sou · GMB3128d1 · 1999-01-01 00:00:00 — I några länder har se- nare t.ex. rymdforskningen inneburit samarbete mellan grundforskning och företag som medverkat med och utnyttjat tekniska tillämpningar. Tydliga tecken på att forskning och utvecklingsarbete har direkt praktisk och ekonomisk nytta ligger naturligtvis i själva det förhållandet att näringslivet är berett att avsätta så stora resurser för FoU. Det måste dock då hållas i minne att insatserna här i första hand har karaktären av utvecklingsarbete. har redovisat en rapport, , Productivity and , som behandlar sambanden mellan dessa faktorer. Rapporten ger en komplex bild av dessa samband. Positiva effekter av FoU uppstår inte alltid där de kanske väntas. Och effekterna uppstår kanske inte alls utan att forskningen kompletteras med en rad andra in- satser. Enligt rapporten skapar ny teknik ofta inte nya jobb i den bransch där tekniken ursprungligen utvecklades. Här kan effekten snarare bli den motsatta. Tekniken ersätter arbetstillfällen. Det är när den nya tekniken sprider sig till andra områden som sysselsättning och också produktivitet ökar. Data-, IT- och bioteknikföretagen kan således inte, enligt OECD- rapporten, lösa sysselsättningsproblemen. De kan däremot bana väg för arbetstillfällen i andra branscher, när dessa börjar tillämpa nya tekniker. framhåller dock att detta ställer stora krav på de poli- tiska beslutsfattarna. Det gäller då insatser som traditionellt inte har med teknik- och forskningspolitik att göra utan gäller t.ex. regleringen av ny- företagande och arbetsmarknad. Ofta är det, som framhållits, snarare den tekniska utvecklingen och dess betydelse för näringslivs- och samhällsutveckling som studeras och inte den vetenskapliga utvecklingens och forskningens betydelse. En stu- die gjord för i visade emellertid att offentligt finansierad grundforskning spelade en mycket stor roll för den industriella utvecklingen. I det närmaste tre fjärdedelar av de vetenskap- liga dokument, som angavs som bas för ameri- kanska patent, härrörde från offentligt finansierad grundforskning. Stu- dien framhöll att sådan grundforskning är a fundamental pillar of in- dustrial advance. Det angavs också att grundforskningens betydelse för den tekniska utvecklingen ökar. i ett långt perspektiv är det givetvis uppenbart att forskning har haft stor betydelse i en mängd avseenden. Medicinsk forskning har inne- burit dramatiska framsteg för hälso- och sjukvård. Kända exempel är bland annat poliovaccinet och p-pillren. Det medicinska området ger också tydliga exempel på att framsteg inte är utan komplikationer. biotika botar fruktade sjukdomar – men leder till utveckling av resistenta bakterier som gör läkemedlen verkningslösa. Den nya medicinska tek- nologins möjligheter och kostnader kan innebära mycket svåra avväg- ningar inom sjukvården. I en om bioteknologi samman- fattas detta som uncertainty as to whether the new technologies are part of the problem, or part of the solution – or both. Forskning och utvecklingsarbete har direkt eller indirekt medverkat till dramatiska förändringar inom jordbruket i många länder. Växtföräd- ling har kunnat bedrivas med allt mer förfinade metoder. Inte heller här har utvecklingen emellertid varit fri från komplikationer. Bekämpnings- medel och miljögifter har haft stora skadeverkningar på naturen. Här finns tydliga exempel på att synen på nyttan och värdet av enskilda forskningsresultat kan variera mycket över tiden. DDT hälsades till ex- empel med stor tillfredsställelse när det först kunde börja användas. är medlet förbjudet. Också från forskningen inom samhällsvetenskap och humaniora finns exempel som fått stor betydelse för samhället. Nationalekonomen nes´ teorier fick stort inflytande på den ekonomiska politiken i en rad länder. Arkeologisk och historisk forskning har bidragit till förståelse för människornas situation och till känslan av identitet och samhörighet med tidigare generationer. Genusforskning har belyst kvinnors och