av fodertillgång, temperatur och social miljö på könsmognad hos laxhanar (). ·Omgivningsfaktorers inverkan på tillväxt hos och lax (EU). ·Studier av foderintag med ny teknik (). Skötsel av fisk i odling ·Vattenbrukets miljöeffekter - åtgärder för utsläppsbegränsningar (EU, ). ·Partikelrörelser i vattenbrukssystem - utveckling av vattenrenings- metoder (). ·Odling av i sänkbara kassar i vattenmagasin (SLU, EU). ·Studier av experimentellt framställda vacciner mot sjukdomen (NMR). Skötsel av fisk i naturen ·Beskattning av fisk i rinnande vatten (SLU, EU, länsstyrelser, kom- muner). ·Effekter av skogslandskapets utseende på akvatiska ekosystem (SLU, EU, länsstyrelser). ·Effekter av ståndortsanpassat skogsbruk kring vattendrag (SLU, WWF, skogsbolag, EU). ·Datoriserad monitoring av trappfångad lax- och öring (SLU, Vatten- fall). 286 Forskningens roll och organisation · Vandringsbiologiska studier hos lax och öring, fysiologisk omställ- ning och habitatval (uppehållsmiljö) (, , ). Vattenbruksinstitutionen samarbetar förutom med andra institutioner vid SLU och olika universitetsinstitutioner också med LFI och , framförallt med och med utredningskontoren. Samarbete sker också med , i samt länssty- relserna i och . Finansieringen av FoU-verksamheten vid fördelas 1997 enligt enkäten på ett stort antal finansiärer, institutionsan- slag utgör 20,medel från 19,, strukturmedel och kraf- tintressena 12,. Medel erhålls vidare bl.a. från länsstyrelser, NV, MISTRA och WWF. FoU-verksamhet inom området fisk och fiske pågår vid en rad olika in- stitutioner vid universiteten. Andelen forskning inom fiskområdet vid institutionerna är i allmänhet liten, 1997 enligt enkä- ten, och forskargrupperna är i de flesta fall små. Forskningen är starkt grundforskningsinriktad. Grundläggande ämnesområden som fysiologi, genetik, ekologi, sjukdomar, toxikologi och immunologi omfattar den största delen, , av verksamheten medan mer tillämpade inrikt- ningar som fiske, fiskevård och vattenbruk omfattar en mindre del. Kompetensen är, enligt den utvärdering som gjordes av programmet Fiskforskning för 1992, hög inom flera områden, framförallt inom områdena fysiologi, genetik och ekologi, där flera forskningsgrup- per ligger i forskningsfronten. Forskningen är till den avgörande delen, >75%, externfinansierad och drivs till stor del som doktorandprojekt. Små forskargr upper och i hög grad externfinansierade projekt med begränsad varaktighet medför att verksamheten och den långsiktiga kompetensuppbyggnaden är sårbar. Samarbete sker förutom med övriga universitetsinstitutioner både i och utomlands med bl.a. laboratorier För närva- Forskningens roll och organisation 287 rande har 10 doktorander verksamhet vid något av labo- ratorier men med handledning vid en universitetsinstitution. I finns inte något fiskeriteknologiskt institut med fiskeriteknisk forskning. Vid utvecklings AB i sker viss FoU inom om- råden som fartygsteknologi och arbetsmiljö i syfte att minska arbetsska- dor inom yrkesfisket. Vid , , utförs FoU inom området beredning av fiskprodukter. pågår projekt med inriktning på processteknik och lagring samt på fiskproduk- ters kvalitet och hållbarhet. Samarbete sker förutom med näringen med bl.a. Kustlaboratoriet inom projektet kustfisket. ICES är en forum för utbyte av information och idéer om havet och dess levande resurser. Verksamheten i dess nu- varande form grundar sig på Konventionen om Internationella vilken ratificerade . Kon- ventionen trädde i kraft när de sista medlemsländerna ratificerat konventionen. ICES främjar och koordinerar forskningsaktiviteter som utförs av forskare inom medlemsländerna. Arbetsfältet är brett och om- fattar fiskeri, oceanografi och havsföroreningar med syfte att möta kun- skapsbehov i medlemsländerna och hos internationella organisationer. De övergripande målsättningarna är enligt Konventionens artiklar 1 och 4: ·att främja, utveckla och koordinera FoU i marin miljö, särskilt när det gäller de levande resurserna ·att i samråd med medlemsländerna organisera sådan FoU som erford- ras ·att publicera och på annat sätt sprida forskningsresultat ·att svara för vetenskaplig rådgivning till medlemsländer och interna- organisationer. Det geografiska verksamhetsområdet utgörs av , främst Nordöstra och intilliggande hav. ICES har för närvaran- de 19 medlemsländer: och samt samtliga kuststater i nord- östra och i med undantag för . 