sou · GMB360 · 1999-01-01 00:00:00 — Dessa personer har dock fått enkätformuläret hemskickat och har det kommit svar från 13 av dem. Denna rapport omfattar dock enbart resultatet från de 223 personer som deltog i den fullständiga undersökningen. Strukturerad enkät/läkarintervju Undersökningen genomfördes till . Tidsutdräkten var delvis betingad av att inte alla arbetare var på 240 Bilaga 4 - Hälsoundersökning av tunnelarbetare De anställda fick först i lugn och ro fylla i formuläret, som sedan gicks igenom tillsammans med läkare från Yrkes- och miljömedi- cinska kliniken för logiska kontroller, och inhämtande av kompletterande uppgifter. Frågor ställdes bl a om tidigare sjukdomar, rökvanor, alkohol- konsumtion, vibrationsexponering, arbetsuppgifter i samband med tunnel- projektet, typ och frekvens av kontakt med Rhoca komponenter eller läckvatten, användning av skyddsutrustning, och förekomst av olika typer av besvärs- eller sjukdomssymptom, med särskild inriktning mot symptom från nervsystemet och från luftvägar och slemhinnor. I omedelbar anslutning till intervjun gjordes en strukturerad läkarunder- sökning inriktad mot sjukdomstecken från nervsystemet. Remittering för neurofysiologisk och yrkesdermatologisk undersökning I samband läkarundersökningen gjordes en bedömning av behovet av remiss för neurofysiologisk eller yrkesdermatologisk undersökning. I båda fallen tillämpades vida indikationer då den uttalade målsättningen var att eftersträva en hög sensitivitet i screeningprocessen, på bekostnad av specificiteten. Vibrationströskeln i andra tån, höger fot, undersöktes på samtliga 223 anställda med hjälp av en taktilometer konstruerad av . Appa- raturen, är utvecklad för att mäta vibrationströsklar i fingrar vid olika frekvenser (8, 16, 32.5, 65, 125, 250 och ). Den maximala amplitu- den som testas för varierar med frekvens; från vid till vid och uppåt. Denna teknik tillämpas rutinmässigt vid Yrkes- och miljömedicinska kliniken i . Det har framtagits ett normalmaterial för fingrar (et al ), som dock inte är tillämpligt för tår. Det innebär att inga externa jämförelsedata har kunnat användas för att utvär- dera eventuella effekter på vibrationströsklarna i tårna. Med hjälp av personal från Bilaga 4 - Hälsoundersökning av tunnelarbetare 241 läkarundersökning och taktilometri. Från var och en av dessa togs helblod i hepariniserade Venoject-rör, som efter upprepad vändning, ställdes kallt och transporterades till laboratoriet vid Yrkes- och miljömedicinska kliniken i , där proven centrifugera- des, erytrocytfraktionen avskiljdes och tvättades med fysiolo- gisk koksaltlösning. Erytrocyterna frystes in i -i plaströr. Proverna har sedan i fryst tillstånd transporterats till i . Prov för fasteblodsocker, leverfunktion, och alkoholrelaterade biomarkörer (S-ASAT, S-ALAT, S-GT och S-CDT) har också tagits, men resultaten av dessa prover kommer inte att redovisas i denna rapport. Analys av hemoglobinaddukter för akrylamid Det fanns utrymme för analys av prov från 77 tunnelarbetare. Dessa ran- domiserades från samtliga 223 arbetare, efter att först prov från 47 (av sammanlagt 50) arbetare som till följd av läkarundersökningen remitterats för kompletterande neurofysiologisk undersökning, utvalts. Dessa 47 arbetare ingick naturligtvis även i hela gruppen från vilken det slumpmäs- siga stickprovet drogs. Då sju av dessa 47 slumpades in i stickprovet, blev det totala antalet i den randomiserade gruppen 37 och inte 30. Hemoglobinaddukter för akrylamid bestämdes med hjälp av en modifi- erad sk degradation som innebär att globinkedjornas N-terminala aminosyror avspjälkas om addukter finns bundna (1994, Berg- mark 1997). Globinet som isolerats från hemoglobin behandlas med ett reagens som klipper av modifierat N-terminalt valin från resten av globinet och som introducerar fem fluoratomer i det derivat av valin som bildas. Det fettlösliga derivatet kan sedan extraheras med organiskt lösningsmedel från globinresten och vidare upprenas. Derivatet analyseras med hög känslighet på en gaskromatograf-masspektrometer (GC/MS). Skillnader i fördelningen av kontinuerliga variabler testades med Mann- eller Jonckheere-Terpstras icke-parametriska test för monoton trend. Spearmans test användes för att utvärdera korrelationer. Alla test var tvåsidiga, och med uttrycket "statistisk signifikans" avses p=0.05. 