sou · GMB331 · 1999-01-01 00:00:00 — Det gäller även samverkans- former. En nationell samordning av statistik för socialtjänst, BUP m.fl. verksamheter, skapar möjlighet till förbättrad överblick och kommuni- kation (se kap. 7). Vi anser att en epidemiologisk bevakning av barns och ungdomars psykiska hälsa skulle ge viktiga bidrag till kunskapsut- vecklingen. Behandlingsforskningen är eftersatt och här finns stora ut- vecklingsbehov. Flickors och pojkars problematik skiljer sig åt, vilket måste ägnas ökad uppmärksamhet i forskning och utveckling. Vi föreslår att den forskningspolitiska kommittén ges i uppdrag att särskilt utreda behovet och samhällsnyttan av forskning rörande barns och ungdomars utveckling och psykiska hälsa, inklusive forskning kring förebyggande och behandlande insatser. 0SYKOLOGISKA TEST som är väl utprövade och tillförlitliga och som används på ett professionellt sätt är viktiga instrument i psykolo- giska utredningar. De bidrar till kvalitet och kostnadseffektivitet i de verksamheter som möter barn och ungdomar med psykiska problem. Finansiering av testutveckling är emellertid ett allvarligt bekymmer. Enligt vår bedömning är detta en metodutvecklingsfråga som behöver lösas på en övergripande nivå. Vi föreslår därför att regeringen initierar en fond för detta ändamål, att förvaltas av med stöd av en nämnd som ansvarar för vetenskaplig och praktisk värdering av in- komna ansökningar. Flertalet av de förslag som betingar beräkningsbara kostnader är inrik- tade på prevention. De egentliga kostnaderna är därmed svåra att upp- skatta. Vår bedömning är att flera förslag i själva verket kan innebära besparingar, även på kort sikt. Vi har likväl uppskattat de direkta årliga kostnaderna för följande förslag: -skolans elevvård (, nuvarande resursbrister ej beak- tade!) -barnomsorg för barn till arbetslösa () -epidemiologisk bevakning av psykisk hälsa () -behandlingsråd för ungdomar placerade i HVB (11,) -BVC-stöd till flyktingbarn (1,) -stimulansmedel för utveckling av flexibel åldersgräns BUP-vuxen- psykiatri () -utvecklingsfond för psykologiska test (6-7,, varav 2-2,rör barn och ungdomar). Vi för också resonemang kring kostnaderna för förebyggande insatser för utsatta barn (11.3) och för uppb yggnad av regionala kunskapscentra (11.7). Kommuner och landsting förmår inte leva upp till sina lagstadgade skyldigheter gentemot barn och ungdomar med psykiska problem. Vi har inte underlag för att bedöma vilka ekonomiska sats- ningar som skulle krävas för att efterleva lagstiftarens intentioner. Vår bedömning är att det krävs resurstillskott. Barns och ungdomars ut- veckling, hälsa och välbefinnande måste ges högsta prioritet. Lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100) DELS att 1 kap. 2 § skall ha följande lydelse, DELS att det i lagen skall införas tre nya paragrafer, 2 kap. 3 a §, 2 a kap. 8 a § och 5 kap. 2 a §, av följande lydelse. Alla barn och ungdomar skall, oberoende av kön, geografiskt hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden, ha lika tillgång till ut- bildning i det offentliga skolväsendet för barn och ungdom. Utbild- ningen skall inom varje skolform vara likvärdig, varhelst den anordnas i landet. Utbildningen skall ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. I utbildningen skall hänsyn tas till elever med särskilda behov. Verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar. Var