288 Forskningens roll och organisation dock ansökt om medlemskap och kommer troligen att ingå från . ICES utgör en paraplyorganisation där experter från de olika med- lemsländerna deltar i olika kommittéer och arbetsgrupper. Enligt Kon- ventionens artikel 5 åtar sig medlemsländerna att förse rådet med de upplysningar som behövs för att uppfylla rådets målsättningar liksom att underlätta genomförandet. I enlighet med konventionens artikel 14 ska medlemsländerna svara för kostnaderna för utsedda ombud, sakkunniga och rådgivare om inte rådet bestämmer annorlunda. Kärnverksamheten finansieras genom årliga avgifter från medlemsländerna samt genom att de internationella organisationer som erhåller råd genom ICES betalar för dessa. Medlemsavgiftens storlek beräknas på grundval av ett antal andelar för respektive land baserade på bl.a. folkmängd, bruttonational- produkt och fiskets omfattning. När det gäller arbetet inom vetenskapliga kommittéer och arbetsgrupper svarar medlemsländerna för de kostnader som detta medför. Samarbetet över nationsgränserna har kommit till stånd därför att det krävs gemensamma insatser för att långsiktigt hushålla med de resurserna. Exempelvis har fiskbestånd i haven oftast utbredningsområde i flera länders vatten och utnyttjas av fiskare från flera nationer. Detta medför att fiskeribiologer från de olika länderna måste samordna sina insatser och ställa samman data för att kunna övervaka bestånden. Redan då rådet bildades var det huvudsakliga syftet att sammanställa och publi- cera information om fiskfångster i syfte att uppskatta fisketillgångarna. ingår mer än 120 olika fiskbestånd inom ramen för ICES verksamhet. Arbetet omfattar att sammanställa och publicera fiskerista- tistik, övervaka bestånd med hjälp av biologisk provtagning, utarbeta beståndsuppskattningsmodeller, svara för metodutveckling samt biolo- giska undersökningar. Detta utgör basinformationen för det arbete som ICES:s arbetsgrupper utför när det gäller bedömning av status och möj- ligt fiskeuttag för olika bestånd. Arbetsgruppernas resultat används se- dan i arbetet med att ta fram råd för lämplig förvaltning. I samband med denna process identifieras frågor som kan bidra till att förbättra den bi- ologiska rådgivningen. Huvuddelen av arbetet inom ICES utförs på direkt förfrågan från na- administrationer och internationella organ, däribland EU. På fiskeriområdet lämnas rådgivning till följande internationella organisatio- ner: ·North-East Fisheries Commission, NEAFC ·International Baltic Sea Fishery Commission, IBSFC Forskningens roll och organisation 289 · Commission of Communities, EU. Publikation av vetenskaplig litteratur är en annan del av ICES:s verk- samhet. ger ICES ut ett 10-tal olika skrifter alltifrån tid- skrifter med vetenskapliga orginalartiklar och symposievolymer till data- sammanställningar och nyhetsbrev. En annan aktivitet inom ICES är att anordna symposier och forskarmöten, i egen regi eller i samarbete med andra organisationer. En årlig sådan konferens är (ASC) som är en mötesplats för forskarsamhället och ett tillfälle att presentera aktuella forskningsresultat. Aktiviteterna inom ICES försiggår på tre nivåer, en vetenskaplig nivå i form av arbets- och studiegrupper, en nivå för beslutsfattande