sou · GMB340 · 1999-01-01 00:00:00 — Man avser att särskilt uppmärksamma och sprida kunskap om barns utsatthet. För erhöll förbundet från Social- styrelsen. Nedan följer en allmän beskrivning av de lokala kvinnojourernas verksamhet som den har beskrivits i mot kvinnor och män i kris en kartläggning av verksamheten på tio kvinnojourer och mansjourer 1997. Kartläggningen är gjord av och vid och kommer att publiceras av . I kartläggningen ingår sju kvinnojourer med geografisk spridning över . Jourerna har många likheter men även en rad olikheter som gör att deras arbetsvillkor skiljer sig åt. Likheterna är främst av arbets- och kunskapsmässig karaktär medan olikheterna till övervägande delen handlar om ekonomiska problem, svårigheter att få nya aktiva till jourarbetet och till viss del ideologiska skillnader. Fyra av jourerna är medlemmar i och tre i . De flesta kvinnor som kontaktar eller söker upp en kvinnojour har utsatts för fysiskt och psykiskt våld eller hot om våld. Misshandeln eller hotet om misshandel gör att många kvinnor inte vågar stanna kvar i hemmet utan flyr till ett skyddat boende. Trakasserier från en före detta man eller sambo är en annan vanlig orsak till att kvinnorna söker hjälp och skydd hos kvinnojouren. Även kvinnor som utsatts för överfalls- våldtäkter och kvinnor som blivit sexuellt utnyttjade i sin barndom söker upp kvinnojourerna för stöd och hjälp. 236 Ideella organisationer m.m. Kvinnor som har blivit misshandlade söker även upp jouren för råd och stöd vid vårdnads- och umgängestvister och för att få hjälp att genomföra en skilsmässa. Ekonomiska svårigheter är ett vanligt följdproblem för de kvinnor som söker kontakt med jourerna. Jourerna arbetar med att ge personligt stöd och rådgivning till de kvinnor som ringer, besöker eller bor på jouren. Om jourerna tvingas avvisa en hjälpsökande kvinna på grund av platsbrist hänvisar de henne oftast till en annan kvinnojour, till eller socialjouren eller ett annat alternativt boende i t.ex. kyrkans regi. De flesta jourer kan inte ta emot kvinnor med missbruksproblem eller med psykiska problem men försöker att hänvisa dem vidare. Grunden för jourverksamheten är att jourerna har övernattnings- platser och kan erbjuda ett skyddat boende. Antalet övenattningsplatser på jourerna varierar. En del jourer har sin öppna jourverksamhet på en adress och det skyddade boendet på en annan. Jourernas arbete bygger på att kvinnan själv vill ändra sitt liv. Det är alltid kvinnans egen vilja som är avgörande för hur stödet ska se ut. Flera jourer arbetar med s.k. kontaktkvinnor. Jourerna hjälper kvinnorna att ta kontakt med och besöka olika myndigheter. En del kvinnor vill ha hjälp med att polisanmäla och få psykologiskt stöd under en kommande rättegång. Kvinnor med ekonomiska problem kan behöva stöd i kontakten med . När behov finns av psykolog- och advokathjälp kan jourerna vanligtvis ordna detta genom kontakter. Ingen av jourerna i denna kartläggning uppger att de har någon speciell verksamhet för barnen. Kvinnojourernas arbete bygger på en hög tillgänglighet. Det finns en strävan att misshandlade kvinnor alltid ska komma i kontakt med kvinnojouren när de har behov av den. Hur tillgängligheten är uppbyggd och vilka som ansvarar för den är beroende av jourernas ekonomi och antalet frivilliga och anställda. Jourer med anställd personal kan vanligtvis nås på vardagar. Även de frivilliga har ibland möjlighet att vara på jouren . När det inte finns personal eller frivilliga på jouren kan den nås via telefonsvarare, mobiltelefon, fax eller som på en jour via e-mail. Samtliga jourer lyssnar av telefonsvara- ren en eller . Personal inom polis, sjukvård och socialtjänst har dessutom ofta tillgång till de aktivas hemnummer som de kan ringa vid akuta ärenden. På de jourer där det inte finns någon anställd och efter kontorstid på de övriga jourerna, delar de aktiva jourkvinnorna upp telefonjoursarbetet mellan sig. Kvinnojourernas informationsbroschyrer finns