mäns oli- ka villkor. I det riktigt långa perspektivet kan man se förskjutningar i värdering- en av olika forskningsområden och i fråga om vilka områden som för- väntas bidra med de nyttiga forskningsresultaten – något som förtjänar att uppmärksammas och ge viss ödmjukhet inför de forskningspolitiska prioriteringarna. Som exempel kan pekas på det tekniska forskningsom- rådet. är det just teknik som uppfattas som nyttig forskning. Går man tillbaka i tiden till t.ex. så var det inte så. Teknik be- traktades mer som kuriosa och hobbysysselsättning. Stora förväntningar på nytta knöts i stället till framför allt den ekonomiska forskningen. 4.1.2Forskning och regional utveckling Inte minst när det gäller regional utveckling förväntas forskning kunna ge stora positiva effekter. Att inrätta och bygga ut nya högskolor har blivit det kanske viktigaste regionalpolitiska instrumentet, inte bara i utan också i andra länder. Universitet och högskolor uppfattas inte bara ha positiva effekter i sig utan också bidra till att ska- pa en attraktiv miljö, som sedan lockar till sig både företag och kompe- tenta människor. I vilken omfattning universitet och högskolor verkligen är drivkrafter i regional utveckling är emellertid en komplicerad fråga, som inte kan besvaras entydigt utifrån befintliga forskningsresultat. Många regioner, som uppfattas som dynamiska, rymmer framgångsrika universitet och forskningsinstitut. Professor varnar emellertid i boken (1998) för löst grundade antaganden om samband mellan högre utbildning och forskning å ena sidan och regional utveckling å den andra. Om två feno- men – t ex framgångsrik forskning och industriell expansion – uppträder i samma område, kan detta inte tas till intäkt för att det råder kausala samband dem emellan. En kombination av omständigheter som förefaller lyckosam i en region behöver inte nödvändigtvis ge samma effekt i ett annat område. De få inträngande undersökningar som finns visar ganska entydigt att de samband man tror sig finna är synnerligen komplexa och att effekterna av högre undervisning och forskning varierar högst avse- värt mellan olika platser och regioner. Universitet och högskolor har naturligtvis s. k. multiplikatoreffekter. De är på många håll med sina lärare och studenter traktens största ar- betsplats. Lärare och studenter ger underlag för både kommersiell och samhällelig service. Universitets- och högskoleorter blir attraktiva boen- demiljöer, med kulturutbud och möjligheter till både umgänge och aktiv fritid. Universitet och högskolor, kan ha ett betydande symbolvärde som höjer regionens status. Universitet och högskolor kan också attrahera nya företag. Det tycks dock inte i första hand vara universitetens och högskolornas egen forsk- ning som attraherar, utan möjligheterna att i deras närhet rekrytera kvali- ficerad arbetskraft. Studier har gjorts av några välkända regionala miljöer i , och . Dessa redovisar två skilda grupper av miljöer. I den första gruppen ingår korridoren – – Reading, Plateau de Saclay strax söder om , nära , Münchenregi- onen, korridoren – och Tsukuba, vetenskapsstaden nära . Dessa områden kännetecknas av omfattande koncentration av hightech-företag och av att där finns betydande universitet och forsk- ningsinstitut. De undersökningar som genomförts visar emellertid inga tydliga synergieffekter mellan universitetsforskningen och företagsam- heten. Kontakterna dem emellan är få. Universiteten och forskningsin- stituten lever i en värld, de små och stora företagen i en annan, trots att de ligger tätt intill varandra. Undersökningarna konstaterar också att dessa regioner vuxit fram snabbt och som resultat av omfattande plane- ring och reglering. I den andra gruppen ingår bland annat med , ett område runt och MIT, området runt i och dess universitet. I dessa miljöer är synergi-effekterna, enligt de gjorda undersökningarna, betydande. Där finns direkta kopp- lingar och överföring av kunskap mellan universitetsforskning och före- tag. Där finns