sou · GMB3115d1 · 1999-01-01 00:00:00 — #ENTRALA AKT¶RERS FRAMTIDSPLANER I GLESBYGD & #OMPUTER3WEDEN Distansarbete ändrar chefens spelregler. , H, , O, , M, , S, , G: 3EKRETESSLAGEN +OMMENTAR TILL ¥RS LAG MED ¤NDRINGAR. $AGENS .YHETER Få vill tillbaka till kontoret. $ATOR KLASS OCH K¶N LO. $E FUNKTIONSHINDRADES SITUATION P¥ ARBETSMARKNADEN - EN PILOTUNDERS¶KNING. Information om utbildning och arbetsmarknad. Distansarbete - ett flexibelt arbetssätt. Posten Brev 1996. Distansarbete - nya vägar för funktionshindrade. Rapport från ett seminarium i . , M, Parmsund, M: ,¥NGT BORTA OCH N¤RA - OM DISTANSARBETE P¥ KONTORSOMR¥DET. Engstöm, M-G, , G, , R: !TT FLEXA I TID OCH RUM - $ISTANSARBETETS STRUKTUR OCH . , , , R: )4 UTVECKLING OCH VERKSAMHETERS ORGANISATION - MER MINDRE ELLER ANNAT RESANDE Nordplan. & : -ED )4 MOT NYA ORGANISATIONS- , M: Intervju i . %UROPE - /UTLOOK FROM THE $EVELOPMENT OF THE #OMMUNITYtS 4ERRITORY Commission of European Communities. Experiences of Teleworking for People with Disabilities (the Pilot of the ) Teleworking for the Impaired Evaluation of networked tele-centres experiences in Europe. , E, Åborg, C: Det kräver disciplin att inte arbeta. Nr 2 1998. Forsebäck, L, , K, , B: Distansarbete och produktivitet. Underlagsrapport till distansarbetsutredningen. Forsebäck, L: 4ELEMANAGEMENT IHM Förlag. &- SKATT ¥T FLERA - 5TVIDGNING AV N¤RINGSBEGREPPET RSV Rapport 1998:4. &¶RNYELSENS LANDSKAP - BYGDEPOLITIK F¶R TALET . Förändringarna i arbetslivet. Hot eller hopp för personer med funktionshinder? Rapport från ett seminarium om framtidens arbetsmarknad för personer med funktionshinder . Grosskopf, G, , G, , G: $ET SVENSKA SKATTESYSTEMET , H, , K-I, Starland, H: !RBETSMILJ¶LAGEN Publica. , H: &¶RTROENDEMANNALAGEN. Harkness, R.C: 4ECHNOLOGY !SSESSMENT OF Holloway, L: 4ELESTUGOR TELEARBETE OCH DISTANSUTBILDNING Teldok. , L: (YRESLAGEN %N KOMMENTAR. Huws, U, Honey, S, , S: 4ELEWORKING AND RURAL DEVELOPMET Rural Huws, U: Telework: Projections. I: &UTURES . Huws, U: Uprooting the Office. I: 0RACTICAL #OMPUTING . Hytter, K: Datorn på köksbordet. Datorstött distansarbete och dess konsekvenser för individ, företag och samhälle. I: !RBETSMARKNAD OCH ARBETSLIV nr 1 1996. Håstad, : 3AKR¤TT AVSEENDE L¶S EGENDOM. Ingelstam, L, , C: !RBETE I N¤RHETEN - EN PROBLEM¶VERSIKT KRING BOSTADSOMR¥DET SOM PLATS F¶R . )4 F¶R FUNKTIONSHINDRADE OCH ¤LDRE &¶RSLAG TILL HANDLINGSPROGRAM F¶R ¥REN . )4 OCH MILJ¶ .¤STA STEG MOT ETT H¥LLBART SAMH¤LL . )4 REVOLUTIONEN OCH MORGONDAGENS F¶RETAG - "RANSCHER OCH REGIONER P¥ V¤G MOT ¥R . )4 UTVECKLINGEN OCH TRANSPORTERNA . Jarrett J. Questions and Answers about Telecommuting for Persons with Disabilities – A Guide for Employers. JobCentre, 951101-971231. , J C: Automation and Design (1 - 5). I: $ESIGN 103, 104, 106, 108, 110. +ONSEKVENSER AV EN V¤XANDE )4 - PENDLING , P, , C M: &¶RETAGSF¶RS¤KRING. , K: &¶RUTS¤TTNINGAR OCH BEGR¤NSNINGAR F¶R ARBETE P¥ DISTANS - , M: Is remote work the way to the good life for women as well as for men. I: Olerup m.fl. (red.) 7OMEN 7ORK AND #OMPUTERIZATION OPPORTUNITIES AND DISADVANTIGES. , S-O, Lindencrona G, Melz, P, , Ch, )NKOMSTSKATT - EN L¤RO OCH HANDBOK I SKATTER¤TT . Lunning, L: !NST¤LLNINGSSKYDD. Lunning, L: &ACKLIG F¶RTROENDEMAN. , A: 3ATELLITKONTOR %N för datavetenskap. Mokhtarian, P.L: Now that can be virtual, will congestion virtually disappear? I: 3CIENTIFIC !MERICAN . Mokhtarian, P.L: Telecommuting in the U.S. : Privat revolution or Evolution? I: (red) &LEXIBLA ARBETSFORMER. Monod, E: Telecommuting – a new world, but still the same old story?. I: Olerup m.fl. (red.) 7OMEN 7ORK AND #OMPUTERIZATION - OPPORTUNITIES AND DISADVANTIGES. Nilles, J et al: 4HE 4ELECOMMUNICATIONS - 4RANSPORTATION 4RADEOFF , , m.fl.: %TT SL¶SERI ATT AVF¤RDA J¤RNV¤GEN Debattartikel i , W, : $ISTANSARBETE SAF´s 0ENDLARE I -¤LARDALEN. 