sou · GMB311 · 1999-01-01 00:00:00 — Grupp 3 Fristående utbildningar med statlig tillsyn, statsbidrag och som berättigar till studiestöd Bland fristående utbildningar finns utbildningar av mycket skiftande karaktär. Utgångspunkten för ovanstående förslag har varit att finna ett system inom vilket alla dessa heterogena utbildningar kan hanteras så rättvist som möjligt. För att kunna göra en rättvis bedömning av om utbildningarna skall kunna ställas under statlig tillsyn behövs en regle- ring av de krav som utbildningarna skall uppfylla. En del av dessa krav är mätbara, t.ex. omfattningen av undervisningen, medan andra inte kan mätas lika lätt, t.ex. om den fristående utbildningen kan bedömas ha en ur regional synpunkt lämplig lokalisering. En reglering av kraven är också nödvändig för att handläggningen av ansökningar och beslutsfat- tandet skall kunna hanteras med rimlig administration. Indelningen i grupper innebär inte i sig en kvalitetsbedömning av ut- bildningarna. Ett uppfyllande av kriterierna är en förutsättning för godtagbar kvalitet på utbildningarna oavsett gr upp. Huvudmannens egen utvärdering av utbildningarna skall också vara en viktig del i kvalitets- säkringen. Det finns dels kriterier som är gemensamma för alla tre grupperna, dels gemensamma kriterier för grupperna 2 och 3 samt särskilda kriterier för grupp 2 och grupp 3. Grupp 1 Fristående utbildningar med statlig tillsyn –ha enskild fysisk eller juridisk person som huvudman för utbildningen –ha en identifierbar ansvarig person för ledning av utbildningen –ha fastställda inträdesvillkor och urvalsgrunder som är relevanta i förhållande till utbildningens nivå och inriktning –ha kompetenta lärare –utfärda intyg/betyg/examensbevis som beskriver utbildningens mål och innehåll –ha en omfattning om minst lärar/handledarledd undervisning under högst tre år –ha tillgång till ändamålsenliga lokaler och adekvat utrustning –ha skäliga elevavgifter. –följa övergripande mål för utbildning inom det offentliga utbildnings- väsendet såsom att värna om demokratin, verka för jämställdhet och elevinflytande –ha en plan som beskriver utbildningens mål och innehåll samt hur målen skall förverkligas. –enligt 1 kap. 3 § skollagen (1985:1100) kan det vid sidan av de skolformer som anordnas av det allmänna finnas fristående skolor som anordnas av enskilda fysiska eller juridiska personer. Bestäm- melser om fristående skolor förutsätter för sin tillämpning att den som driver verksamheten kan ta ansvar för denna inför det allmänna och inför den som anlitar skolan. För verksamheten måste det alltså finnas en ansvarig huvudman som har rättskapacitet, dvs. som enligt rättsordningen kan ha rättigheter och skyldigheter –utbildningen skall ha identifierbar ansvarig person för ledningen av utbildningen. Denna person skall utöva det pedagogiska och admi- nistrativa ledarskapet –utbildningen skall ha fastställda inträdesvillkor. Om utbildningen är av eftergymnasial karaktär är det rimligt att inträdesvillkor är ge- nomgången gymnasieutbildning eller motsvarande –kompetenta lärare har goda yrkeskunskaper, pedagogisk förmåga, social kompetens, kunskap om samhällets mål för undervisning i fri- villiga skolformer samt förmåga att utvärdera och kritiskt granska sin undervisning och skolans verksamhet –intyg/betyg/examensbevis skall innehålla uppgifter om utbildningens längd , mål och innehåll samt omdöme om utförda prestationer. Vida- re skall av examensbeviset framgå att utbildningen är erkänd av det allmänna genom beslut av statlig myndighet, som namnges –elevavgifter som tas ut skall vara skäliga med hänsyn till de kostna- der som skolan har. gör en bedömning av om elevavgiften kan anses som skälig med hänsyn till om kostnaderna för utbildning- en är rimliga –omfattningen av lärar/handledarledd undervisning är den tid som eleverna skall garanteras tillgång till undervisning av lärare/ hand- ledare. Lärares/handledares direkta närvaro kan vara beroende av ämnets art och innehåll. Utbildningens