gott om institutionella och individuella nätverk. Nätverken hålls i många fall samman av nyckelpersoner som känner varandra väl. Undersökningarna framhåller att miljöerna har vuxit fram under förhål- landevis och utan större planeringsinsatser. De forskare som studerat de olika miljöerna pekar på några omstän- digheter som skulle kunna förklara skillnaderna mellan regionerna. En första är tidsaspekten. Synergieffekter kan enligt undersökningarna möj- ligen inte bli synliga förrän efter tidigast . En annan är graden av samstämmighet i verksamhetsinriktningen. Forskningen vid universi- tet och högskolor måste anknyta till industrins behov. Inte minst har in- dividerna betydelse. Bakom framgångsrik samverkan finns i regel initia- tivrika personer. 4.1.3Forskning och långsiktigt hållbar utveckling Regeringen gav Kungl. i uppdrag att göra en utvärdering av den svenska miljöforskningens kvalitet och inriktning. I (Ds 1992:71) redovisas bland annat en diskussion mellan forskare och utvärderare om forskningens betydelse för miljöarbetet. I diskussionen framhölls att knappast något mil- jöproblem identifierats av beställarstyrd forskning. Praktiskt taget alla har upptäckts genom individuella forskares ostyrda (ostyriga?) Rapporten redovisar vidare från diskussionen: Många bittra kom- mentarer fälldes om myndigheters och lagstiftares senfärdighet och ovilja att lyssna till forskare och om hur massmedia styr politiska prioritering- ar. Flera debattörer ansåg dock att en förbättring inträffat . De utländska bedömarna verkade häpna över eller oförstående inför debatten. Enligt deras mening var ett mönster av korta informa- tionsvägar och snabba miljöbeslut. (s. 33) , , framhåller i sitt av styrelsen antagna policydokument i fråga om miljöforskningens betydel- se att hittillsvarande framgång i det internationella miljövårds- arbetet baseras till stor del på kunskaper som miljöforskningen bidragit med, inte minst inom arbetet med internationella konventioner för gräns- överskridande luftföroreningar. 4.1.4.1Forskningen och det demokratiska samhä llet Forskningen har ideal och fundamentala värderingar gemensamma med det demokratiska samhället. Det är tanke- och yttrandefriheten. Det är avståndstagandet från fördomar och vidskepelse. Det är respekten för oliktänkande. Det öppna demokratiska samhället är ett samhälle som också uppmuntrar till kunskapssökande och till att ny kunskap sprids. I det demokratiska samhället har forskningen betydelse som normbildare, för kritiskt tänkande, mot vidskepelse och fördomar. Som bäst kan forskningen bidra till internationellt samarbete och fred och till lösningar av globala problem. Många forskare engagerar sig också personligen i viktiga samhällsfrågor. Som exempel kan pekas på Pugwash-rörelsen, en internationell sammanslutning av forskare för kärnvapenkontroll och nedrustning. Universitet och högskolor har emellertid inte alltid fungerat som bas- tioner och skydd för de demokratiska värderingarna. har till exempel i en bok skildrat . Här visas att det inte låg någon garanti för politiskt omdöme i att vara aka- demisk lärare eller student. Betydligt mer dramatiska exempel kan själv- fallet hämtas från andra länder, exempelvis , eller andra diktaturstater. Forskningen blir allt mer avancerad. Den moderna frontlinjeforsk- ningen inom naturvetenskap, teknik och medicin är svårförståelig för de flesta människor. Det avspeglar givetvis en generellt ökande specialise- ring i samhället. Kunskapen inom många andra professioner är inte hel- ler direkt tillgänglig för medborgaren i gemen. För ett demokratiskt sam- hälle är det viktigt med kunniga och välinformerade medborgare. Det gör forskningsinformation till en angelägen verksamhet. Svåra avvägnings- problem löses dock inte enbart med kunskaper. Debatten och beslutet om hjärndödsbegreppet är exempel på svåra frågor där inte bara kunskapen, i detta fall om människans kropp och funktioner, utan också grundläg- gande värderingar måste vara avgörande. Forskarnas