0¥ LAGOM DISTANS - F¶R OCH EMOT DISTANSARBETE. , B, Skåmedal, J: 4ELEKOMMUNIKATIONERS IMPLIKATIONER P¥ RESANDET. Regeringens proposition (1973:129). &¶RSLAG TILL LAG OM ANST¤LLNINGSSKYDD Regeringens proposition (1974:88) MED F¶RSLAG TILL LAG OM FACKLIG F¶RTROENDEMANS ST¤LLNING P¥ ARBETSPLATSEN Regeringens proposition (1976/77:90). .Y SEMESTERLAG Regeringens proposition (1976/77:149) OM ARBETSMILJ¶LAG M M Regeringens proposition (1979/80:2) MED F¶RSLAG TILL SEKRETESSLAG M M Regeringens proposition (1981/82:71) OM NY ANST¤LLNINGSSKYDDSLAG M M Regeringens proposition (1989/90:110) OM REFORMERAD INKOMST OCH Regeringens proposition (1989/90:157) OM REGIONALA FACKLIGA F¶RTROENDEM¤N Regeringens proposition (1992/93:30) OM ¤NDRING AV BEGREPPET ARBETSSKADA Regeringens proposition (1993/94:67) OM ¤NDRINGAR I LAGEN OM ANST¤LLNINGSSKYDD OCH I LAGEN OM MEDBEST¤MMANDE I ARBETSLIVET Regeringens proposition (1994/95:182). "ESKATTNING AV FRI H¤LSO OCH SJUKV¥RD SAMT VISSA ANDRA F¶RM¥NER Regeringens proposition (1995/96:125). TG¤RDER F¶R ATT BREDDA OCH UTVECKLA ANV¤NDNINGEN AV INFORMATIONSTEKNIK Regeringens proposition (1995/96:162). %' S ARBETSTIDSDIREKTIV Regeringens proposition (1996/97:16). %N ARBETSR¤TT F¶R ¶KAD TILLV¤XT Regeringens proposition (1996/97:61). –VERSYN AV TELELAGEN (1997/98:44). Regeringens proposition (1997/98:62). 2EGIONAL TILLV¤XT Regeringens proposition (1997/98:150). V¥RPROPOSITION 2EGIONALA KONSEKVENSER AV AVREGLERINGEN P¥ TELEMARKNADEN - - Post 2EGIONER P¥ V¤G MOT ¥R - F¶RUTS¤TTNINGAR FAKTA OCH TENDENSER Rognes, J: Som en hund utan sin flock. Intervju i !KTUELL ARBETSLIVSFORSKNING nr 2 1998. , F: ,¶NTAGAR¤TT Juristförlaget. , E.F: 3MALL IS "EUTIFUL %CONOMICS AS IF 0EOPLE -ATTERED Blond and Briggs. Sigeman, T 3EMESTERR¤Tt. 5 u 1991. $EMOKRATI P¥ ARBETSPLATSEN SOU 1975:88. &VECKORS SEMESTER SOU 1976:1. "EGREPPET ARBETSSKADA. 3OCIAL TRYGGHET OCH %%3 SOU 1994:141. !RBETSTID - L¤NGD F¶RL¤GGNING OCH INFLYTANDE SOU 1997:35. .Y KURS I 4RAFIKPOLITIKEN %N LAG OM SOCIALF¶RS¤KRINGAR $EN FRAMTIDA ARBETSSKADEF¶RS¤KRINGEN SOU 1998:52. &LEXIBEL UTBILDNING P¥ DISTANS 3TATUS REPORT ON %UROPEAN 4ELEWORK 4ELEWORK European 3TATUS REPORT ON %UROPEAN 4ELEWORK. Commission DG XIII-B. , : (ANDLINGSOFFENTLIGHET OCH SEKRETESS. , L: $ISTANSARBETE I TV¥ PENDLARSAMH¤LLEN, Tema - T. Synnergren, S, , C: (ANDBOK I HYRESLAGSFR¥GOR - "OST¤DER. - DG 13 Telecommunications. Toffler, A: 4HE 4HIRD 7AVE. Utbult, M: ) EN R¶D LITEN STUGA NERVID SJ¶N VILL JAG JOBBA Teldok. , B: R - 4RENDER I N¤RINGSLIV SAMH¤LLSLIV OCH PRIVATLIV. , U, , J: 4R¶GHET OCH F¶R¤NDRING I BOSTADSVANORNA - EN STUDIE AV ANV¤NDNING OCH V¤RDERING AV NYA L¤GENHETER $EL . , C: Distansarbete och anställningsskyddet Examensarbete vid , T, , K, , W: (UB OF EVENTS OR SPLENDID ISOLATION 4HE CONTEXT FOR TELEWORKING. , S: 0OLITICS 0EOPLE Penguin. Wirstad, J, Rosenblad, T: $ISTANSARBETE ARBETSMILJ¶ %N KVALITATIV BESKRIVNING. , F. & , K:4ELEPENDLING I ETT H¶GTEKNOLOGISKT TJ¤NSTEF¶RETAG *¤MF¶RELSE MELLAN DISTANSARBETANDE PERSONAL OCH ICKE DISTANSARBETANDE PERSONA . Åborg, C: Forskning om distansarbete. I: !RBETSMILJ¶N I FOKUS. (Statliga sektorns arbetsmiljönämnd). (Åborg 1998a) Åborg, , Statshälsans FoU-enhet Futura. (Åborg 1998b) ??????????????????????????????? Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppgift att –belysa förekomsten av olika former av distansarbete, dvs. arbete som utförs med hjälp med informationsteknik i hemmet eller på annan plats på avstånd från en mer traditionell arbetsplats samt redovisa den utveckling som kan förutses avseende sådant arbete, –kartlägga och redovisa den lagstiftning, som har betydelse för distans- arbete samt de kollektivavtal om sådant arbete som träffats, –bedöma vilka konsekvenser distansarbete får för arbets- och anställ- ningsförhållandena – t.ex. vad gäller arbetsmiljö, inflytande över arbetet, kompetensutveckling, anställningskydd och jämställdhet mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden –, för ansvars- och skatteförhållanden, den yttre miljön m.m., –klarlägga de hinder som kan finnas i lagstiftningen eller på annat sätt för användning av distansarbete, och behovet av ändrad eller kompletterande 252 "ILAGA +OMMITT©DIREKTIV reglering för att undanröja sådana hinder och för att underlätta och stimulera distansarbete samt för att skapa ett ändamålsenligt rättsligt skydd för den enskilde vid sådant arbete, samt – mot bakgrund av de överväganden som därvid görs föreslå de lag- stiftningsåtgärder eller andra åtgärder som behövs, varvid möjligheterna till reglering genom kollektivavtal särskilt skall beaktas. I och internationellt, bl.a. inom EU, har betydelsen av distans- arbete, som en del i ett flexiblare arbetsliv, för såväl företag och andra verksamheter som den enskilde och samhället uppmärksammats. I takt med utvecklingen av informationstekniken har distansarbete som arbets- form också ökat i omfattning. Det är dock oklart hur den närmare utveck- lingen ser ut och kommer att se ut. Det har även redovisats en osäkerhet om vilka konsekvenser ett sådant arbete har för arbets- och ansvars- förhållanden. Olika frågeställningar om hur lagstiftningen skall tillämpas på distansarbete har lyfts fram. 5TVECKLINGEN AV INFORMATIONSTEKNIKEN OCH NYA ARBETSFORMER Informationstekniken medför och kommer att medföra stora förändringar av arbetsvillkor och levnadsvillkor i övrigt. Den möjliggör förändrade pro- duktionsmetoder och arbetssätt och skapar nya förutsättningar för arbetets organisation och innehåll. Det karaktäristiska för informationstekniken är kombinationen av kommunikationsteknik och datateknik, som gör det möjligt att arbeta med stora informationsmängder över stora avstånd. Genom elektronikens och teleteknikens utveckling kan därmed arbete i större utsträckning organise- ras och utföras någon annanstans än på en traditionell arbetsplats. Det kan också konstateras att tekniken gör det möjligt att lägga ut uppgifter att utföras på distans utanför landets gränser. Därmed kan vissa tjänster och arbeten komma att läggas ut till länder med låga personal- kostnader. Till följd av den snabba tekniska utvecklingen, det ökade interna- beroendet och en ökad kund- och marknadsanpassning ökar kra- ven på företag och andra verksamheter att snabbt anpassa sig till nya förutsättningar och att vara flexibla. En annan viktig utvecklingstrend är att tjänstesektorn ökar och det traditionella industriarbetet minskar. En utveckling i spåren av ökad flexibilitet är eller kan bli att vissa arbetstagare övergår till att bli uppdragstagare eller till att arbeta för flera arbetsgivare. Variationen av anställningsformer och verksamhetsformer "ILAGA +OMMITT©DIREKTIV 253 En form som särskilt uppmärksammats i samband med distansarbete är de s.k. virtuella organisationerna eller nätverken, som består av företag och enskilda individer som samverkar, i regel med hjälp av informationsteknik, för en begränsad uppgift. Genom utvecklingen av informationstekniken ökar möjligheterna att utföra