form kan variera från en direkt skolförlagd utbildning till distansutbildning. För att garantera elever- nas rätt till lärar/handledarledd undervisning ställs större krav på do- kumentation, planering och redovisning av utbildningens mål, inne- håll och nivå vid ansökan ju mindre skolförlagd utbildningen är. Om- fattningen avser den tid som planeras för utbildningen i sin helhet och är inte elevens individuella tid –en omfattning om minst lärar/handledarledd undervisning under högst innebär, jämfört med tidigare, att kortare utbild- ningar, som t.ex. bedrivs som deltidsutbildningar vid sidan av ordina- rie yrkesverksamhet, kan ställas under statlig tillsyn. Utbildningarna skall dock bedrivas med kontinuitet som angetts i sam- band med beslutet om statlig tillsyn. Grupp 2 Fristående utbildningar med statlig tillsyn och som be- rättigar till studiestöd Gemensamma kriterier för grupperna 2 och 3 –ha enskild fysisk eller juridisk person som huvudman för utbildningen –ha en styrelse/ledningsgrupp –ha en identifierbar ansvarig person för ledningen av utbildningen –ha fastställda inträdesvillkor och urvalsgrunder –ha kompetenta lärare –ha en av styrelsen/ledningsgruppen fastställd plan för kompetensut- veckling, uppföljning och utvärdering –utfärda intyg/betyg/examensbevis som beskriver utbildningens mål och innehåll –ha tillgång till ändamålsenliga lokaler och adekvat utrustning –ha skäliga elevavgifter Speciellt för grupp 2 –ha en omfattning om minst lärar/handledarledd undervisning under minst en termin. –följa övergripande mål för utbildning inom det offentliga utbildnings- väsendet såsom att värna om demokratin, verka för jämställdhet och elevinflytande –ha en plan som beskriver utbildningens mål och innehåll samt hur målen skall förverkligas –ha en given utbildningsnivå. Huvudmannen skall regelbundet utvärdera de erkända utbildningarna. –enligt 1 kap. 3 § skollagen (1985:1100) kan det vid sidan av de skolformer som anordnas av det allmänna finnas fristående skolor som anordnas av enskilda fysiska eller juridiska personer. melser om fristående skolor förutsätter för sin tillämpning att den som driver verksamheten kan ta ansvar för denna inför det allmänna och inför den som anlitar skolan. För verksamheten måste det alltså finnas en ansvarig huvudman som har rättskapacitet, dvs. som enligt rättsordningen kan ha rättigheter och skyldigheter –för utbildningen skall det finnas en styrelse/ledningsgrupp som har det övergripande ansvaret –utbildningen skall ha identifierbar ansvarig person för ledningen av utbildningen. Denna person skall utöva det pedagogiska och admi- nistrativa ledarskapet –utbildningen skall ha fastställda inträdesvillkor. Om utbildningen är av eftergymnasial karaktär är det rimligt att inträdesvillkor är ge- nomgången gymnasieutbildning –kompetenta lärare har goda yrkeskunskaper, pedagogisk förmåga, social kompetens, kunskap om samhällets mål för undervisning i fri- villiga skolformer samt förmåga att utvärdera och kritiskt granska sin undervisning och skolans verksamhet –en av styrelsen/ledningsgruppen fastställd plan för kompetensutveck- ling, uppföljning och utvärdering är en viktig del i säkerställandet av utbildningens kvalitet –intyg/betyg/examensbevis skall innehålla uppgifter om utbildningens längd , mål och innehåll samt omdöme om utförda prestationer. Vida- re skall av examensbeviset framgå att utbildningen är erkänd av det allmänna genom beslut av statlig myndighet, som namnges –elevavgifter som tas ut skall vara skäliga med hänsyn till de kostna- der som skolan har. gör en bedömning av om elevavgiften kan anses som skälig med hänsyn till om kostnaderna för utbildning- en är rimliga –omfattningen av lärar/handledarledd undervisning är den tid som eleverna skall garanteras tillgång till undervisning av lärare/hand- ledare. Lärares/handledares direkta närvaro kan vara beroende av ämnets art och innehåll. Utbildningens form kan variera från en direkt skolförlagd utbildning till