242 Bilaga 4 - Hälsoundersökning av tunnelarbetare Exponering för Rhoca och skyddsanvändning. Av de sammanlagt 223 arbetarna var 157 anställda av , sex av och resterande 60 av olika underentrepenörer (tabell 1). hade tidigare, i varierande omfattning, arbetat med handhållna vibre- rande verktyg, och hade arbetat på vibrerande underlag. Siffrorna var något högre för de Skanska-anställda tunnelarbetarna. Yrkes- fördelningen för de 223 undersökta personerna framgår av tabell 2. Hur många som utfört olika arbetsuppgifter framgår av tabell 3. En arbetare kan ha haft mer än en arbetsuppgift. Enligt enkät- och intervjusvar har 35 av de undersökta arbetarna sannolikt ej varit exponerade (tabell 4). Tjugo- sju bedöms enbart ha varit exponerade via andningsvägarna, medan 69 dessutom exponerats genom hudkontakt med kontaminerat läckvatten. Resterande 92 arbetare uppgav att de hudexponerats för solution 1, injek- teringssubstans eller genomslag, varav 45 uppgav att detta skett ofta. Ytterst få av arbetarna hade använt sig av något effektivt andningsskydd (tabell 5). Ett antal olika typer av skyddshandskar hade använts, från läderhandskar till olika typer av plasthandskar. Många hade använt bo- mullsoveraller under arbetet, medan andra hade använt sig av olika sorters regnställ. I allmänhet hade man avvaktat till skiftet var slut eller tills man av någon annan anledning lämnade tunneln, innan man bytt blöta handskar eller overaller. De som använt sig av regnställ angav att de trots detta kunnat få läckvatten och eventuellt Rhoca substans på huden. Bland de 223 arbetarna uppgav 29 () att de fått nytillkomna besvär med stickningar eller domningar i fötter eller underben, efter det att de börjat arbeta med Rhoca (tabell 6). Motsvarande siffra för stickningar eller domningar i händerna var . Även andra nytillkomna symptom från nervsystemet rapporterades, men i något lägre omfattning. Ca en tredjedel av arbetarna uppgav arbetsrelaterade besvär i form av irritation av slemhinnor i ögon och övre luftvägar i samband med arbete med Rhoca (tabell 7). Var femte arbetare hade haft hosta i samband med arbete med att Rhoca använts i tunneln och uppgav att de vid sådant arbete upplevt andfåddhet, tryckkänsla över bröstet eller pip i bröstet. Bilaga 4 - Hälsoundersökning av tunnelarbetare 243 tredjedel av arbetarna uppgav att de fått huvudvärk när Rhoca använts och uppgav att de känt sig illamående eller haft yrsel. Det fanns klara och mycket starka exponerings-responssamband mellan skattad exponering för Rhoca och tecken på såväl perifer neurotoxici- tet (tabell 8), som irritation i ögon och luftvägar, samt övriga mer ospeci- fika symptom (tabell 9). Som exempel kan nämnas att i den mest högex- ponerade gruppen, som utgjordes av 45 arbetare, uppgav nytill- komna besvär med domningar/stickningar i extremiteterna, medan sådana besvär praktiskt taget inte förekom bland de lågexponerade (tabell 8). Tre fjärdedelar av de högexponerade hade upplevt irritation i halsen, jämfört med ingen bland de oexponerade. Hemoglobinaddukter för akrylamid i förhållande till exponering och symptom I den randomiserade gruppen av 37 tunnelarbetare var medianvärdet för hemoglobinaddukter för akrylamid endast fyra gånger förhöjt jämfört med den oexponerade gruppen, medan medianvärdet för de 47 som remitterats till neurofysiologisk undersökning, var tiofaldigt förhöjt (tabell 10). En närmare beskrivning av fördelningen ges i figur 1. I den randomiserade gruppen hade ett hemoglobinadduktvärde som översteg 1.0 nmol/g globin. Motsvarande andel bland dem som remitterats till neurofysiologi var . Det fanns ett mycket klart och