sou · GMB331 · 1999-01-01 00:00:00 — En sammanställning av 32 RUS-medlemmars enkätsvar och en diskussion kring diagnoser för Utredningen om vård och stöd till barn och ungdomar med psykiska problem. & ., . RUS om psykisk ohälsa i skolan. Inlaga till utredningen tionshindrade elever i skolan (FUNKIS). för Social Hälsa, 1996. (1967) A childrens behaviour questionnaire for completion by teachers: Preliminary findings. *OURNAL OF #0SYCHOLOGY AND 0SYCHIATRY, 8, 1-11. Rutter M., Bailey A., Botton P. & Le Couteur A. (1993) Autism and known conditions. Myths and substance. *OURNAL OF #0SYCHOLOGY AND 0SYCHIATRY 35 (2), 311-322. (1995) $ET BARN OCH UNGDOMSPSYKIATRISKA KUNSKAPS OMR¥DET. Kompendiematerial, , Institutionen för barn- och ungdomspsykiatri, , . (1995)$ET OF¶DDA BARNET DET NYF¶DDA BARNET DET V¤XANDE BARNET, och Primärvården, . (1997) 0SYKOLOGISKA INSATSER UNDER GRAVI DITETEN OCH POSTPARTUMTID EN METOD F¶R M¶DRAH¤LSOV¥RDEN. hälsosekretariatets skriftserie ;1997:1, . Rönnols (1996) Med gemensamma krafter – om barns och ungdomars behov av kvalificerad hjälp. SOU 1998:31 2EFERENSER 469 SSR 1997, Skrivelse till . Vårt dnr 38/97. & Vettergren G. (1996) "Jag är emot sånt där som att gå och prata men jag beslutade att ge det en chans." IUB och Ubi, SLL. (1996) Problemprofiler hos ungdomar inskrivna på sär- skilda ungdomshem i . Armelius, S Bengtzon, P-A , J . 6¥RD AV UNGDOMAR MED SOCIALA PROBLEM EN FORSKNINGS ¶VERSIKT. (1996) Child initiated learning activities help prevent crime. (1997) Barn som behöver mer – om arbetsmetoder, hand- lingsplaner och föräldraåsikter i förskolan. ., Runfors A. & ., red. (1996) En "bra" svenska? Om språk, kultur och makt. : Mångkulturellt centrum. (1996) Program. En bästa modell för stöd och service till barn, ungdomar och vuxna med funk- tionshinder och deras familjer. (Tel. 08/716 68 62). (1997) Tidig intervention och preventiva insatser för barn med autism och autismliknande tillstånd. Konferensbidrag på Bruk, . (1977) Hälsovård för barn i förskoleåldern. ,¤KARTIDNINGEN 74: 4394-4411, 1977. (1997) Tidig hjälp på . En granskning av behandlingsmetoder på spädbarnsverksamheten Mas- kan illustrerade genom 10 mor-barnpar. FoU-enheten, , . (1997) Årsboksredaktionen, . (1996) "ST¶RDA F¶R¤LDRAR S¥RBARHET RISKER OCH SKYDDANDE FAKTORER En kunskapssammanställning, FoU- enheten/psykiatri, Västra sjukvårdsområde. (1996) art. De osynliga barnen – Om barn till psykiskt störda föräldrar, 3OCIONOMEN 3, 1996. (1993:33) 3KOLAN *¤MF¶RELSETAL F¶R SKOLHUVUDM¤N /RGA NISATION 2ESURSER 2ESULTAT, Årsrapport, , Liber. (1993:41) Rapport 0¥ V¤G MOT AKTIV TV¥SPR¥KIGHET (1993:42) Rapport %LEVER MED ANNAT HEMSPR¥K ¤N SVENSKA. (1995:5) Rapport )NVANDRARES H¤LSA OCH SOCIALA F¶RH¥LLAN (1995:79) Rapport (UR L¤SER INVANDRARELEVER I 3VERIGE 470 2EFERENSER SOU 1998:31 (1996 a) %LEVER MED BEHOV AV S¤RSKILT ST¶D. (1996 b) 3KOLAN *¤MF¶RELSETAL F¶R SKOLHUVUDM¤N /RGANI SATION RESURSER RESULTAT. (1996:106) 3KOLAN *¤MF¶RELSETAL F¶R SKOLHUVUDM¤N /RGA NISATION 2ESURSER 2ESULTAT Årsrapport, , Liber. (1997:134) 3KOLAN *¤MF¶RELSETAL F¶R SKOLHUVUDM¤N /RGA NISATION 2ESURSER 2ESULTAT Årsrapport, , Liber. (1997:135) "ESKRIVANDE DATA OM SKOLVERKSAMHETEN (1997) Internt arbetsmaterial. (1997) 3KOLAN I SIFFROR $EL +OSTNADER, Liber. Skrivelse Ju dnr 95/3837. Skrivelse från konferensdeltagare 1995-10- 08. Nyhetsblad nr för Nätverket för barn till svårt sjuka föräldrar och barn i sorg. (1995) Visst lönar det sig att träffa psykologen på MVC och BVC. Intervju med 126 familjer. mödra- och barnhälsovården (sydväst), SLL. (1981:4) ARåd (¤LSOV¥RD F¶R M¶DRAR OCH BARN INOM PRIM¤RV¥RDEN (1982:5) ARåd (F¶R V¥RD ELLER BOENDE (1991:1) ARåd "ARNOMSORGEN ¤R F¶R ALLA BARN (1991:3) ARåd 3EXUELLA ¶VERGREPP MOT BARN (1991:8) ARåd (¤LSO¶VERVAKNINGSPROGRAM F¶R BARN FR¥N F¶DELSEN UPP TILL SKOLAN B¶RJAR (AU 1992) 6AD MENAR MAN MED KVALITET OCH HUR BED¶ MER MAN KVALITET I BARNOMSORGEN Rapport från Aktiv Uppföljning i (1992) Skydda skyddsnätet – En utredning om barn- hälsovårdens funktion och uppgifter . (1993:18) Rapport " (AU 1993) Rapporter från Aktiv Uppföljning, bl.a. (UR ARBETAR BARN OCH UNGDOMSPSYKIATRIN OCH INDIVID OCH FAMILJEOM SORGEN I 'OTTSUNDA 4IERP OCH P¥ 'OTLAND (AU 1994) "ARNOMSORG I BRYTNINGSTIDER. Aktiv Uppföljning i . (1994:4) Rapport "ARNS VILLKOR I F¶R¤NDRINGSTIDER. följer upp och utvärderar. (1994:8) Rapport '¶MD /M BARN SOM H¥LLS G¶MDA F¶R ATT SLIPPA AVVISNING. (1994:19) +VALITETSS¤KRING AV BARNH¤LSOV¥RDEN (1995:2) ARåd "ARNOMSORGEN I SOCIALTJ¤NSTLAGEN (AU 1995) Rapport från Aktiv Uppföljning. 2ESURSER M¥L OCH UPPF¶LJNING INOM BARNOMSORGEN I LVSBORGS OCH 3KARA BORGS L¤N redovisning av familjehemsuppdrag 1995. relsens dnr 221-3538/93. (1995:5) Rapport )NVANDRARES H¤LSA OCH SOCIALA F¶R H¥LLANDEN. (1995:8) Rapport /VISSHETENS BARN (1995:21) Rapport ". Redovisning till regeringen . Redovisning av utvecklingsarbete som rör barn som far illa dnr 62-10144/97. (1996 a) "ARNOMSORG . (1996 b) En undersökning av barn och ungdomar som erhållit psykiatrisk tvångsvård, . (1996) 3OCIAL SERVICE V¥RD OCH OMSORG I 3VERIGE (1996) särtryck. "ARNOMSORG Särtryck ur Social ser- vice, vård och omsorg i . (1996:1) Hälso- och sjukvård, Hälso- och sjukvårds- statistisk årsbok 1996. , , (1996) *¤MF¶RELSETAL F¶R SOCIALTJ¤NSTEN (1996:6) Statistik – Socialtjänst. (1996:7) Rapport (¤LSOV¥RD F¶RE UNDER OCH EFTER GRA VIDITET. (1996:11) Statistik – Socialtjänst. )NSATSER F¶R BARN OCH UNGA (1996:19) Slutrapport från Barn i fokus – projektet. , , (1997) *¤MF¶RELSETAL F¶R SOCIALTJ¤NSTEN (NT 1997) 3OCIALTJ¤NSTEN I L¤NSSTYRELSERNAS ¥RS RAPPORTER (1997) Skrivelse till socialchefer. dnr 60-10977/96 (1997) dnr 20-7788/96. Skrivelse till socialchefen i . Redovisning till regeringen . Redovisning av ut- vecklingsarbete som rör barn som far illa, till . dnr 62-10144/97. S/UU (1997) Om programområdet. Forskning – praktik (fotokopia) (ÅR 1997) Skrivelse från Årsboksredaktionen. &¶R ¤NDRINGAR I ¥RS SOCIALTJ¤NSTSTATISTIK, dnr 60-10977/96. (1997) &¶RTECKNING ¶VER HEM F¶R V¥RD ELLER BOENDE OCH FAMILJEV¥RDSENHETER (1997:4) Slutrapport (ANDIKAPPREFORMEN. (1997:7). Rapport "AV S¤RSKILT ST¶D I BARN OMSORGEN följer upp och utvärderar. (1997:8) Rapport 'OD PSYKIATRISK V¥RD P¥ LIKA VILLKOR (1997) Underlagsrapport till 1997:8, )NNEH¥LL OCH KVALI BARN OCH UNGDOMSPSYKIATRISKA V¥RDEN (1997:10) Rapport )NTENSIVV¥RD F¶R NYF¶DDA BARN (1997:11) )NSATSER F¶R BARN OCH UNGA . (NT 1997) Rapport från Nationell Tillsyn 3OCIALTJ¤NS TEN I L¤NSSTYRELSERNAS ¥RSRAPPORTER . Mblad nr 24/97 "ARNOMSORG F¶R BARN TILL ARBETSL¶SA OCH F¶R¤LDRALEDIGA. &¶RSLAG TILL MO F¶R ¥TERKOMMANDE M¤TNINGAR AV BARNS OCH UNGDOMARS PSYKISKA H¤LSA 1998, Drejhammar, personlig kommunikation. )NTER VJUER MED PERSONAL INOM DEN PSYKIATRISKA ¶PPEN OCH SLUTENV¥RDEN SAMT MED SOCIALTJ¤NSTEN. 