som be- står av rådet och byrån och en intermediär nivå som består av äm- neskommitteer, kommittéer för ICES:s rådgivning och en konsultativ kommitté (se figur 1). Figur 9,1: ICES organisation. Ämneskommitteer (8 st) Arbets-, Studiegrupper och Workshops (ca 90) 290 Forskningens roll och organisation Det övergripande ansvaret för verksamheten inom ICES ligger hos dess råd där varje part har rätt att utse två representanter. Delegaterna i rådet svarar för att beslut tas som innebär att rådets policy förverkligas. Bland rådets medlemmar väljs en president för en period av . Presi- denten samt sex andra delegater ur rådet utgör byrån, vilken bl.a. sam- mankallar det årliga rådsmötet som hålls i samband med , utarbetar budget och ser till att rådets beslut verk- ställs. Arbetet med planering, koordination och utvärdering av olika forsk- ningsprogram utförs av permanenta kommittéer, åtta stycken. Dessa kommittéer identifierar vid det årliga mötet forskningsbe- hov, gör prioriteringar i form av terms of reference och granskar re- sultaten från arbets- och studiegrupper. I dessa kommittéer ingår högst två experter utsedda av respektive medlemsland. Det mesta av det vetenskapliga arbetet utförs av experter i de olika arbets- och studiegrupperna, ett 90-tal. I dessa grupper sker arbetet med specifika frågor i enlighet med de ovan nämnda terms of reference. Resultaten som tas fram inom grupperna utgör basen för den rådgivning som sedan utarbetas. Rådgivningen när det gäller fiskerifrågor utarbetas inom Den rådgi- vande kommittén för fiskeriförvaltning, ACFM (), vilken har två möten och förser medlems- länder och internationella organisationer med efterfrågad information. Rådgivningen ska således utgöra objektiva, politiskt obundna råd, base- rade på vetenskaplig kunskap. Ordförandena i ämneskommittéerna samt ordförandena i de två rådgi- vande kommittéerna, ACFM och (), vilka alla väljs för en period av , ingår i en konsultativ kommitté. Denna utgör länken mellan rådet och de olika ämneskommittéerna. Dess arbete består av att koordinera ämneskom- mittéernas arbete, initiera symposier inklusive den årliga Annual Scien- ce Conference samt föreslå arbets- och studiegrupper och förbereda frågor för beslut i rådet. Det löpande administrativa arbetet utförs av ICES sekretariat, beläget i . Där sker löpande administration i form av sekreterar- och teknisk service för rådet med dess organ och sekretariatet utgör länken mellan de experter som är involverade i ICES arbete. Forskningens roll och organisation 291 Svenskt deltagande finns 1997 i 64 av de 90-talet arbets- och studie- grupper som verkar , varav har representanter i 42. representeras av bl.a. i samtliga ämneskom- mitteer, de två rådgivande kommittéerna och i den konsultativa kom- mittén. deltar med totalt cirka 80 personer, från Fiskeriver-ket, LFI, , och universitetsinstitutioner. deltar med cirka 30 personer . representeras i rådet av två delegater, båda från . Det finns inom ICES inget direkt krav på medlemsländerna när det gäller att delta i olika arbets- och studiegrupper men formerna för sam- arbetet förutsätter ett brett deltagande så att bredast möjliga kompetens erhålls. Omfattningen på deltagandet beror således på varje nations in- tresseinriktning och ambitionsnivå. I arbets- och studiegrupper deltar forskare från olika länder endast i egenskap av expert medan representanter i de olika ämneskommittéerna och i de rådgivande kommittéerna utgör nationella representanter, dvs representerar respektive medlemsland. bestämmer i samråd med övriga intressenter om repre- sentation i arbets- och studiegrupper. Detta sker inom ramen för SIKO, där de olika intressenterna ingår (, , , , övriga universitet m.fl.) med Fiskeri- verket som huvudansvarig. medverkan i ICES finansieras med medel anvisade i Jordbruks- departementets