distansutbildning. För att garantera elever- nas rätt till lärar/handledarledd undervisning ställs större krav på do- kumentation, planering och redovisning av utbildningens mål, inne- håll och nivå vid ansökan ju mindre skolförlagd utbildningen är. Om- fattningen avser den tid som planeras för utbildningen i sin helhet och är inte elevens individuella tid –en omfattning om minst lärar/handledarledd under- visning motsvarar nuvarande krav på att ställas under statlig tillsyn, 16 veckors effektiv undervisning under minst under minst en termin –kursplaner godkänns av –given utbildningsnivå innebär att huvudmannen har definierat och beskrivit om utbildningen är på gymnasial nivå eller eftergymnasial nivå. Ytterligare kriterier för grupp 2 För grupp 2 skall gälla att utbildningen skall vara värdefull ur nationell synpunkt och uppfylla det särskilda kriteriet för grupp 2 och de för grupperrna 2–3 gemensamma kriterierna. Värdefull ur nationell synpunkt En utbildning kan anses somvärdeful l ur nationell synpunkt om den –ökar tillgången på värdefull yrkesskicklighet inom ett yrke, som det finns ett nationellt behov av men som det inte finns tillräcklig utbild- ning för –är föremål för ett stort sökandeintresse –kan påvisa att den leder till arbete, utvecklar erforderlig kompetens i befintligt arbete eller förbereder för högskolestudier eller andra typer av eftergymnasiala studier –har etablerade kontakter med det omgivande samhället –har en ur samhällssynpunkt lämplig regional lokalisering –eftersträvar en jämn könsfördelning. För att anses som värdefull bör flertalet av dessa förutsättningar vara uppfyllda. Grupp 3 Fristående utbildningar med statlig tillsyn, statsbidrag och som berättigar till studiestöd Gemensamma kriterier för grupperna 2 och 3 –ha enskild fysisk eller juridisk person som huvudman för utbildningen –ha en styrelse/ledningsgrupp –ha en identifierbar ansvarig person för ledningen av utbildningen –ha fastställda inträdesvillkor och urvalsgrunder –ha kompetenta lärare –ha en av styrelsen/ledningsgruppen fastställd plan för kompetensut- veckling, uppföljning och utvärdering –utfärda intyg/betyg/examensbevis som beskriver utbildningens inne- håll –ha tillgång till ändamålsenliga lokaler och adekvat utrustning –ha skäliga elevavgifter Speciellt för grupp 3 –ha en omfattning om minst lärar/handledarledd undervisning per läsår. Utbildningen skall omfatta minst ett läsår . –följa övergripande mål för utbildning inom det offentliga utbildnings- väsendet såsom att värna om demokratin, verka för jämställdhet och elevinflytande –ha en plan som beskriver utbildningens mål och innehåll samt hur målen skall förverkligas –ha en given utbildningsnivå. Huvudmannen skall regelbundet utvärdera de erkända utbildningarna. –enligt 1 kap. 3 § skollagen (1985:1100) kan det vid sidan av de skolformer som anordnas av det allmänna finnas fristående skolor som anordnas av enskilda fysiska eller juridiska personer. Bestäm- melser om fristående skolor förutsätter för sin tillämpning att den som driver verksamheten kan ta ansvar för denna inför det allmänna och inför den som anlitar skolan. För verksamheten måste det alltså finnas en ansvarig huvudman som har rättskapacitet, dvs. som enligt rättsordningen kan ha rättigheter och skyldigheter –för utbildningen skall det finnas en styrelse/ledningsgrupp som har det övergripande ansvaret –utbildningen skall ha identifierbar ansvarig person för ledningen av utbildningen. Denna person skall utöva det pedagogiska och admi- nistrativa ledarskapet –utbildningen skall ha fastställda inträdesvillkor. Om utbildningen är av eftergymnasial karaktär är det rimligt att inträdesvillkor är ge- nomgången gymnasieutbildning –kompetenta lärare har goda yrkeskunskaper, pedagogisk förmåga, social kompetens, kunskap om samhällets mål för undervisning i fri- villiga skolformer samt förmåga att utvärdera och kritiskt granska sin undervisning och skolans verksamhet –en av styrelsen/ledningsgruppen fastställd plan