utlagda på offentliga institutioner, deras telefonnummer finns i telefonkatalogen och jourerna annonserar ibland om sin verksamhet i lokaltidningarna. jourernas utåtriktade verksamhet till att sprida information och kunskap om deras existens. De frivilligt arbetande kvinnorna är basen på kvinnojourerna. De sex äldre jourerna har mellan 25 och 140 medlemmar och antalet aktiva av dessa varierar mellan 3 och 24 kvinnor. Dessa jourer drivs som ideella föreningar. Den sjunde jouren är organiserad som ett kooperativ och består av fyra anställda varav tre är medlemmar i jouren. Fyra av jourerna har vad som kallas stödkvinnor i sin verksamhet. Stödkvinnor är medlemmar som inte deltar aktivt i jourarbetet, men som ibland gör insatser i form av informationsarbete, styrelsearbete eller administrativt arbete. Antalet stödkvinnor i de aktuella jourerna varierar från en kvinna upp till fyrtio stycken. De flesta jourerna kräver att de kvinnor som vill arbeta aktivt i jour- verksamheten går en utbildning i kvinnojourskunskap. Denna utbildning arrangeras av jourerna själva och bygger på kunskap och erfarenhet som samlats av jourerna sedan starten. En av ROKS främsta uppgifter är att utveckla material till kvinnojourskunskapsutbildningar och att vidareut- bilda medlemmarna i organisationen. Fem av jourerna i undersökningen har anställd personal. Även de anställda har kvinnojoursutbildning. Det är ett krav att samtliga som arbetar på jouren såväl anställda som ideella har jourernas samlade kunskap om mekanismerna bakom kvinnomisshandel som en gemensam grund i arbetet. Flera av de anställda har varit ideella i jouren och fortsätter även som anställda att göra frivilliga insatser. De anställda arbetar oftast . Detta medför att de har de flesta kontakterna med olika myndigheter, att de utför en stor del av det utåtriktade arbetet och att de finns tillgängliga för de boende kvinnorna och barnen. Förutom detta arbete har de ofta ansvar för att administra- tionen på jouren fungerar. Kvinnojourerna sprider kunskap om våld mot kvinnor och barn i samband med utbildningar, på skolor och arbetsplatser. De deltar i seminarier samt arrangerar föreläsningar. Kvinnojourerna tar emot studiebesök av grupper och av enskilda studenter. Det bedrivs också opinionsbildande arbete i form av debattartiklar, insändare och uppvaktning av politiker. Av de sju jourer som ingår i kartläggningen har fem fått sina kommunala anslag nedskurna . I de kommunala anslagen ingår i de flesta fall hyran eller delar av hyreskostnaden. Förutom bidrag från den egna kommunen får två jourer bidrag från kranskommuner. är bidragsgivare i två fall. En jour uppbär företagsspons- ring. Andra inkomster är medlemsavgiften, privata donationer och bidrag från kyrkan. De flesta jourerna tar ut en avgift för boendet. Avgiften varierar dock beroende på vem som skall betala. I de fall det finns en avgift för 238 Ideella organisationer m.m. den enskilda kvinnan är den lågt satt. Den egna kommunen betalar ett självkostnadspris medan andra kommuner vanligen debiteras det dubbla. I propositionen Kvinnofrid (prop. 1997/98:55 s. 60 ff.) anges att skall tillföras särskilda kvinnogrupper. Avsikten är att dessa medel skall fördelas till de lokala kvinnojourerna och deras två riksorganisationer. Enligt propositonen kommer regeringen att uppdra åt att fördela summan så att de lokala jourerna får och de båda riksorganisationerna . I proposi- tionen anges vidare att det är viktigt att kommunerna ser över sina insatser för att ekonomiskt och på annat sätt ge stöd till kvinnojourer. Stiftet bedriver ingen egen organiserad verksamhet bland brottsoffer. Det är vanligt att diakonen gör en ideell insats som stödperson och ibland som styrelseledamot i de brottsofferjourer som finns. I Vilhelmi- na församling avsätter diakonen av sin tjänst för samordning av brottsofferverksamheten och stödpersonsträffar. har ingen egen verksamhet för brottsoffer i stiftet. I och ingår representanter från respektive i