budget. Dessa medel avser att täcka den årliga medlems- avgiften, ca , deltagande i arbets- och studie- gruppsmöten samt deltagandet vid det årliga mötet (). För innevarande budgetår finns avsat- ta. Därutöver finns avsevärt högre kostnader i samband med provtag- ningar, bearbetningar och mötesförberedelser. Dessa täcks, g e- nom forskarnas ordinarie arbete, av de intressenter (myndigheter, univer- sitetsinstitutioner m.fl.) som deltar med representanter. Arbetsgång - från provtagning till rådgivning Arbetsgången, från den biologiska provtagningen till rådgivning och därpå följande implementering i form av reglering av svenskt fiske, ex- 292 Forskningens roll och organisation emplifieras i figur 2 som beskriver rollen för Havsfiskela- boratorium och Resursavdelning. Arbetet med beståndsuppskattningar baseras på dels resultaten av de provfisken som utförs med Fiskeriver- kets undersökningsfartyg, U/F Argos, dels på den biologiska provtagning som kontinuerligt genomförs på landade fångster inom fisket. Dessutom bearbetas den till inrapporterade fångststatistiken. Två eller tre av Havsfiskelaboratoriets forskare deltar sedan i ett arbets- gruppsmöte vid ICES, t.ex. Arbetsgruppen för fiskbestånd. Där sammanställs de olika ländernas resultat och en gemensam rapport utarbetas. Denna typ av dokument behandlas sedan i den rådgivande kommittén för fiskeriförvaltning, ACFM. Denna kommitté utarbetar ett dokument i vilket beräknad storlek på olika bestånd anges och råd ges om lämpliga uttag. Figur 9,2: Arbetsgång i samband med rådgivning U/F Argos Svenskt fiske U/F Ancylus IBSFC, NEAFC, Forskningens roll och organisation 293 Det svenska forskningssystemet bygger på att flera olika finansiärer age- rar och förutsätter samarbete över råds- och sektorsgränser. Utbildnings- departementet svarar för stöd till grundläggande disciplinär forskning och forskarutbildning genom fakultetsanslag. Fakultetsanslagen utgör basresurser i form av tjänster och infrastruktur och står därmed för lång- siktighet och kontinuitet. Forskningsrådens stöd utgår till vetenskapligt betydelsefull forskning av både grundläggande och mer tillämpad karak- tär. Inom forskningsrådens ansvar ligger därmed att se till såväl kvalitet som relevans. Medlen fördelas efter i huvudsak vetenskapliga kriterier till tidsbegränsade projekt och tjänster. Medel till sektorsforskning för- delas av organ som skall tillgodose FoU-behoven inom en viss samhälls- sektor vilket innebär att även andra kriterier än vetenskaplig kvalitet skall vara uppfyllda. De olika finansierings-formerna i det svenska forskningssystemet skall således komplettera varandra. Fiskerinäringens engagemang i fiskeriforskningen är begränsat också i ett europeiskt perspektiv. Detta medför att samhället svarar för att den information som behövs för ett långsiktigt ansvarsfullt nyttjande och bevarande av resursen fisk erhålls. I det svenska forskningssystemet utförs i allmänhet huvuddelen av den offentligt finansierade forskningen av universitet och högskolor. In- frastrukturen inom dessa finansieras i första hand genom institutionsan- slag från medan själva forskningen till stor del finansieras med forskningsrådsmedel. Inom området fisk och fiske kan medel erhållas från Skogs- och jordbrukets forskningsråd (), Na- turvetenskapliga forskningsrådet (NFR) och (). NFR erhåller medel från och från medan medel inom MISTRA kommer från de forna löntagarfonderna. Vidare har varje sektor ett ansvar för att initiera och finansiera den inom sektorn erforderliga undersöknings- och FoU-verksamheten. För fiskeriforsknig beviljas medel av till, förutom , (anslaget C1) och SLU. 294 Forskningens roll och organisation medel till fiskrelaterad FoU från , d.v.s. inom Miljöde- partementets ansvarsområde. Inom denna ram bedrivs undersöknings- och FoU-verksamhet inom området fisk och