för kompetensutveck- ling, uppföljning och utvärdering är en viktig del i säkerställandet av utbildningens kvalitet –intyg/betyg/examensbevis skall innehålla uppgifter om utbildningens längd, mål och innehåll samt omdöme om utförda prestationer. Vida- re skall av examensbeviset framgå att utbildningen är erkänd av det allmänna genom beslut av statlig myndighet, som namnges –elevavgifter som tas ut skall vara skäliga med hänsyn till de kostna- der som skolan har. gör en bedömning av om elevavgiften kan anses som skälig med hänsyn till om kostnaderna för utbildning- en är rimliga –omfattningen av lärar/handledarledd undervisning är den tid som eleverna skall garanteras tillgång till undervisning av lära- re/handledare. Lärares/handledares direkta närvaro kan vara beroen- de av ämnets art och innehåll. Utbildningens form kan variera från en direkt skolförlagd utbildning till distansutbildning. För att garantera elevernas rätt till lärar/handledarledd undervisning ställs större krav på dokumentation, planering och redovisning av utbildningens mål, innehåll och nivå vid ansökan ju mindre skolförlagd utbildningen är. Omfattningen avser den tid som planeras för utbildningen i sin helhet och är inte elevens individuella tid –en omfattning om minst lärar/handledarledd undervisning per läsår under minst ett läsår kan jämföras med riktvärdena för ut- bildningens omfattning för gymnasieskolans program med en icke reglerad fördelning . För att komma ifråga för statsbidrag bör kraven vara hårdare än för statlig tillsyn och rätt för eleverna att få studiestöd –kursplaner godkänns av –given utbildningsnivå innebär att huvudmannen har definierat och beskrivit om utbildningen är på gymnasial nivå eller eftergymnasial nivå. Ytterligare kriterier för grupp 3 För grupp 3 skall gälla att utbildningen skall vara särskilt värdefull ur nationell synpunkt och uppfylla det särskilda kriteriet för grupp 3 och de för grupperna 2–3 gemensamma kriterierna. Särskilt värdefull ur nationell synpunkt En utbildning kan anses som särskilt värdefull ur nationell synpunkt om den förutom att vara värdefull ur nationell synpunkt har en tydlig särprägel och är unik. Värdefull är utbildningen om den –ökar tillgången på värdefull yrkesskicklighet inom ett yrke, som det finns ett nationellt behov av men som det inte finns tillräcklig utbild- ning för –är föremål för ett stort sökandeintresse –kan påvisa att den leder till arbete, utvecklar erforderlig kompetens i befintligt arbete eller förbereder för högskolestudier eller andra typer av eftergymnasiala studier –har etablerade kontakter med det omgivande samhället –har en ur samhällssynpunkt lämplig regional lokalisering –eftersträvar en jämn könsfördelning. En utbildning har tydlig särprägel och är unik om den –ger en särskilt kvalificerad kompetens inom ett yrkesområde –finns inom smala yrkesområden eller leder fram till udda yrken –bidrar till att bevara traditionell yrkeskunskap som annars skulle gå förlorad –bidrar till att bevara för vårt kulturarv viktig kunskap –bidrar till att utveckla ny kunskap inom ett framtidsområde. Vad som kan anses vara unikt kan förändras till följd av att samhället ständigt förändras. För att en utbildning skall anses som särskilt värdefull bör flertalet av dessa förutsättningar vara uppfyllda. GRUPPERNA 1–3 För samtliga utbildningar som ställts under statlig tillsyn gäller följa nde: ansvarar för att tillsyn sker. Vid förändring av huvudmannaskapet skall detta anmälas till i förväg. Huvudmannen skall på uppmaning delta i regelbunden uppföljning och utvärdering. GRUPPERNA 2–3 Statsbidrag och studiestöd skall knytas till den utbildning för vilken fattat beslut om statlig tillsyn och avse ett bestämt antal elever på utbildningen. Antalet elever uttrycks i ett antal årselevplatser. Utbildningen får inte utökas utan särskilt tillstånd. 