brottsofferjourernas styrelser. Brottsoffer- jourerna har i flera fall erhållit kollektmedel för verksamheten. Vid Samariterhemmet i sker viss brottsofferinriktad verksam- het. I övrigt bedrivs såvitt känt ingen brottsofferverksamhet inom stiftet. I stiftet finns enskilda pastorat där främst diakoner i sitt arbete har kontakt med brottsoffer och brottsofferjourer. På stiftsnivå förekommer inte något arbete med brottsofferfrågor av större omfattning. Det finns brottsofferjourer på flera orter inom stiftet. är på ett eller annat sätt och i olika omfattning engagerad i den verksam- heten. I jourerna deltar ofta en präst eller diakon som representanter för kyrkan. I Norra brottsofferjour deltar två personer anställda i en av Svensk kyrkans församlingar i jourarbetet på arbetstid. Även i andra delar av stiftet är representanter för kyrkan aktiva inom brottsoffer- jourerna. Församlingarna inom stiftet har ett nära samarbete med de brotts- offerjourer som finns. I vissa fall har initiativet till samarbetet kommit från församlingen. Församlingarna på driver en brottsofferjour. Det är främst diakonerna som är engagerade i verksamheten. Två av dessa träffar närpolisen en gång och går igenom anmälningar om brott i området. Brottsoffer som är boende på erbjuds skriftligen kontakt med diakonen i den aktuella församlingen. I vissa fall tas personlig kontakt. Genom sin närvaro i de olika stadsdelarna är kyrkan ofta informerad om brott och kan möta de människor som är berörda. På de flesta skolor finns det en präst eller församlingsassistent som kontaktperson. På många större arbetsplatser finns det en kontaktpräst. Det är naturligt att kyrkan i samarbete med resurspersonerna på plats går in i samtal, stöd och bearbetning av vad som har hänt. På stiftsplanet tas frågor med anknytning till brottsoffer upp i fortbildningssammanhang. 240 Ideella organisationer m.m. Det förekommer att brottsoffer ringer någon av kyrkans telefon- jourer, Jourhavande präst eller Jourhavande medmänniska. Det sker också ett samarbete med Jourhavande kurator. Det kan nämnas att Fogdaröd Vård- och Diakonicentrum har fått medel från brottsofferfonden för att genomföra en kartläggning av brottsofferarbete inom . Organisationen är oberoende och har som mål att aktivera allmänheten för att därigenom skapa ett tryggare samhälle. Föreningen driver i huvudsak två projekt, Grannsamverkan mot brott och Vittneshjälp. I projektet mot brott har föreningen inom närmare 600 bostadsområden i olika delar av landet kontaktpersoner som verkar för att öka säkerheten och minska riskerna för inbrott och skadegörelse. Föreningen har drivit ett vittnesprojekt, Vittneshjälp, i och man arbetar för att förbättra villkoren för vittnen. Ett antal av föreningen utbildade vittnesledsagare skall i första hand följa med vittnet till rättegången. De skall också ge information om hur en rättegång går till och vilka roller åklagare, försvarare och domare har. Vittnesledsagaren har tystnadsplikt och hjälpen är kostnadsfri för vittnet. Föreningen försöker genom polisen och tingsrätten sprida information om möjligheten att få vittneshjälp. har bildats för att uppmärksamma brottsdrabbade resenärers situation, att belysa var i världen övergrepp har ägt rum, typ av övergrepp och vilken form av hjälp som de brottsdrabbade erbjudits samt att på grundval av den årliga sammanställningen kunna förmå respektive lands myndigheter samt berörda intressenter att dels vidta brottsförebyggande åtgärder, dels vid behov förbättra hjälpen och stödet till brottsdrabbade resenärer. skall vidare verka för att utländska medborgare som besöker och som drabbas av kriminella övergrepp ges adekvat hjälp. är medlem i den internationella organisationen för . Röda Korset i driver sedan ett par års tid tillsammans med polisen, kyrkan och Vuxenskolan en verksamhet med brottsofferstöd. Det finns en särskild handläggare hos polisen som tar emot anmälningar och ger brottsoffer stöd. Vid behov hänvisas brottsoffret till