fiske. har förändringar skett vad avser möjligheter till finansiering. För det första innebar beslutet om att avveckla löntagarfon- derna och att inrätta stiftelser för forskningsfinansiering att en ny finan- sieringsmöjlighet skapades. Vad gäller fiskeriforskning finns möjligheter till finansiering genom MISTRA vilken stöder lösningsinriktad FoU för ett miljöanpassat samhälle. i och med anslutning till och medlemskapet i EU. När det gäller fiskeriforskningen erhålls medel inom dels EU:s forsk- ningsprogram, dels direkt från EU:s fiskeridirektorat samt genom . Stödet från EU skall utgöra ett stöd för CFP:s genomfö- rande och vara additativt d.v.s. komplettera och inte ersätta de enskilda ländernas finansiering samt utgå till verksamheter där ett tydligt gemen- skapsintresse föreligger. Andra finansieringskällor har dock minskat eller försvunnit. Anslaget C2 om som erhöll för främjande av fisket inom landet upphör . Dessa medel dispone- rades i samråd med inom ramen för programmet Fiskforskning för och användes för att stödja extern FoU-verksamhet. Vidare har ytterligare resurser i form av villkors- och prisregleringsmedel till- delats . De prisregleringsmedel som bekostat redskapsut- veckling och utveckling av produkten fisk har dock upphört och de sär- skilda villkorsmedel enligt vattenlagen som funnits för bevarandet av vilda laxstammar tar slut under innevarande budgetår. Dessa medel an- vändes för både verkets egen FoU-verksamhet och till stöd för extern FoU. Dessutom har minskningen av anslaget C1 medfört att de så kalla- de 10:6-medlen, som handhas av , i allt större utsträckning, efter beslut av regeringen, kommit att användas inom in- terna verksamhet. Detta har sammantaget fått som följd att stödet från till extern undersöknings- och FoU-verksamhet minskat. För /94 gav stöd t ill extern FoU med 4,6 miljoner medan för stödet inte beräknas överstiga 1,5 miljoner. Detta innebär en förändring i finansieringen av fiskforskningen på så vis att stöd varit riktat mot undersöknings- och ut- vecklingsverksamhet och därmed utgjort ett komplement till stöd. Budgeterade medel, anslaget C1, för undersöknings- och FoU- verksamhet inom har minskat från 29,6 miljoner år 1994/95 och 30,5 m iljoner 1996 till 24,8 miljoner . När det gäller 10:6-medel, har resurserna varit i stort konstanta med en omfattning på ca 7,5 miljoner. Forskningens roll och organisation 295 en av stöd inom ramen för Fiskforskning för har i stort sett varit . Tabell 9,3: Finansiärer av undersöknings- och FoU-verksamhet inom området fisk och fiske 1997 Om ett vattenföretag kan antas skada fisket eller kommer att orsaka en inte obetydlig ändring i de naturliga vattenståndsförhållandena skall den som innehar tillstånd till företaget betala en årlig allmän fiskeavgift för främjande av fisket inom landet. Avgiften utdöms enligt en schablon och avgiftsklasserna är reglerade i vattenlagen. Enligt förordningen om av- gifter enligt vattenlagen (SFS 1983:945) skall 10:6-medlen användas till att bekosta FoU-arbete inom fiskevården enligt bestäm- mande. Ändring skedde genom SFS 1989:183 på så sätt att skall samråda med innan beslut. Samrådet uppfylls genom att är representerat i rådgivande grupp för forsknings- 296 Forskningens roll och organisation Med hänsyn till medlens ursprung har användningen begränsats till FoU som rör sötvatten, sötvattensarter och vandringsfisk. Regeringen måste godkänna användning av medel i egen eller i läns- styrelsernas verksamhet. I takt med att anslagen minskat, C1, eller upp- hört, C2, har medlen i allt större utsträckning kommit att användas inom verkets interna FoU. Skogs- och jordbrukets forskningsråd () har det övergripande ansvaret för fördelning av forskningsmedel som kommer från inom området fisk och fiske. stöd till FoU inom fisk och fiske anges i ett regerings uppdrag .