7Analys av kompletterande skolor mot föreslagna tre grupperingar I detta kapitel görs en genomgång av de kompletterande skolorna mot de i kapitel 6 föreslagna kriterierna. Genomgången bygger på regeringens beslut om statlig tillsyn samt de yttranden som gjort som en följd av att myndigheten handlägger ansökningar och godkänner kurs- planer. Vidare underlag utgörs av tillsynsbeslut och skolor- nas egna uppgifter med anledning av utredningens enkät och direkta kontakter med skolorna. Det har dock inte varit möjligt att göra en analys av konsekvenserna för varje skola med utgångspunkt i de föreslagna kriterierna med hänsyn till den tid som utredningen haft till sitt förfogande. Det är därför viktigt att det görs en förnyad prövning av alla beslut om statlig tillsyn av kompletterande skolor vid ett och samma tillfälle i samband med att en ny förordning träder i kraft. sträcker sig de tidsbegrän- sade beslut som regeringen fattat om statlig tillsyn längst t.o.m. . 7.1Gemensamma kriterier för alla tre grupperna Kravet att det skall finnas en identifierbar ansvarig person för led- ningen av utbildningen uppfylls i stor utsträckning men det finns skolor vid vilka eleverna inte vet vem som har den pedagogiska ledningen av verksamheten. Kriteriet att ha fastställda inträdesvillkor och urvalsgrunder som är relevanta i förhållande till utbildningens nivå och inriktning behöver ett flertal skolor se över, med hänsyn till att det är viktigt att klart definiera på vilken nivå i utbildningssystemet en utbildning finns. Det är endast utbildningsanordnarna själva som kan och måste göra denna avgränsning. Vid de kompletterande skolorna saknar lärarna När det gäller kravet på visst antal klocktimmar lärar/- dagens krav inte göras fullt ut eftersom definitionerna är följande: för att få stå under statlig tillsyn krävs det att utbildningen omfattar minst en termins (16 veckors) effektiv undervisning och för att dessutom få statsbidrag krävs att undervisningen omfattar minst ett läsårs (32 veckors) heltidsstudier. Enligt propositionen Valfrihet i skolan innebär heltidsstudier . Det är inte klart uttalat om timmar skall tolkas som klocktimmar eller som lektionstimmar . Eftersom timmar enligt övriga skolförordningar betyder klock- timmar måste detta också gälla fristående utbildningar. Att göra en tillförlitlig analys av vilka av de nuvarande utbildningarna som uppfyller kraven på omfattning är dock svårt, då tillgänglig dokumentation, regeringsbeslut, yttranden och tillsynsbeslut ofta inte ger besked om undervisningstiden uttrycks i klocktimmar eller lektionstim- mar. När det gäller kriteriekraven för innehåll i utbildning finns det inte underlag för att göra en analys skola för skola. Det som i största ut- sträckning saknas är en plan för utbildningen som beskriver utbild- ningens mål och innehåll samt hur målen skall förverkligas . 7.2Gemensamma kriterier för grupperna 2–3 saknas ofta en av styrelsen och ledningsgruppen fastställd plan för kompetensutveckling, uppföljning och utvärdering . Detta innebär att så gott som alla kompletterande skolor nu inte uppfyller kriterierna för att bli ställda under statlig tillsyn. Detta kriteriekrav är dock av den arten att det snabbt kan komma att uppfyllas. Utbildningens nivå måste i större utsträckning än vad som görs definieras och beskrivas. Utvärderingen av utbildningarna inom de kompletterande skolorna är bristfällig. Övriga kriterier får dock skolorna i huvudsak anses uppfylla. 7.3Ytterligare kriterier för grupperna 2–3 Många av de kompletterande skolor som har statligt stöd har haft detta . En förnyad prövning av gällande beslut i samband med att nya regler införs ger besked om dessa skolor även i fortsättning- en kommer att uppfylla kraven för studiestöd och statsbidrag. 7.4Utbildningar som inte uppfyller krav för grupp 1 Av de skolor som 1997 ställts under statlig t illsyn utan rätt till studiestöd är det endast ett fåtal skolor med ett mindre antal utbildningar som inte klarar kravet undervisning under högst . En skola har dock 64 utbildningar med statlig tillsyn, varav 37 uppfyller kraven enligt förordningen (1996:1206) om fristående skolor och 27 gör det inte. Av dessa 27 fyller ett tiotal inte kravet enligt ovan. Många utbildningar som ställdes under statlig tillsyn utan rätt till studiestöd uppfyller de nu gällande kraven enligt förordningen om fristå- ende skolor. 