egen bakgrund har rimligen betydelse för deras intressein- riktning och val av forskningsproblem. Som rekryteringen till forskarut- bildningen sett ut, skiljer sig forskarna från befolkningen i övrigt genom att till exempel män och personer från högre socialgrupp är över- representerade, medan kvinnor, invandrare, olika minoritetsgrupper och andra är underrepresenterade. Forskare har därtill ofta också nått en re- lativt mogen ålder, när de får en sådan ställning att de självständigt kan svara för forskningsprojekt. Veterligen finns dock inga faktiska under- sökningar av hur valet av forskningsinriktning varierar med forskarnas egen personliga bakgrund. 4.1.4.2Allmänhetens kunskap om och inställning till forskning Allmänhetens, de vanliga medborgarnas inställning till forskning är ofta inte utan vissa motsägelser. I regel är grundsynen på forskning mycket positiv. finns i varje fall eller inom vissa grupper farhågor för negativa effekter av forskningen. Många visar stort intresse i princip för information om forskning och forskningsresultat. är förmågan att i praktiken förstå forskningen, särskilt inom naturvetenskap och teknik, ofta begränsad. genomförde ett symposium om Public Un- derstanding of Science and Technology. Till symposiet, som dokumente- rats i flera skrifter, togs fram underlag dels i form av bakgrundsmaterial från medlemsländer dels i form av några specialstudier. (Se framför allt Promoting Public Understanding of Science and Technolo- gy, /GD(97)52, och Science and Technology in the Public , 1997) Rapporterna visar på en positiv inställning till frågor om forskning och teknik i alla . Mest positiva är attityderna i och minst i . Intresset gäller särskilt forskning som kan tänkas ha direkt betydelse för den egna livssituationen. Framför allt är intresset stort för medicinsk forskning. Miljöforskning har också en framträdande plats, när medborgarna tillfrågas om vad som intresserar dem. är det generellt en låg nivå i fråga om vad som i OECD- materialet rubriceras scientific literacy, dvs. förmåga att förstå veten- skapliga begrepp, fakta, metoder och processer. Bara en liten del av all- mänheten anser sig ha förmåga att bilda sig en självständig uppfattning i forsknings- och teknikrelaterade frågor. I OECD-materialet redovisas bland annat en undersökning, som ge- nomförts i fjorton medlemsländer (ingick inte), vilken visar att – som bäst – bara förstod vissa vetenskapliga begrepp och metoder. Länder som , och fick de bästa resultaten, medan t.ex. och låg klart sämre till och och hamnade på de sista platserna. Även om grundinställningen till forskning och teknik är positiv är det få som aktivt följer utvecklingen och tar del av information om dessa områden. Vad som i OECD-undersökningarna kallas the attentive pub- lic är störst i , , och lägst i , cirka två procent, med länder som t.ex. och ungefär mitt emellan dessa. Intresset för och kunskaperna om forskning och teknik har, enligt un- dersökningarna, inte förändrats nämnvärt . ägnar särskild uppmärksamhet åt intresset för naturvetenskap och teknik bland ungdomar. Här visar flertalet länder på svagt och ibland också minskande intresse. Flera redovisar svårig- heter att rekrytera studenter till dessa områden och att de som fått natur- vetenskaplig eller teknisk utbildning inte sällan ändå väljer att arbeta inom andra yrkesområden. Intresset för naturvetenskap och teknik grundläggs . De tidiga skolstadierna, och den inriktning och uppläggning som utbildningen har där, har därför stor betydelse. Ett problem här är att lärarna på dessa stadier ofta saknar intresse eller kompetens för att undervisa inom natur- vetenskap och teknik. gäller framför allt insat- ser för att genom skolan förbättra scientific literacy och öka intresset för forskning och teknik, insatser i form av återkommande utbildning, stöd till särskilda informationsinsatser inom museer, vetenskaps- och teknikcentra etc., uppmärksamhet på de möjligheter som media – och då inte minst