och en som verkar inom skolan skall främja aktning för varje människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö. Särskilt skall den som verkar inom skolan 1.främja jämställdhet mellan könen samt 2.aktivt motverka alla former av kränkande behandling såsom mobbning och rasistiska beteenden. DIGHET I VISSA FALL ATT TILL SOCIAL N¤MNDEN GENAST ANM¤LA K¤NNE DOM OM N¥GOT SOM KAN INNEB¤RA ATT SOCIALN¤MNDEN BEH¶VER IN GRIPA TILL EN UNDER¥RIGS SKYDD &¶R DEN ELEVV¥RDANDE VERK SAMHETEN SKALL SKOLORNA ¤VEN HA TILLG¥NG TILL ANNAN PERSONAL MED L¤MPLIG UTBILDNING OCH ERFAREN HET ¤N S¥DAN SOM F¶RESKRIVS IKAP OCH gg SAMT KAPg %TT BARN SOM ENLIGT g ER H¥LLIT PLATS I F¶RSKOLA FRITIDSHEM ELLER INTEGRERAD SKOLBARNSOM SORG SKALL HA R¤TT ATT BEH¥LLA SIN PLATS ¤VEN OM N¥GON AV F¶R¤LD RARNA BLIR ARBETSL¶S 3¤RSKILT ST¶D SKALL GES TILL HAR SV¥RIGHETER I Denna lag träder i kraft . Förordning om ändring i grundskoleförordningen (1994:1194) Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § grundskoleförordningen (1994:1194) skall ha följande lydelse. I 4 kap. 1 § andra stycket skollagen (1985:1100) föreskrivs att särskilt stöd skall ges till elever som har svårigheter i skolarbetet. /M EN ELEV BED¶MS HA BEHOV AV S¤RSKILDA ST¶DINSATSER SKALL EN UTREDNING KUNNA F¶RETAS INOM SKOLANS ELEVV¥RDANDE VERKSAM HET 5TREDNINGEN SKALL UTFORMAS MED UTG¥NGSPUNKT I ELEVENS SV¥ RIGHETER I SAMR¥D MED ELEVEN OCH ELEVENS V¥RDNADSHAVARE SAMT EFTER BEHOV INNEFATTA PEDA GOGISK PSYKOLOGISK MEDICINSK OCH SOCIAL UTREDNING Beslut om särskilt stöd enligt detta kapitel fattas av rektorn, om inte något annat följer av 5 och 10 §§. Om en elev behöver särskilda stödåtgärder, skall ett åtgärdsprogram utarbetas av berörd skolpersonal. Vid utarbetandet av programmet bör skolpersonalen samråda med eleven och elevens vårdnadshavare. Denna förordning träder i kraft . Förordning om ändring i gymnasieförordningen (1992:394) Härigenom föreskrivs i fråga om gymnasieförordningen (1992:394) DELS att nuvarande 8 kap. 1 § skall betecknas 8 kap. 1 a §, DELS att det i förordningen skall införas en ny bestämmelse, 8 kap. 1 §, av följande lydelse. ) KAP A g SKOLLAGEN F¶RESKRIVS ATT S¤RSKILT ST¶D SKALL GES TILL ELEVER SOM HAR SV¥RIGHETER I SKOLARBETET /M EN ELEV BED¶MS HA BEHOV AV S¤RSKILDA ST¶DINSATSER SKALL EN UTREDNING KUNNA F¶RETAS INOM SKO 5T REDNINGEN SKALL UTFORMAS MED UT G¥NGSPUNKT I ELEVENS SV¥RIGHETER I SAMR¥D MED ELEVEN SAMT EFTER BEHOV INNEFATTA PEDAGOGISK PSY KOLOGISK MEDICINSK OCH SOCIAL UT REDNING ) FR¥GA OM EN ELEV SOM INTE HAR FYLLT ¥R OCH INTE HELLER ING¥TT ¤KTENSKAP SKALL SAMR¥D ¤VEN SKE MED ELEVENS V¥RDNADSHAVARE /M EN ELEV BEH¶VER S¤RSKILDA ST¶D¥TG¤RDER SKALL DEN INDIVIDUELLA STUDIEPLANEN KOMPLETTERAS MED ETT ¥TG¤RDSPROGRAM SOM UTARBETATS AV BER¶RD SKOLPERSONAL 6ID UTARBETANDET AV PROGRAMMET B¶R SKOLPERSONALEN SAMR¥DA MED ELEVEN ) FR¥GA OM EN ELEV SOM INTE HAR FYLLT ¥R OCH INTE HELLER ING¥TT ¤KTENSKAP B¶R SAMR¥D ¤VEN SKE MED ELEVENS V¥RDNADSHAVARE Denna förordning träder i kraft . Lag om ändring i socialtjänstlagen (1980:620) Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (1980:620) DELS att 11 § skall ha följande lydelse, DELS att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 22 a och 22 b §§, av följande lydelse. skall arbeta för att förebygga och motverka missbruk av alkohol och andra beroendeframkallande medel. Insatser för barn och ungdom bör därvid ägnas särskild uppmärksamhet. skall genom information till myndigheter, grupper och enskilda och genom uppsökande verksamhet sprida kunskap om skadeverkningar av missbruk och om de hjälpmöjligheter som finns. skall aktivt sörja för att den enskilde missbrukaren får den hjälp och vård som han behöver för att komma ifrån missbruket. Nämnden skall i samförstånd med den enskilde planera hjälpen och vården och noga bevaka att planen fullföljs. .