allt fler uppgifter som distansarbete. Renskrivning, registrering och inmatning av uppgifter hör hit. Kontorsarbete och annat administrativt arbete kan i ökad utsträckning utföras i hemmet eller på annan plats. Även konstruktionsarbete och andra sådana mer kvalificerade uppgifter kan utföras som distansarbete. Telestugor och liknande bygger på att anställda från olika företag och eventuellt egenföretagare utnyttjar gemensamma lokaler och gemensam telekommunikationsutrustning. Många traditionella arbeten utförs utan att vara bundna till en fast arbets- plats, t.ex. arbete som chaufför eller försäljare eller andra rörliga arbeten. Hemindustriellt arbete och liknande arbeten som utförs i arbetstagarens hem har också funnits . Begreppet distansarbete, så som det oftast används, tar emellertid sikte på andra särdrag i arbetssituationen. Det karaktäristiska är att arbetet utförs på avstånd från en bas, oftast en mer traditionell arbetsplats, och med användande av modern teknik, som gör det möjligt att ändå vara i direkt kontakt med verksamheten där. Distansarbete är därmed ett sätt att organisera arbetet som är beroende av viss teknik. Det saknas en enhetlig definition av vad som är distansarbete. I regel finns emellertid dessa två element med. Arbetet utförs på avstånd från någon form av huvudarbetsplats och informationsteknik används. Uppfatt- ningen om vilken betydelse som skall tillmätas distansarbetets omfattning eller organisation i övrigt kan dock skifta. Avsaknaden av en enhetlig defi- nition har gjort det svårt att få fram en enhetlig bild av i vilken utsträck- ning distansarbete förekommer. Enligt vad som kom fram i en under- sökning arbetade då ungefär en halv miljon svenska tjänstemän med dator hemma eller på något annat ställe än den ordinarie arbetsplatsen åtminstone en och en halv dag . Det har ifrågasatts om inte den arbetsrättsliga lagstiftningen i stora delar endast är anpassad för traditionella arbetsplatser där arbetet sker under arbetsgivarens direkta kontroll. Turordningsbestämmelserna i lagen om anställningsskydd (1982:80) kan t.ex. innebära att den som har sin arbets- 254 "ILAGA +OMMITT©DIREKTIV plats hemma blir missgynnad i förhållande till den som arbetar på huvud- arbetsplatsen. En frågeställning som ofta tas upp är om och hur förhållandena i sam- band med distansarbete kan påverka uppdelningen mellan arbetstagare och uppdragstagare. Arbetsmiljölagen (1977:1160) gäller även för hem- eller annat distans- arbete men begränsning finns i möjligheterna att utöva tillsyn i arbetstaga- rens hem. Enligt 15 § arbetsmiljöförordningen (1977:1166) skall i fråga om arbete som utförs i hemmet inspektionsbesök endast ske på begäran av den arbetsgivare eller arbetstagare som berörs eller om det finns någon annan särskild anledning till det. Det finns naturligtvis även begränsningar i arbetsgivarens möjligheter att direkt påverka förhållandena vid distans- arbete i en arbetstagares hem. Var ett arbete huvudsakligen utförs har betydelse för tillämpningen av vissa bestämmelser i skattelagstiftningen. Det gäller t.ex. om resekostnader är avdragsgilla som resor till och från arbetet eller som resor i tjänsten. Distansarbete har vidare ansetts innebära en risk för att särskilt kvinnor ofrivilligt kan hamna i en situation där arbete, familjeliv och fritid vävs samman, vilket under vissa förutsättningar kan innebära att den totala arbetsbelastningen ökar. Det kan finnas en risk att den som arbetar på distans inte får del av utbildning i arbetet eller annan kompetensutveckling i samma utsträckning som övriga arbetstagare. förändrar den nya