Internet – erbjuder men också etablerande av en bättre dialog mellan forskning och allmänhet. Sambandet utbildning – forskning har flera aspekter. En första gäller det organisatoriska sambandet, dvs. att utbildning och forskning bedrivs inom ramen för samma organisatoriska enheter. Detta har varit en stundtals hett debatterad fråga med avseende på den svenska högskole- organisationen. Skillnaderna är stora mellan de svenska universiteten och högskolorna i fråga om proportionerna mellan forskningsresurser och utbildningsresurser. Här finns också mycket stora skillnader mellan in- stitutioner inom ett och samma lärosäte. I andra länder är likaså skillna- derna inom universitetsvärlden stora när det gäller balansen mellan ut- bildning och forskning. Ett exempel på detta är , där bara en mindre del av universiteten är research universities. En annan aspekt är de enskilda lärarnas engagemang i olika arbets- uppgifter. Genom de universitetslektorstjänster som infördes i fick svenska universitet och högskolor stora lärargrupper som inte medverkade i forskning. Efter många och långa diskussioner har numera också detta ändrats. De regler för anställning av högskolelärare som beslutats gälla , innebär att alla lärare med forskarutbildning normalt ska arbeta både inom utbildning och inom forskning. En tredje aspekt gäller innehållet i och uppläggningen av utbildning- en. Den svenska högskolelagen föreskriver att verksamheten vid univer- sitet och högskolor skall bedrivas så att det finns ett nära samband mellan forskning och utbildning. Det viktigaste sambandet mellan utbildning och forskning är rimligen det som ska ligga i utbildningens innehåll och uppläggning. Utbildningen vid universitet och högskolor måste bygga på senaste tillgängliga forsk- ningsresultat. Detta är angeläget inte bara för studenterna utan också med hänsyn till utbildningens betydelse för spridningen av kunskaper och forskningsresultat. Utbildningen måste också förmedla det veten- skapliga synsättet och ge studenterna inblick i forskningens arbetsmeto- der, helst genom att de själva får pröva på dessa genom någon form av egen uppgift. Sambandet med forskningen i dessa bemärkelser är en viktig förut- sättning för hög kvalitet i utbildningen, som måste uppmärksammas i uppföljning och utvärdering. Om detta samband också förutsätter orga- nisatoriskt och personellt samband mellan utbildning och forskning är inte självklart. I andra länder har dessa senare samband inte alltid ansetts nödvändiga. Det gäller till exempel i ett så framgångsrikt universitets- system som det i . Det finns många diskuterande och teoretiskt analyserande framställ- ningar om sambandet mellan forskning och utbildning. Däremot saknas mer konkreta undersökningar av vad olika samband mellan utbildning och forskning – eller avsaknaden av sådant samband – i praktiken inne- bär. 5De statliga forskningsinsatserna: varför, hur mycket och vad? Forskning 2000:s bedömningar och förslag i sammanfat tning Övergripande bedömningar och förslag har under en följd av år varit det land som avsatt störst andel av bruttonationalprodukten till forskning och utvecklingsarbete (FoU). Sve- riges framstående position beror framför allt på att det svenska närings- livet, och då ett fåtal internationella storföretag, gör mycket stora insat- ser. Av de statliga insatserna har en stor del avsett försvarsforsk- ning, där insatserna nu minskar väsentligt. Forskning 2000 betonar att måste eftersträva att också i fort- sättningen vara ledande i fråga om FoU-insatser. Detta kräver ökade totala resurser. Särskilt angeläget är det att resurserna för grundforsk- ning och forskarutbildning förstärks. Forskning 2000 anger övergripande prioriteringar och riktlinjer för förändringar men ger inte förslag i fråga om vilka exakta belopp som bör ställas till förfogande för olika ändamål. Forskning 2000 lämnar förslag i fråga om hur arbetet med att ta fram det närmare underlaget för dessa beslut ska utformas. Statens uppgifter inom forskningen ska, enligt Forskning 2000:s me- ning, vara följande: 1.Staten ska garantera forskningens frihet. 