¤R EN MISSBRUKARE HAR ETT UNDER¥RIGT BARN SKALL S¤RSKILT BE AKTAS BARNETS BEHOV AV INFORMA ST¶D .¤R ETT BARN BEH¶VER V¥RDAS ELLER BO I ETT HEM F¶R V¥RD ELLER BO INDIVIDUELL PLAN UPP R¤TTAS F¶R DEN V¥RD SOM SOCIAL N¤MNDEN AVSER ATT ANORDNA ) PLA ¤VEN REDOVISAS ¥TG¤RDER OCH INSATSER SOM ANDRA HUVUDM¤N HAR ANSVAR F¶R 3OCIALN¤MNDEN KAN BESLUTA OM SAMR¥D F¶R PLANERING AV DEN UNGES V¥RD I HEM F¶R V¥RD ELLER BOENDE ) S¥DANT SAMR¥D BEHANDLINGSR¥D HAR SKYLDIGHET ATT DELTA Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) Härigenom föreskrivs att 2 a § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) skall ha följande lydelse. Hälso- och sjukvården skall bedrivas så att den uppfyller kraven på en god vård. Detta innebär att den skall särskilt 1.vara av god kvalitet och tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen, 2.vara lätt tillgänglig, 3.bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet, 4.främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjuk- vårdspersonalen. Vården och behandlingen skall så långt det är möjligt utformas och genomföras i samråd med patienten. Varje patient som vänder sig till hälso- och sjukvården skall, om det inte är uppenbart obehövligt, ges en medicinsk bedömning av sitt hälsotillstånd. Patienten skall ges upplysningar om detta tillstånd och om de behandlingsmetoder som står till buds. Om upplysningarna inte kan lämnas till patienten skall de i stället lämnas till en närstående till patienten. Upplysningar får dock inte lämnas till patienten eller någon närstående i den mån det finns hinder för detta i 7 kap. 3 § eller 6 § sekretesslagen (1980:100) eller i 8 § andra stycket eller 9 § första stycket lagen (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och .¤R EN PATIENT MED PSYKISK SJUKDOM PSYKISKT FUNKTIONSHINDER ALLVARLIG FYSISK SJUKDOM ELLER SKADA MISSBRUK AV ALKOHOL ELLER ANNAT BEROENDEFRAMKALLANDE ME DEL HAR ETT UNDER¥RIGT BARN SKALL S¤RSKILT BEAKTAS BARNETS BEHOV AV INFORMATION R¥D OCH ST¶D $ET SAMMA G¤LLER F¶R BARN VARS F¶R ¤LDER PL¶TSLIGT D¶R. DIGHET I VISSA FALL ATT TILL SOCIAL N¤MNDEN GENAST ANM¤LA K¤NNE DOM OM N¥GOT SOM KAN INNEB¤RA ATT SOCIALN¤MNDEN BEH¶VER IN GRIPA TILL EN UNDER¥RIGS SKYDD Denna lag träder i kraft . Lag om ändring i lagen (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1994:953) om åligganden för personal inom hälso- och sjukvården skall ha följande lydelse. Den som har ansvaret för vården skall se till att patienten får upp- lysningar om sitt hälsotillstånd och om de behandlingsmetoder som finns. Om upplysningar inte kan lämnas till patienten, skall de i stället lämnas till en närstående till patienten. Upplysningar skall dock inte lämnas till patienten eller någon närstående i den utsträckning det finns hinder för detta i 7 kap. 3 eller 6 § sekretesslagen (1980:100) eller i 8 § andra stycket eller 9 § denna lag. .