starkt samband mellan skattad expone- ring för Rhoca och hemoglobinaddukter för akrylamid, hos de 77 tunnelarbetarna (figur 2). I det randomiserade urvalet av 37 tunnelarbeta- re, var medianvärdet bland dem som inte bedömdes ha varit exponerade 0.05 nmol/g globin (range 0.04-0.11, tabell 11), vilket ligger mycket nära de värden som de 12 oexponerade kontrollpersonerna uppvisade (tabell 10). De som enbart exponerats för läckvatten hade endast marginellt förhöjda adduktvärden, medan de som ofta varit direkt hudexponerade för solution 1, injekteringssubstans eller genomslag, hade kraftigt förhöjda adduktvärden (median 1.79, range 0.47-2.82; tabell 11). Det fanns ingen korrelation mellan arbetarnas ålder och deras nivåer av hemoglobinad- dukter för akrylamid i blod (figur 3), vilket innebär att skillnader i ålders- fördelningen inte kan ha påverkat sambandet mellan skattad exponering och intern dos för akrylamid, vilket inte heller var förväntat. Andelen med nytillkomna besvär från perifera nervsystemet och övriga symptom var högre bland de 77 tunnelarbetare för vilka det finns hemoglobinadduktvärden för akrylamid, än för hela gruppen av 223 arbe- tare (tabeller 6,7,12,13). Detta är naturligtvis beroende på att de första adduktanalyserna till styrts mot dem som haft sådana nytill- 244 Bilaga 4 - Hälsoundersökning av tunnelarbetare komna symptom från perifera nervsystemet att det föranlett remiss för neurofysiologisk undersökning. Hemoglobinaddukthalterna var klart förhöjda bland de tunnelarbetare som uppgav nytillkomna symptom i form av "stickningar och domningar från fötter eller underben", jämfört med dem som inte rapporterade sådana besvär (tabell 14). Skillnaden var signifikant även för nytillkomna symp- tom i form av "stickningar och domningar från händerna", om än inte lika påtaglig. Det förelåg även signifikanta skillnader i adduktnivåer för "muskelkramper i benen", "ökad svettning i händer och fötter", och "hudavflagning på händerna", medan skillnaderna inte var signifikanta när det gällde stickningar och domningar i övriga kroppen", "smärta i fötter eller underben", " smärta i händerna", och "smärta i övriga kroppen". På motsvarande sätt var addukthalterna högre bland de arbetare som angivit irritationsbesvär från ögon och luftvägar och mer allmänna besvär (tabell 15). Det var endast för "irritation på huden" som skillnaden inte var statis- tiskt signifikant. Det fanns inga korrelationer mellan arbetarnas tidigare exponering för handhållna vibrerande verktyg eller tidigare arbete på vibrerande underlag, och deras nivåer av hemoglobinaddukter för akryla- mid i blod (figur 4 och 5). Det innebär att tidigare vibrationsexponering inte påverkat det observerade sambandet mellan hemoglobinaddukter för akrylamid och symptom från perifera nervsystemet. Samtliga 223 tunnelarbetare genomgick undersökning med taktilometri, för bestämning av vibrationströsklar. Det förelåg inte vid någon av de undersökta frekvenserna något samband mellan skattad exponering för Rhoca och vibrationströskel. Resultaten för 8 respektive pre- senteras i tabell 16. Vid fanns en mycket svag korrelation mellan hemoglobinaddukter för akrylamid och vibrationströskel (r s=0.22, p=0.06; Figur 6), som var ännu svagare eller obefintlig vid övriga frekvenser. I figur 7 demonstreras korrelationen vid . De arbetare som uppgav nytillkomna symptom från perifera nervsystemet hade inte högre vibra- tionströsklar, vid någon frekvens, än övriga tunnelarbetare. 