2.Statens huvudansvar ska gälla grundforskning och forskarutbildning. 3.Staten ska svara för forskning och utvecklingsarbete till stöd för de verksamheter som bedrivs i statlig regi. 4.Staten ska främja forskning och utvecklingsarbete för andra sam- hällssektorer, när detta bedöms vara de bästa insatserna för att ut- veckla dessa sektorer. 5.Staten ska ge organisatoriska ramar för utförande av forskning. 6.Staten ska ge förutsättningar för deltagande i internationellt forsk- ningssamarbete. För forskningspolitik och planering är det lämpligt att utgå från två skil- da modeller för styrning: beställarstyrning och forskarstyrning. Närings- livets FoU är exempel på den första modellen, den forskning som finan- sieras via universitet, högskolor och forskningsråd på den andra. Forsk- ning 2000 avvisar däremot den modell med ställföreträdarstyrd forskning som kommit till användning inom sektorsforskningen. I fråga om forskningsstiftelserna konstaterar 2000 att det inte är möjligt att återföra stiftelsernas kapital till statsmakternas be- slutsfattande. Omfattningen av stiftelsernas insatser är sådan att över- gripande avvägningar och långsiktig policy bör stå i överensstämmelse med statsmakternas forskningspolitik. Enligt Forskning 2000:s mening bör därför styrelseledamöterna utses bland företrädarna för eller nomine- ras av de partier som är företrädda i och antalet ledamöter avspegla partiernas mandatställningar. Styrelserna i denna sammansätt- ning ska endast svara för övergripande policybeslut. Anslagstilldelningen till enskilda forskningsprojekt och forskningsprogram m.m. måste grun- das på vetenskapliga och andra professionella bedömningar. Stiftelserna bör, enligt Forskning 2000:s mening, endast dela ut den långsiktiga rea- lavkastningen av sitt kapital. Svenska företrädare bör arbeta för att de insatser som finansieras ge- nom EU:s ramprogram för forskning i större utsträckning får karaktär av forskarstyrd forskning, dvs. bygger på forskares initiativ och fördelas av kollegialt utsedda forskningskompetenta organ utifrån vetenskapliga kriterier. Svenska företrädare bör vidare arbeta bland annat för att den administrativa proceduren kring EU:s forskningsinsatser förenklas. Kostnaderna för medverkan i projekt som finansieras via EU:s ram- program måste nationellt kunna bedömas och prioriteras som annan verksamhet som ska finansieras med anslag till forskning. Särskilda me- del ska således inte behöva avsättas för generellt stöd till sådana projekt. Bedömningar och förslag avseende grundforskning Enligt Forskning 2000:s mening är den mest angelägna åtgärden för svensk forskningspolitik att väsentligt öka resurserna för grundforskning och forskarutbildning. Med avseende på grundforskningen är det i huvudsak tre olika av- vägningar som ska göras på statsmaktsnivå: -avvägningar mellan fasta och rörliga medel för forskning, dvs. i praktiken mellan anslag direkt till universitet och högskolor respekti- ve anslag till forskningsråd -avvägningar mellan olika forskningsområden -avvägningar i fråga om lokaliseringen geografiskt av forskning och forskarutbildning. Universitet och högskolor ska ansvara för en bred forskningsorganisa- tion som ger möjlighet för alla behöriga universitets- och högskolelärare att forska. Universitet och högskolor har också ansvaret för forskarut- bildningen. Forskning 2000:s uppfattning är att en viktig del av pluralismen i det svenska forskningssystemet måste bestå i att forskare, institutioner, fa- kultetsnämnder och styrelser vid universitet och högskolor har reella möjligheter att agera självständigt. Det förutsätter att de medel som an- visas under forskningsanslag direkt till universitet och högskolor fullt ut kan disponeras enligt beslut som fattas av de berörda vid lärosätena. Forskningsråden ska framför allt ha till uppgift att svara för finansie- ring av forskningsprojekt.