¤R EN PATIENT MED PSYKISK SJUKDOM PSYKISKT FUNKTIONSHINDER ALLVARLIG FYSISK SJUKDOM ELLER SKADA MISSBRUK AV ALKOHOL ELLER ANNAT BEROENDEFRAMKALLANDE MEDEL HAR ETT UNDER¥RIGT BARN SKALL S¤RSKILT BEAKTAS BARNETS BEHOV AV INFORMATION R¥D OCH ST¶D $ET SAMMA G¤LLER F¶R BARN VARS F¶R¤LDER PL¶TSLIGT D¶R DIGHET I VISSA FALL ATT TILL SOCIAL N¤MNDEN GENAST ANM¤LA K¤NNE DOM OM N¥GOT SOM KAN INNEB¤RA ATT SOCIALN¤MNDEN BEH¶VER IN GRIPA TILL EN UNDER¥RIGS SKYDD Denna lag träder i kraft . Förordning om ändring i förordningen (1996:933) om verksamhetschef inom hälso- och sjukvården Härigenom föreskrivs att det i förordningen (1996:933) om verksamhetschef inom hälso- och sjukvården skall införas en ny paragraf, 4 §, av följande lydelse. 6ERKSAMHETSCHEFEN SKALL AN SVARA F¶R ATT BEH¶VLIG PSYKIATRISK V¥RD ENLIGT INDIVIDUELL PLAN GES DEN UNGE SOM INOM LANDSTINGS OMR¥DET PLACERATS I HEM F¶R V¥RD ELLER BOENDE MED ST¶D AV SOCIAL TJ¤NSTLAGEN ELLER LA GEN MED S¤RSKILDA BE ST¤MMELSER OM V¥RD AV UNGA 6ERKSAMHETSCHEFEN SKALL ¤VEN UTSE EN PATIENTANSVARIG BEHAND LARE Denna förordning träder i kraft . utredningsarbete rör barn och ungdomsgrup- per med psykiska problem av växlande art och svårighetsgrad. Barns och ungdomars viktigaste stöd under uppväxten är föräldrarna och familjen. Psykiska problem kan ha stor betydelse för livsmöjligheterna både nu och och samhällets stödinsatser för familj och barn kan vara av avgörande betydelse. Stödet kan ges i basverksamheter, som mödra- och barnhälsovården, skolan och barnomsorgen, eller i specialistfältet, som barn- och ungdomspsykiatriska mottagningar och kliniker, barn- och ungdomshabiliteringen och/eller individ- och familjeomsorg. På vilket sätt samhällets stöd skall utformas så att det på bästa sätt kommer barn, ungdomar och familjer till godo har fokuserats i utredningsarbetet. Vi har tagit del av utredningar, verksamhetsberättelser, rapporter och forskning på området samt i vissa fall inbjudit föreläsare till våra sam- manträden för att bredda den allmänna kunskapen i kommittén och för att ta del av aktuella undersökningar. Under arbetets gång har vi vid behov samrått med myndigheter och organisationer och gjort studie- besök till olika verksamheter. Många intressenter har tagit kontakt och förmedlat information och synpunkter. Inte minst vårt delbetänkande Röster om barns och ung- domars psykiska hälsa (SOU 1997:8) gav upphov till kommentarer och kontakter. har i sin nationella översyn av innehåll och kvalitet i den psykiatriska vården, i särskild ordning behandlat den barn- och ungdomspsykiatriska vården. Rapporten och kvalitet i den barn- och ungdomspsykiatriska vården (underlagsrapport, Socialstyrel- 46 )NLEDNING SOU 1998:31 sen 1997:8) har tjänat som underlag till avsnittet om barnpsykiatrin och refereras i kapitel 6. Vi har deltagit i referensgruppen för mätning av barns och ung- domars psykiska hälsa vid epidemiologiska centrum. %GNA UNDERS¶KNINGAR M M Samhällets kostnader för vård och stöd till barn och ungdomar med psykiska problem har analyserats inom ramen för ett särskilt projekt i kommittén. En omfattande egen enkätundersökning har gjorts. Resul- taten av den används i detta betänkande och redovisas i kapitel 7 samt i sin helhet i separat bilaga. Underlaget till kapitlet om vård och stöd samt samarbetet mellan olika myndigheter vid misshandel och/eller sexuella övergrepp mot barn har också tagits fram i särskilt projekt inom kommittéarbetet. I samråd