8 respektive presenteras i tabell 18. Remiss för neurofysiologisk och yrkesdermatologisk undersökning Av de 223 undersökta tunnelarbetarna remitterades 50 för neurofysiolo- gisk undersökning, huvudsakligen p.g.a. att de upplevt nytillkomna symp- tom från perifera nervsystemet, eller försämringssymptom av sedan tidiga- Bilaga 4 - Hälsoundersökning av tunnelarbetare 245 re förefintliga besvär, de arbetat med Rhoca eller därefter. Trettio arbetare remitterades för yrkesdermatologisk bedömning på grund av eksem eller andra hudbesvär. Ett underlag för bedömning av cancerrisker av akrylamid har framtagits (et al. På grund av ett (osäkert) bidrag till den uppmätta dosen av akrylamid från N-metylolakrylamid, som är ett mycket mindre carcionogen, kan dock dessa riskestimat vara överskattade. Användningen av Rhoca som tätningsmedel vid tunnelb ygget i Hal- landsåsen resulterade i att en hög andel av de personer som arbetat i tunneln utvecklade både symptom från perifera nervsystemet, irritationsbesvär från luftvägar och övriga symp- tom. De mycket tydliga och starka exponering-responssamband som beskrivs i denna rapport talar klart för att exponering för Rhoca är den direkta orsaken. I den grupp som haft högst exponering (skattad extern exponering) var prevalensen för tecken på perifer nervpåverkan, och för irritationsbesvär från luftvägar och ögon, medan prak- tiskt taget ingen av dem som bedömdes som oexponerade hade några liknande besvär. Vibrationströskelbestämning gjordes i andra tån, höger fot, vid flera olika frekvenser. Vi fann dock ingen korrelation mellan vibrationströsk- larna och skattad exponering för Rhoca eller hemoglobinadduktnivåer för akrylamid. Trösklarna var inte heller högre bland dem som hade nytill- komna symptom från perifera nervsystemet jämfört med de övriga tun- nelarbetarna. Resultaten kan bero på att det inte förelåg några vibra- tionströskelförändringar till följd av akrylamidexponering bland tunnelar- betarna. En undersökning av arbetare från en kemisk industri exponerade för akrylamid ger stöd för denna tolkning (Bachman et al. Vibra- tionströsklarna för dessa arbetare var inte korrelerade med exponering, trots att de uppvisade symptom i form av stickningar, domningar och smärtor i extremiteterna, ökad handsvett och hudavflagning i handflatorna. En alternativ tolkning av våra resultat är att vår mätmetod inte har varit sensitiv eller specifik nog. Det bör påpekas att denna teknik tidigare enbart tillämpats på händer och inte på fötter, och att därför saknas också ett normalmaterial för jämförelser. Vi planerar att göra om taktilometrin på de 50 tunnelarbetare, vilka efter första tillfället åter skall ge- 246 Bilaga 4 - Hälsoundersökning av tunnelarbetare nomgå neurofysiologisk undersökning (mer om detta nedan). Detta ger möjlighet att undersöka om den intraindivudella förändringen av vibra- tionströsklarna är kopplad till exponering. Personburen provtagning av akrylamid/N-metylolakrylamid i luft ge- nomfördes av företagshälsovården, AB . De två proverna från norra påslaget visade 0.27 respektive /m3 för summan av de båda komponenterna (personlig information, arbetsmiljöingenjör , AB ). Motsvarande halt för ett prov taget vid mellanpåslaget var betydligt lägre, /m 3. Vid förnyad provtagning , som verksamheten avbröts, uppmättes 0.04 respektive /m 3 för akrylamid och 0.06 respektive /m3 för N-metylolakrylamid, vid norra tunnelpåslaget. Mättiderna har legat mellan 160 och . Detta skall jämföras med att det svenska hygieniska nivågränsvärdet för akrylamid är /m 3. Om kvoten mellan halterna av akrylamid och N-metylolakrylamid i luft varit över tiden, torde det vid de första provtaningstillfällena ha fun- nits ca /m3 akrylamid i andningszonerna på tunnelarbetare. Det skall betonas att vi dock inte vet något om den interindividuella variatio- nen i luftburen exponering eftersom så få prover togs. Den nivå av hemoglobinaddukter som kan förväntas vid en viss, , halt av akrylamid i luft, kan approximativt beräknas (et al. I denna beräkning tillämpas elimineringskonstanten 0.15 h-1 (Calleman 1996). En genomsnittlig halt i luft på /m 3 skulle enligt detta beräkningssätt resultera i ett tillskott till adduktnivån på 0.25 nmol/g globin. Om vi till detta lägger den bakgrundsnivå man finner hos alla och tillskott från cigarettrökning (1997), så skulle man för rökare av omkring 15 cigaretter per dag förvänta sig att finna adduktnivåer på ca 0.35 nmol/g globin (et al. Bland de 77 tunnelarbetarna med kända hemoglobinadduktvärden, var