tekniken möjlig- heterna till utbildning i arbetet t.ex. genom utbildning på distans. Den osäkerhet och de farhågor som finns om distansarbetets konse- kvenser kan innebära ett hinder för att införa och utveckla denna arbets- form. Mot den här bakgrunden finns det ett behov av att se över den lag- stiftning som har betydelse för distansarbete och vilka ändringar i lag- stiftningen som behövs för att undanröja onödiga hinder mot sådant arbete och för att skapa ett ändamålsenligt skydd för den enskilde. Behovet av en översyn av lagstiftningen avser närmast sådana arbeten som traditionellt har utförts på en fast arbetsplats men som genom tek- niken har kunnat flyttas ut och utföras på distans. Det som kan förändras genom en sådan decentralisering av arbetet är bl.a. arbetsledning och möjligheterna att kontrollera arbetet. Möjligheterna till socialt samspel och samverkan förändras också. kan den enskildes möjligheter att själv disponera sin arbetstid öka. "ILAGA +OMMITT©DIREKTIV 255 $EN TIDIGARE BEHANDLINGEN AV FR¥GOR OM DISTANSARBETE har i sitt slutbetänkande (SOU 1996:145, bilaga 6) redovisat vissa uppgifter och frågeställningar när det gäller distansarbete. Kommittén har i sitt förslag till en ny arbetstidslag föreslagit att arbete i arbetstagarens hem inte längre skall undantas generellt. Det mer generellt utformade undantaget för s.k. okontrollerbart arbete föreslås dock kvarstå. Arbete i hemmet skulle med en sådan utformning av undantags- bestämmelsen omfattas av arbetstidslagstiftningen om det är organiserat så att det kan anses vara arbetsgivarens uppgift att vaka över arbetet. Platsen för arbetet skulle därmed inte var avgörande. Kommitténs förslag i den här delen har sin bakgrund bl.a. i direktivet 93/104/EG om arbetstidens för- läggning i vissa avseenden. I regeringens proposition om Åtgärder för att bredda och utveckla användningen av informationsteknik, IT-propositionen, (prop. 1995/96:125, bet. 1995/96:TU19, rskr. 1995/96:282) har regeringen bl.a. redovisat ett handlingsprogram för att bredda och utveckla användningen av informationstekniken. Regeringen pekade i propositionen ut regleringen av distansarbete som ett av fem prioriterade rättsområden och uttalade att konsekvenserna för olika lagstiftning borde klarläggas. Detta borde gälla det arbetsrättsliga området och arbetsmiljölagstiftningen men även t.ex. skattelagstiftningen och regleringen av ansvar för skador på person eller egendom. Det angavs att målet var att genomföra erforderliga författningsändringar. Regeringen har i propositionen En arbetsrätt för ökad tillväxt (prop. 1996/97:16, bet. 1996/97:AU4, rskr. 1996/97:107) hänvisat till vad som anfördes i IT-propositionen om en översyn av regleringen av distansarbete. , som tillkom 1995 för att främja en bred användning av informationsteknik, fick genom tilläggsdirektiv bl.a. till uppgift att bilda ett rättsligt observatorium, vars uppgift bl.a. skall vara att uppmärksamma lagstiftningsfrågor rörande distansarbete. Inom EU läggs mycket stor vikt vid utvecklingen av informations- samhället och informationsteknologin som ett medel att utveckla konkurrenskraft samt att öka tillväxten och sysselsättningen. Kom- missionen har i grönboken i informationssamhället - Människan i centrum (KOM [96]389 slutlig) tagit upp olika frågor om vad det framväxande informationssamhället innebär för det framtida arbets- livet, för tillväxt och sysselsättning samt för levnadsförhållandena och den sociala sammanhållningen. Distansarbete har särskilt berörts. Kommissionen har presenterat ytterligare en grönbok som berör dessa frågor och det är grönboken om ny arbetsorganisation (KOM [97]128 slutlig). 