med vände vi oss till länssty- relserna med en enkätundersökning i syfte att få aktuell information om hur arbetet och samarbetet mellan olika myndigheter fungerar. Resultaten av enkätundersökningen har behandlats under ett semina- rium som vi anordnat tillsammans med . Vidare har vi i en enkät till habiliteringschefer i landet, ställt frågor om habiliteringens roll och arbetssätt vad gäller barn och ungdomar med psykiska problem och hur samverkan mellan barnpsykiatri och barnhabilitering kan te sig. Enkätundersökningen utgjorde ett komplement till en konferens som kommittén tillsammans med anordnade tidigare samma vår vid Bruk. Konferensen och enkätundersökningen utgör dels underlag till frågornas behandling i detta betänkande, dels redovisas resultaten i sin helhet i en särskild skrift, Växa på egna villkor (och 1997). I samarbete med (SiS) gjordes en enkät- undersökning av de särskilda ungdomshemmens samarbete med barn- och ungdomspsykiatrin. gjordes en kort enkätundersökning som riktades till ungdomsmottagningarnas kuratorer och/eller psykologer i syfte att få en aktuell bild av insatser inom ungdomsmottagningarna för ungdo- mar med psykiska och/eller psykosociala problem. I syfte att bilda oss en uppfattning om vilka kunskaper som behövs inom barnpsykiatrin och för att arbeta interkultu- rellt med barn och ungdomar har vi vänt oss till ett 15-tal nyckelperso- ner, med mångårig erfarenhet av interkulturellt arbete och som arbetar i bostads- och upptagningsområden med flerkulturell befolkningssam- mansättning. Vi har fått ett stort gensvar i detta arbete och fått omfat- tande material från hela arbetsgrupper. Ordföranden formulerade 15 frågor i början av utredningen till kom- mitténs sakkunniga och experter för diskussion. Frågorna har i vissa fall vidarebefordrats till referensgrupper och därför även besvarats av intresserade utanför kommittén. En sammanställning av svaren har ut- gjort ett av våra underlag. Olika intresseorganisationer deltog i en hearing om samhällets stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska pro- blem: "Vad tycker användarna?" (deltagarlista, se bilaga). I syfte att få en bild av arbete med barn och ungdo- mar som har eller riskerar att få psykiska problem anordnades en hea- ring . De områden som belystes var bl.a. socialtjäns- tens arbete med barn i utsatta miljöer och utagerande ungdomar, soci- altjänstens förebyggande arbete, kärnkompetensen inom och utvecklingsmöjligheter m.m. (deltagarlista, se bi- laga). anordnade vi en två-dagars hearing för barnpsykiatrin om uppväxtårens psykiska problem där vi samlade erfarenheter och forskning. Hearingen utgör utgångspunkten för vårt delbetänkande Röster om barns och ungdomars psykiska hälsa (SOU 1997:8) Till sekretariatet har knutits en referensgrupp med representanter från olika intresseorganisationer. Referensgruppen har sammanträtt två gånger och däremellan tagit del av olika avsnitt i betänkandet, med till- fälle att lämna synpunkter. Till projektet om samhällets kostnader för stöd och vård har refe- renspersoner knutits i samband med utarbetandet av enkäterna och i samband med tolkning av resultaten. "ES¶K I V¥RA GRANNL¤NDER Delar av sekretariatet och ordföranden har besökt för att ta del av hur stödet till barn och ungdomar med psykiska pro- blem är organiserat i , arbetsmetoder och utveckling på området, med särskild betoning