det 32 som hade högre värden än 0.35 nmol/g globin, och enstaka värden över 4 nmol/g globin noterades också. Detta är ett starkt indicium för att hudkontakt med Rhoca komponenter varit en viktig exponeringsväg. Betydelsen av exponering via huden understryks även av att klart förhöjda halterna av hemoglobinaddukter för akrylamid endast observerades bland dem som uppgav direkt hudkontakt med produkten (se figur 2). De som enbart exponerats via luftvägarna hade också betydligt lägre prevalenser av uppgivna besvär än de som hudexponerats (se tabell 8 och 9). Sam- manlagt 92 av de 223 undersökta arbetarna hade, eller ofta, fått Rhoca lösningar direkt på huden. Att så många hudexponerats måste till stor del tillskrivas bristande personligt skydd. Det framgår av vår undersökning att man inte upprätthållit en hög och adekvat skyddsnivå. I vilken mån detta berott på bristande information eller okunnighet kan vi inte uttala oss om. Bilaga 4 - Hälsoundersökning av tunnelarbetare 247 Bland kinesiska arbetare som arbetat med framställning av akrylamid i mellan en månad och uppmättes addukter av akrylamid till 0.3-33.8 nmol/g globin (medelvärde 9.5; et al. Ett flertal av arbe- tarna visade typiska effekter av akrylamidorsakade skador i det perifera nervsystemet i form av förändrad vibrationskänslighet i tår och fingrar, förlust av reflexer i fotlederna, flagnande hud på händerna och domningar i extremiteterna (Calleman et al. Ett index (sammanvägt av symp- tom, kliniska undersökningsfynd och resultat av neurofysiologiska under- sökningar) på perifer nervskada korrelerade med akrylamid-addukterna, men mindre tydligt för dem som varit anställda i än . Resultaten tydde också på att det finns en stor variation i känslighet mel- lan olika personer (et al , Calleman et al ). Utifrån studien av de kinesiska arbetarna kan man misstänka att lätta neurotoxiska symptom skulle kunna uppträda redan vid korttidsexponering (några månader) för akrylamid som leder till addukthalter av storleksordningen 1 nmol/g. De effekter man vid dessa adduktnivåer såg på de kinesiska arbe- tarna var av sådan lindrig art att de har bedömts kunna vara reversibla efter upphörd exponering (U.S. EPA 1990). Arbetet med Rhoca innebar även exponering för formaldehyd. En stationär mätning av formaldehyd i luft utförd i norra påslaget visade /m3, och en motsvarande mätning i mellanpåsla- get visade /m3. Detta kan jämföras med det svenska hygieniska nivågränsvärdet på /m 3. De relativt låga halter av formaldehyd som påvisats kan inte ensamt förklara de höga prevalen- stalen för irritationssymptom från slemhinnor i ögon och luftvägar, men kan naturligtvis ha bidragit till de besvär som sannolikt huvudsakligen betingats av akrylamid. Den aktuella undersökningen är av tvärsnittskaraktär, vilket alltid inne- bär att tolkning av kausalitet bör göras med försiktighet. En möjlig felkälla till tolkningen att exponering för Rhoca orsakat symptom från t ex perifera nervsystemet och irritationsbesvär från luftvägar, skulle kunna vara att de högexponerade tenderat att överdriva sina besvär. Starka skäl tyder dock på att detta inte har utgjort något väsentligt problem. För det första var det inte uppenbart för arbetarna vid enkät/intervjutillfället att vi lade stor tyngd vid hudkontakt med Rhoca lösningarna i vår expone- ringsbedömning, och för det andra hade arbetarna enbart rudimentär kunskap om vilka symptom man kunde förvänta sig vid exponering för akrylamid. En annan tänkbar felkälla i vår undersökning skulle kunna vara att be- svären från perifera nervsystemet orsakats av vibrationsexponering och inte av Rhoca . Vi har dock visat att det inte finns någon som helst korrelation mellan tidigare exponering för handållna vibrerande verktyg, eller tidigare arbete på vibrerande underlag, och hemoglobinaddukter för 248 Bilaga 4 - Hälsoundersökning av tunnelarbetare akrylamid i blod (figur 4 och 5). Det innebär att vibrationsexponering inte har varit en förväxlingsfaktor (confounder) för