8.1Vad menas med en kompetent lärare? För skolor vars utbildningar kompletterar det offentliga skolväsendet finns inte någon bestämmelse om vilka krav på utbildning som kan ställas på lärare vid dessa skolor. I propositionen 1992:230, Valfrihet i skolan, sägs dock att skolans utbildning skall vara av god kvalitet och att detta bl.a. innebär att undervisningen skall ges av kompetenta lärare. Kommunerna och landstingen är enligt 2 kap. 3 § skollagen skyldiga att för undervisningen använda lärare som har en utbildning avsedd för den undervisning de i huvudsak skall bedriva. Undantag får bara göras om personer med en sådan utbildning inte finns att tillgå eller det finns något annat särskilt skäl med hänsyn till eleverna. Enligt 2 kap. 4 § skollagen är kravet för att utan tidsbegränsning få anställas som lärare i det offentliga skolväsendet att den sökande anting- en har genomgått svensk lärarutbildning med huvudsaklig inriktning mot den undervisning som anställningen avser eller därmed jämställd lärarut- bildning i ett annat nordiskt land eller ett annat land som tillhör Europe- iska frihandelssammanslutningen eller Europeiska unionen, eller har genomgått annan högskoleutbildning som förklarat i huvudsak motsvara ifrågavarande lärarutbildning. Om ingen av de sökande motsvarar dessa krav, kan kommunen anställa en sökande om denne anses ha motsvarande kompetens för den undervisning som an- ställningen avser och det dessutom finns skäl att anta att sökanden är lämpad för att sköta undervisningen i fråga. Det finns i lagen eller förordningen inte något krav på att lärare vid de kompletterande skolorna skall ha genomgått lärarutbildning men enligt ovan nämnda proposition skall undervisningen genomföras av kompetenta lärare. En utgångspunkt för diskussionen om vad som skall krävas av en kompetent lärare vid en kompletterande utbildning bör vara en jämförelse med vad som gäller för lärare i offentlig skolver ksamhet. besvarar i sitt betänkande (SOU 1991:56) frågan Vad är kompetens? på följande sätt: Kompetens har blivit ett vanligt ord vars innebörd förändrats något. användes det ofta i betydelsen formell behörighet. Innebörden är då närmast tillräckliga kunskaper för en viss befattning. Vidare sägs i kompetensutredningen :Ordet kompetent hänför sig nu mer till förmågan att klara de olika krav som ställs i en viss situation i en viss verksamhet. I dagligt tal syftar det på mer än formell behörighet och innefattar många olika kvaliteter. Enligt SOU 1994:101, Höj Ribban! Lärarkompetens för yrkesutbild- ning, s. 25, är en lärares speciella kompetens förmågan att få eleverna att lära. En lärare måste kunna motivera eleverna att söka kunskap för att nå bestämda mål. Läraren måste också kunna organisera undervis- ningen och utvärdera uppnådda resultat. I betänkandet sägs att lärarkompetens kan bestå av följande delar: –Kunskaper om samhällets mål för undervisning i gymnasieskola och vuxenundervisning –Kunskaper i pedagogik, psykologi och specialpedagogik relaterade till skolans verksamhet och mål samt till lärarens uppgifter –Ämnesteoretiska kunskaper och kunskaper i gymnasieskolans kärn- ämnen –Kunskaper och färdigheter att didaktiskt tillämpa ämnets teori och praktik i undervisningen –Förmåga att utvärdera och kritiskt granska verksamheten –Social kompetens och god självkännedom –Etiskt förhållningssätt och förmåga att belysa miljöfrågor, internatio- nella och interkulturella frågor –Förmåga att delta i skolans förändringsarbete. Enligt översyn av estetiska fristående skolor (Rapport 1994) utgör lärarnas kompetens en grundpelare eftersom skickliga pedagoger är en förutsättning för att utbildningens mål skall nås. Lärarna vid de kompletterande skolorna arbetar ofta del- eller halvtid.