på samarbetet kring vissa målgrupper, som barn i kris, sexuella övergrepp, flyktingbarn m.fl. besökte delar av sekretariatet och ordföranden , där arbetet med utagerande tonåringar och stöd och vård till ungdomar med invandrar- och/eller flyktingbakgrund, liksom skolans roll för barn och ungdomar med psykiska problem var några av de om- råden som belystes. Huvudsekreteraren besökte för att ta del av kunskaper och erfarenheter av samlokalisering och samarbete mel- lan olika verksamheter inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. Andra områden som studerades var vuxenpsykiatrins arbete med anhö- riga – särskilt barn –, barnläkare för de mest utsatta barnen samt barn- skyddet inom . Det nordiska perspektivet har kompletterats med en expertrapport om insatser mot psykiska problem hos barn och ungdomar i . Sekretariatet har deltagit i flera konferenser som vi bedömt viktiga för kommitténs uppdrag. Dels har sekreterarna föreläst om Barnpsykiatri- kommitténs uppdrag och arbete i olika sammanhang, med tillfälle att fånga upp reaktioner och synpunkter, dels har sekretariatet varit repre- senterat på konferenser. Vi vill här särskilt nämna följande av All- männa konferenser vid Bruk som givit värdefulla un- derlag: Konferens om DAMP, , Förskolebarn med in- vandrarbakgrund, , Elevvård – lyx eller nödvändighet?, samt Barn till psykiskt sjuka föräldrar, . Den sistnämnda konferensen anordnades av tillsam- mans med . 2Psykiska problem hos barn och ungdomar i ett samhällsperspektiv Vår bedömning: Psykiska problem hos barn och ungdomar är en folkhälsofråga av stor betydelse. Även en försiktig uppskattning visar att av alla barn och ungdomar lider av psykiska problem och störningar, . Ur ett samhälls- perspektiv är det väsentligt att satsa på breda hälsobefrämjande insatser, och att söka undanröja skadefaktorer. Större samhällsbeslut borde inbegripa en konsekvensanalys av hur tänkbara förändringar skulle påverka livsvillkoren för barn och ungdomar. Vi bör se barns och ungdomars psykiska problem i ett folkhälsopers- pektiv analogt med andra omfattande samhällsproblem – olycksfall, tandhälsa, hjärt- och kärlsjukdomar, alkoholrelaterade hälsobrister etc. Samhälls- och folkhälsoperspektivet innebär att man eftersträvar att minska kända betydelsefulla riskfaktorer på olika nivåer i samhället. Troligen är kvalitativt bra basverksamheter som MVC, BVC, barnom- sorg, skola av speciellt stor betydelse. I den mån psykiska problem kan förebyggas genom generella insatser, såsom stöd till den unga familjen och bra basverksamheter, kan man se kostnaderna som investeringar snarare än som konsumtion av resurser. Olika verksamheter i samhället kan medverka i en allmän strävan att förebygga psykisk ohälsa hos barn och ungdom. Att gynna barns och ungdomars allsidiga utveckling och att förebygga psykiska skador bör ses som ett övergripande samhällsprojekt av ungefär samma karaktär som t.ex. strävan att skapa ett ekologiskt hållbart samhälle, ökad jäm- ställdhet mellan könen, att förbättra människors externa livsvillkor, minska olycksfall, minska skador av alkohol och droger. En utgångs- punkt för myndigheter och offentliga verksamheter kan vara en analys av följande kärnfrågor: 50 Psykiska problem hos barn och ungdomar i ett samhällsperspektiv -Tar verksamheten hänsyn till grundläggande behov hos barn och de krav föräldrarollen ställer på