det observerade sambandet mellan Rhoca Gil-exponering och nervsymptom. Enligt vår mening är det klarlagt att användningen av Rhoca vid tunnelbygget genom orsakat arbetarna besvär från såväl det perifera nervsystemet som mer akuta irritationsbesvär från slemhinnor i luftvägar och ögon, samt en del mer allmänna symptom som huvudvärk och yrsel. Femtio av arbetarna har, huvudsakligen på grund av de uppgivit nytillkomna symptom från perifera nervsystemet, genomgått neurofysiolo- gisk undersökning , och för dessa planeras en förnyad sådan test, samt läkarundersökning vid Yrkes- och miljömedicinska kliniken vid . När dessa kompletterande undersökningar är genomförda, vilket kommer att ge ett longitudinellt perspektiv på besvärsutvecklingen, kom- mer en mer definitiv individuell sambandsbedömning att göras för dessa personer. Denna kommer att ligga till grund för utfärdande av arbetsska- deintyg. För de arbetare som vid uppföljningsundersökningen eventuellt har kvar symptom som bedöms vara relaterade till exponeringen för Rhoca , kommer ett program för fortsatt uppföljning att upprättas. Användningen av Rhoca som tätningsmedel vid tunnelb ygget genom har inneburit att arbetarna exponerats för akryla- mid, och denna exponering har kunnat klassificeras med avseende på extern exponering och kvantifieras som intern dos med hjälp av be- stämning av hemoglobinaddukter för akrylamid. Det förelåg bland tunnelarbetarna klara exponering-responssamband för besvär från såväl det perifera nervsystemet som mer akuta irrita- tionsbesvär från slemhinnor i luftvägar och ögon, samt en del mer all- männa symptom som huvudvärk och yrsel. Bland de högst exponerade var prevalensen för tecken på perifer nervpåverkan, och för irritationsbesvär från luftvä- gar och ögon. De högst exponerade tunnelarbetarna hade drygt fyra gånger så höga adduktvärden för akrylamid (med sannolikt bidrag från N- metylolakryalmid) som den (osäkra) gränsen för när neurotoxiska symptom kan börja uppträda Hudupptaget av akrylamid förefaller viktigare än upptaget via luftvä- garna för såväl intern dos (hemoglobinaddukter) som symptom från det perifera nervsystemet. Bilaga 4 - Hälsoundersökning av tunnelarbetare 249 Såväl skyddsutrustning som skyddsmedvetande har varit otillräcklig på arbetsplatsen. Femtio tunnelarbetare har genomgått neurofysiologisk undersökning och kommer att genomgå en förnyad sådan, samt ny läkarundersökning, . Därefter kommer individuella arbetsskadebedömningar att göras. För de arbetare som vid uppföljningsundersökningen eventuellt har kvarstående symptom som bedöms vara relaterade till exponeringen för Rhoca , kommer ett program för fortsatt uppföljning att upprättas. och , ; , , och , AB ; , , ; , , Hans Welinder, , , , , och , Yrkes- och miljömedicinska kliniken, . Analyserna av hemoglobinaddukter för akrylamid har finansierats av . , , BN (1992) Acrylamide monomer and peripheral neuropathy in chemical workers. Am J Ind Med 21, 217- 222. , Calleman CJ, He F and (1993) Hemoglobin ad- ducts in humans occupationally exposed to acrylamide. Pharmacol., 120, 45-54. (1997) Hemoglobin adducts of acrylamide and acrylonitrile in laboratory personnel, smokers and nonsmokers. Toxicol., 10, 78-84. Calleman CJ, , He F, , , , , , Crofton KM, Fennell T and (1994) Relationships between biomarkers of exposure and neurological effects in a group of workers exposed to acrylamide. Pharmacol., 126, 361-371. 250 Bilaga 4 - Hälsoundersökning av tunnelarbetare Calleman CJ (1996) The metabolism and pharmacokinetics of acrylamide: Implications for mechanisms of toxicity and human risk. Rev., 28, 527-590. Dearfield KL, , , Brantner, JH and Hayes P (1988) Acrylamide: its metabolism, developmental and reproductivie effects, genotoxicity and carcinogenecity. Res., 195, 45-77. He F, , , Li G, , Li F, , Hu F (1989) Neu- rological and electroneuromyographic assessment of the adverse effects of acrylamide on occupationally exposed workers. Scand J Work Environ Health 15, 125-129.