de ideella organisationerna. I verksamheten ingår 1015 stödpersoner som har genomgått en utbildning. sker fortbildningsträffar hos polisen. Samarbetet fungerar bra. Det överlämnas dock inte särskilt många fall till stödpersonerna. Det kan också nämnas att Röda Korset fram till drev brottsofferjourer i och Höglandet. Dessa jourer drivs nu i BOJ:s regi. har angett att de inte har någon verksamhet som är direkt riktad mot brottsoffer, men att man kommer i kontakt med dessa personer genom olika slag av behandlingsarbete som bedrivs av . Organisationens sociala arbete är bl.a. inriktat på missbrukare, problemfamiljer samt barn och ungdomar med emotionella störningar. Rädda barnen bedriver terapeutisk verksamhet för att hjälpa barn och ungdomar som har utsatts för sexuella kränkningar. Sedan verksamheten startade har över 150 barn behandlats på mottagningen. tog mottagningen emot cirka 10 barn för regelbunden behandling. Barnens vårdbehov bedöms av någon av de fyra terapeuter som är anställda vid mottagningen. 242 Ideella organisationer m.m. Barnens Rätt I Samhället startade och är en fristående, ideell organisation som är partipolitiskt och religiöst neutral. Organisationen utgör ett komplement till myndigheterna. strävar efter att dela med sig av sin kunskap och erfarenhet av utsatta barns och ungdomars situation och satsar på opinionsbildning. Förutom inom riksförbundet bedrivs verksamhet inom fem regioner. Inom regionerma sker det mesta av basverksamhet Barnens Hjälptelefon, Vuxentelefon om barn, information samt utbildning. Vid utgången av hade föreningen 3 271 medlemmar. Barnens Hjälptelefon är en telefonlinje dit barn kan ringa för att tala med någon om sina probem. Uppgiften är att stödja den som ringer och lotsa henne eller honom vidare till någon person som konkret kan hjälpa till med problemet. har tillsammans med drivit ett treårigt projekt, Barn som kriminalitetens offer. Syftet med projektet var att erbjuda barn som blivit indirekt drabbade av våld bearbetande stödsamtal och ta fram informationsmaterial för att uppmärksamma berörda parter på barnens behov. Målgruppen var barn som lever i familjer som har drabbats av kriminella övergrepp som t.ex. inbrott, oprovocerat gatuvåld, mobbning på arbetsplats och våldtäkt. Även barn som vistas i familjer där det förekommer våld mellan familjemedlem- marna ingick i målgruppen. Tanken var att projektet skulle utmynna i en pedagogisk skrift utifrån de erfarenheter man fick av stödsamtal med barn/ungdomar som indirekta offer för kriminalitet. Projektet inleddes och utvärderades (, Rapport, Barn som kriminalitetens offer, Samar- betsprojekt mellan och , 1997). Det var dock ett problem att rekrytera barn/ungdomar till stödsamtalen, trots stora informationsinsat- ser. Det saknades underlag för att utarbeta någon pedagogisk skrift. Föreningen bildades och dess viktigaste uppgift är att ge stöd och hjälp åt kvinnor som har utsatts för incest eller andra sexuella övergrepp i barndomen. Föreningen, som är ansluten till ROKS, finns i men har medlemmar runt om i . Man har målsättningen att samla information om vilka resurser som finns för incestutsatta i landet och kunna hänvisa vidare vid behov. Föreningen erbjuder individuell rådgivning och möjligheter till bearbetning både i självhjälps- och ledarledda grupper. En annan viktig uppgift för föreningen är att samla kunskap om sexuella övergrepp och att sprida kunskapen vidare. Målgrupperna för informationen är i huvudsak kvinnor som har varit utsatta för sexuella övergrepp i barndomen och personer som i sitt arbete möter utsatta kvinnor. Man vill även informera myndigheter, sjukhus och andra vårdinrättningar, skolor samt organisationer som kan bidra till förbättra stödet till utsatta kvinnor. Föreningen tar emot studiebesök. Föreningen har en telefonjour . Övrig tid finns en telefonsvarare där meddelande kan lämnas. hade föreningen /eller haft kontakt med människor per telefon vid 4 475 tillfällen. Det finns möjlighet