256 "ILAGA +OMMITT©DIREKTIV En särskild utredare tillkallas för att mot den angivna bakgrunden se över den lagstiftning som berör distansarbete. En utgångspunkt för utredarens arbete skall vara att den utveckling som pågår när det gäller möjligheterna att arbeta på distans kan innebära stora fördelar för såväl enskilda indivi- der som för näringslivet och samhället i form av sysselsättning och tillväxt samt en ekologiskt hållbar utveckling. De positiva effekterna bör tillvara- tas och förstärkas. gäller det att noggrant granska de konse- kvenser ur t.ex. arbetsmiljösynpunkt som kan uppstå för den enskilda indi- viden. Utredaren skall belysa förekomsten av olika former av distansarbete, de konsekvenser som sådant arbete kan ha för arbetsförhållandena, den yttre miljön och i andra avseenden samt bedöma den framtida utvecklingen. Vid kartläggningen skall resultatet av de utredningar, kartläggningar och forsk- ning som gjorts eller görs av SCB, Arbetarskyddsstyrelsen, , Gles- bygdsverket, och andra tillvaratas. I det sammanhanget bör behovet av en avgränsning av begreppet distansarbete också disku- teras. Utredaren skall informera sig om utvecklingen när det gäller distans- arbete och regleringen av sådant arbete i andra länder och inom EU. Utredaren skall klarlägga de hinder lagstiftningen kan innebära för att införa och genomföra distansarbete samt behovet av skydd för den en- skilde. Den centrala arbetsrättsliga lagstiftningen, arbetsmiljölagen, arbets- tidslagen, jämställdhetslagen, lagstiftningen om ansvar och ersättning för skada på person eller egendom samt socialförsäkringslagstiftningen skall ingå i översynen, liksom annan lagstiftning som kan ha betydelse för införandet och utförandet av distansarbete. Utredaren skall klarlägga vilka förhållanden som bör regleras mellan parterna i en distansarbetssituation. Utredaren skall ta hänsyn till kraven på en god arbetsmiljö i ett vitt perspektiv och tillfredsställande arbetsvillkor i övrigt. Skyddet för den per- sonliga integriteten skall också beaktas bl.a. mot bakgrund av att datorn blir ett så dominerande arbetsverktyg och att arbetsresultat och kontroll av arbetet i mycket stor utsträckning blir beroende av datatekniken. Utredaren skall mot bakgrund av översynen föreslå de ändringar eller kompletteringar av lagstiftningen som erfordras samt de andra åtgärder som kan behövas. Eventuella förslag till ändringar i skattelagstiftningen skall ha sin utgångspunkt i de grundläggande principer om neutralitet och likformighet som gäller för inkomstbeskattningen. Vidare skall utredaren beakta förslaget till en ny persondatalag samt de övriga förslag som har lämnats av i betänkandet Integritet, Offentlighet, Informationsteknik (SOU 1997:39). "ILAGA +OMMITT©DIREKTIV 257 Utredaren skall särskilt beakta träffade kollektivavtal på området och möjligheterna att utforma närmare och särskilt anpassade regler för distansarbete genom sådana avtal Utredaren skall ange kostnaderna för sina förslag samt föreslå hur de skall finansieras. Utredaren skall i sitt arbete samråda med arbetsmarknadens parter, IT- kommissionen och samt andra berörda myndigheter. För utredarens arbete gäller direktiven till samtliga kommittéer och särskilda utredare om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att redovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), att redovisa jäm- ställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) och att redovisa konse- kvenserna för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Utredaren skall redovisa sitt uppdrag .