småbarnsföräldrar? -Hur kan verksamheten dra sitt strå till stacken för att barn och ung- domar inte skall utsättas för långvariga psykiska påfrestningar? -Har verksamheten inom ramen för sin kärnuppgift möjligheter att förebygga psykiska skador hos barn och ungdomar genom undan- röjande av riskfaktorer som mobbning, utstötning, isolering av en- skilda eller grupper av barn och ungdomar? -Kan verksamheten bidra till minskade risker för hjärnskador föror- sakade av avsiktligt och oavsiktligt våld samt alkohol- och drogkon- sumtion? Ett samhällsövergripande arbete av sådan art är inte direkt inställt på att uppnå vissa tydliga och lätt identifierbara resultat. Det är svårt att peka på enkla och klara mål-medel-resultat-relationer. Ett starkare barn- och ungdomsperspektiv samt en mer konsekvent reducering av riskfaktorer inom olika tänkbara verksamheter är i första hand ett sätt att försvara eller verka för gemensamma centrala samhällsvärden. I det långa perspektivet är psykisk hälsa hos barn och ungdomar avhängigt av i vilken mån ett folkhälsoperspektiv präglat av barns och ungdomars behov får genomslag hos allmänhet och beslutsfattare i olika verksamheter. Detta synsätt har ett klart stöd i FN:s konvention om barnets rättigheter. som avlämnat sitt slutbetänkande (SOU 1997:116) föreslår att inte ges status av nationell lag, men att konventionens intentioner förvaltas genom tillsyn över existerande lagstiftning och bevakning av att framtida lagstift- ningsarbete bringas i överensstämmelse med . föreslår att det bör fastställas nationella mål för genom- förandet av på alla nivåer i landet. Dessa mål bör in- gå i en nationell strategi antagen av . Utöver de nationella målen bör det ställas krav på kommunala handlingsplaner och uppfölj- ning på såväl , regional som nationell nivå. Vi hänvisar i dessa frågor av "agendakaraktär" till arbete, men ut- talar att stark samhällelig vakthållning kring barns och ungdomars rättigheter, integritet och värde klart gagnar de mål som vi vill befrämja i fråga om barns och ungdomars psykiska hälsa. Möjligheterna att anlägga ett praktiskt användbart folkhälsopers- pektiv bygger på två grundförutsättningar: Psykiska problem hos barn och ungdomar i ett samhällsperspektiv 51 -att det finns grundläggande kunskaper om problemens utbredning samt om relevanta skadefaktorer och/eller skyddsfaktorer -att det står i samhällets makt att påtagligt minska barns och ungdo- mars utsatthet för skadefaktorer och/eller främja effekten av stöd- jande och hälsobringande faktorer. I ett samhällsperspektiv är det således lika viktigt att fråga sig vad som främjar barns och ungdomars psykiska hälsa som att motverka risk- och skadefaktorer. Som en mer generell regel gäller att åtgärder riktade till en liten utsatt grupp () sällan kan förväntas ge folk- hälsoeffekter. Även om risken för ohälsa i en så liten grupp är betydan- de kommer inte ens en mycket framgångsrik intervention att ge påtag- liga effekter på folkhälsan. De allra flesta individer med nedsatt psy- kisk hälsa kommer att rekryteras ur den stora gruppen (av befolkningen) med måttligt förhöjd risk eller genomsnittlig risk. Strategier som varit framgångsrika i andra sammanhang (t.ex. i fråga om barnolycksfall, infektionsprofylax, tandskador) har inneburit satsningar som minskat utsattheten för hälsorisker för hela be- folkningen eller för stora befolkningsgrupper.