att boka tid för ett personligt besök med någon av de anställda. kom 283 kvinnor på ett sådant besök. Om föreningens verksamhet inte passar den som söker hjälp ges information och råd om andra möjligheter till bearbetning. Föreningen arrangerar även en bildgrupp för dem som vill uttrycka sig på ett annat sätt än med ord. Vidare ordnas medlemsmöten, sommarläger och kurser. utkommer föreningens tidning . Föreningen har framställt flera informationsbroschyrer med hjälp av bidrag från brottsofferfonden. Föreningen, som har sitt säte i , grundades och är politiskt och religiöst obunden. I stadgarna anges att föreningens syfte är att verka för att brottsoffer skall få ett bättre stöd från samhällets sida genom att stärka brottsoffrens rättigheter. Föreningens mål är att verka för en attitydförändring i samhället som gör att brottsoffer får ett bättre och effektivare stöd. Bl.a. skall föreningen verka för brottsoffers rätt till målsägandebiträde och skäliga skade-stånd. Medlemmar i föreningen kan enligt stadgarna vara brottsoffer eller envar som vill stödja föreningen. Forum för frivilligt socialt arbete Forum för frivilligt socialt arbete är en ideell förening vars ändamål är att främja det frivilliga sociala arbetet i främst genom att stödja medlemmarnas arbete inom området. Föreningen, som startade sin verksamhet , är således en paraplyorganisation som skall ta tillvara kraften och engagemanget inom de sociala frivilligorganisa- tionerna samt vara en arena för samverkan, utveckling och gemensam diskussion mellan alla som är engagerade i frivilligt socialt arbete. Föreningens uppgifter är enligt stadgarna att genom forskning och praktisk lokal försöksverksamhet utveckla metoderna för frivilligt socialt arbete, att utveckla kunskapen om och förståelsen för det frivilliga sociala arbetet, att genom utbildning och kunskapsstöd främja ett gott 244 Ideella organisationer m.m. ledarskap inom det frivilliga sociala arbetet samt att främja erfarenhets- utbyte mellan medlemmarna och mellan dem och centrala och lokala myndigheter respektive internationella organisationer. Fullvärdig medlem kan den ideella förening, kyrkliga organisation eller stiftelse bli, som bedriver frivilligt socialt arbete samt ansluter sig till föreningens ändamål. Bland föreningens 20 medlemmar återfinns bl.a. , , , , , , församlingsnämnd, Svenska Röda Korset och mot brott Våga . Staten finansierade verksamheten . får organisa- tionen söka projektmedel. Man får även ett visst organisationsbidrag från . Victim Support brottsofferstöd i och Victim Support startade i . Det finns nu cirka 400 Victim Support schemes, dvs. De fungerar självstän- digt men ingår i och betalar en medlemsavgift till den nationella organisationen. De får utbildning, material och annan hjälp därifrån. De lokala jourerna sköter själva sin rekrytering och organisationen som helhet består av cirka 14 000 personer varav de allra flesta är frivilliga. 500600 är anställda och avlönas av , Home Office, som ansvarar för brottsofferfrågor. Home Office ger ett statligt bidrag till den nationella organisationen som i sin tur fördelar bidraget mellan de lokala enheterna. Dessa får i vissa fall även kommunala bidrag. Polisen lämnar uppgifter om brottet och brottsoffret till Victim Support vid de flesta typer av brott om inte offret motsätter sig det. Våldtäkt och incest m.m. är undantagna. Det finns en överenskommelse om att polisen skall informera offret om Victim Support. Offret kontaktas sedan av Victim Support genom besök, telefonsamtal eller brev beroende på brottet och vilka resurser som finns. Den nationella organisationen ställer krav på de lokala jourerna, framför allt vad gäller utbildningen av de frivilliga. Det behövs en viss kontroll för att organisationen, som är ekonomiskt beroende av Home Office, skall framstå som trovärdig. Som framgår av redogörelsen ovan är brottsofferjoursrörelsen mer utvecklad i och och har betydligt högre statligt stöd än här. Detta beror troligen på att den har funnits längre i men kanske framför allt på att de ideella organisationerna av tradition har en mycket stor betydelse när det gäller socialt arbete. Vidare har man i inte samma brottsofferstöd genom lagstiftning som här. Bl.a. kan nämnas att det inte finns någon motsvarighet till målsägandebiträde och att möjligheten att få skadestånd inom ramen för brottmålsprocessen är begränsad. Behovet av frivilligorganisationer som hjälper brottsoffer framstår därför som större i och än här. 8.6Utredningens överväganden och förslag De ideella organisationerna utgör ett viktigt komplement till samhäl- lets stöd åt brottsoffer. Det tillskott om som brottsofferfonden kommer att få genom höjningen av brottsofferav- giften bör tillföras de ideella organisationer som arbetar med brottsofferinriktad verksamhet för t.ex. anställning av brottsofferas- sistenter. Samarbete mellan olika organisationer bör premieras. De ideella organisationerna har en viktig funktion när det gäller att komplettera samhällets stöd till brottsoffren. Detta har uttalats av justitieutskottet, främst beträffande brottsoffer- och kvinnojou- rerna. I betänkandet om våldsbrott och kvinnojourer (bet. 1989/90:JuU5 s. 28) angavs att jourernas verksamhet i många avseenden måste ses som rent brottsförebyggande. Utskottet underströk också att jourerna även i övrigt utförde ett värdefullt socialt och stödjande arbete som förtjänar samhällets stöd. Utskottet har vidare i betänkandet angående anslaget till rättsväsendet för (bet. 1996/97:JuU1 s. 80 ff.) uttalat att ett brottsoffers behov av bl.a. personligt stöd inte alltid kan tillgodo- ses genom åtgärder från polisen, åklagarna och domstolarna och att de frivilliga insatserna behövs kanske mer . Vidare anges att kvinno- och brottsofferjourerna har en viktig funktion och utgör, när det handlar om stödet till enskilda personer ett värdefullt komplement till samhällets sociala nätverk. Det uttalas också att brottsoffer- och kvinnojourerna utför ett värdefullt arbete som förtjänar stöd i olika former och att utskottet utgår från att jourerna även fortsättningsvis erhåller bidrag ur brottsofferfonden. Utskottet har gjort liknande uttalanden i betänkandet angående anslaget till rättsväsendet för (bet. 1997/98:JuU1 s.78). Utredningen, som helt delar utskottets uppfattning, har i avsnittet om brottsofferfonden föreslagit att fonden skall tillföras ytterligare medel och att dessa medel skall tillföras de ideella organisationerna. Fondens resurser skall enligt vad utredningen föreslagit ökas genom att brotts- offeravgiften höjs från till och bidrag ur fonden skall i fortsättningen kunna lämnas till löpande verksamhet utan krav på att det föreligger särskilda skäl. Genom en sådan höjning kommer ytterligare att tillföras de ideella organisationerna. 246 Ideella organisationer m.m. Utredningen tar härefter upp frågan hur det föreslagna tillskottet till de ideella organisationerna skall användas. Fler anställda brottsofferassistenter? Det framgår av de lämnade redogörelserna för de ideella organisatio- nerna att man har svårt att hålla jourerna bemannade så att den som vänder sig dit kan få direkt personlig kontakt. Det framstår således som angeläget att tillgängligheten ökar. Kvinnojourerna synes generellt ha en bättre tillgänglighet än brottsofferjourerna genom att det finns betydligt fler anställda hos kvinnojourerna, 75 heltidsanställda att jämföras med 25 hos brottsofferjourerna. Både brottsofferjourer och kvinnojourer har emellertid behov av ytterligare anställda brottsoffer- assistenter. har framfört till utredningen att det för att en brottsofferjour skall fungera på ett kvalitativt acceptabelt sätt är nödvändigt att det finns en samordningsfunktion, dvs. en anställd brottsofferassistent. Brotts- offerassistenten har ett praktiskt ansvar för den löpande verksamheten och anställningen innebär ökad tillgänglighet för brottsoffren. är det oftast en telefonsvarare som möter brottsoffren när de ringer.