1998, beredningsmaterial. SOSFS 1996:24 (M). föreskrifter och allmänna råd. Kvalitetssystem i hälso- och sjukvården. SOSFS 1996:32 Informationsöverföring och samordnad vårdplanering. SOSFS 1997:15 (S) Tillämpningen av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, Allmänna råd, 1997. Spri (1995) Dialog med patienten. 1996 Projektledare och . 1997) Förslag till strukturplan för vår- den vid de särskilda ungdomshemmen. Statens institutions styrelse (1997) Verksamhetsplan – . (1992) Kommunernas finanser – räkenskaps- sammandrag för kommuner. (1993) Kommunernas finanser – räkenskaps- sammandrag för kommuner. (1994) Kommunernas finanser – räkenskaps- sammandrag för kommuner. (1995) Kommunernas finanser – räkenskaps- sammandrag för kommuner. SOU 1998:31 2EFERENSER 473 (1996) Kommunernas finanser – räkenskaps- sammandrag för kommuner. (1994) Vad tycker du? En enkätundersökning inom ramen för kvalitetssäkring vid PBU, . (1997) , Högskolan för lärarutbildning i . (1997) Konferensbidrag på Bruk, . (1996) Vård och behandling av unga alkohol- och narkotikamissbrukare. I: B-Å Armelius, S Bengtzon, P-A , J . 6¥RD AV UNGDOMAR MED SOCIALA PROBLEM EN FORSKNINGS¶VERSIKT. läns landsting (1994) Rapport 5NGDOMAR MED PSYKISKA PROBLEM INOM g V¥RDEN. (1995) Valfrihet – kostnadskontroll. (1997) 5TVECKLING F¶R ATT ¶VERLEVA : Kommentus Förlag 1997. m.fl. (1992) 3E TILL MIG SOM LITEN ¤R %N UNDERS¶KNING AV SOCIALTJ¤NSTENS SAMVERKAN KRING UTSATTA F¶RSKOLEBARN, socialtjänst, 1992:9. (1996) (AND I HAND 3AMH¤LLETS ST¶D TILL ELEVER MED PSYKOSOCIALA BEHOV , (1995) "ARNEN I F¶RSKOLAN (UR P¥VERKAR RESURSER OCH PEDAGOGIK BARN I KOMMUNALA OCH PRIVATA F¶RSKOLOR 1997 Kommitténs hearing om (1997) "EHANDLING VID SEXUELLA ¶VERGREPP Arbetsmaterial till expertgrupp i regeringsuppdraget om innehåll och kvalitet i den barn- och ungdomspsykiatriska vården. 33b/97. (1996) "BER¤TTAR Om att utnyttjas i barnpornografi. (1995) kommuner 1995-96, (1997) ,EVNADSF¶RH¥LLANDEN I 3VERIGES KOMMUNER – Faktarapport , Kommentus Förlag. , (1996) 6AD KOSTAR VERKSAMHETEN I DIN KOMMUN och (1998) Skrivelse till dnr S98/656ST. Svenska mammor ammar mest (1997). En studie av BVC och amning i fyra län där husläkarreformen genomförts. (1996) &ORENSISK PSYKOLOGI (1992) Psychological risk pregnancies and their outcome. Bruk (1997) Elevvård – lyx eller nödvändighet? (1995) (UR I ALL V¤RLDEN L¤SER SVENSKA ELEVER : (1997) +UNSKAPSCENTRA INOM KOMMUNERNAS SOCIALTJ¤NST (1997) ,/M KOMMUNALISERING OCH PERSONER MED UTVECKLINGSST¶RNING Wigforss- institutet, , Rapport nr 3. Tillståndsbeskrivningen (1995) . Tillståndsbeskrivningen (1997) . (1996) Inventering 1991-1994. 3EXUELLA ¶VERGREPP MOT BARN I $ALARNA De anmälda fallens utbredning och karaktär. (1996) Barn og ungdom i terapi etter seksuelle overgrep. 4IDSKRIFT FOR .ORSK 0SYKOLOGFORENING (1996) 5NGDOMSTID om ungdom. Vad kostar verksamheten i din kommun? (1997) För få psykologer på ungdomsmottagningarna. 0SYKOLOGTIDNINGEN, 22, 10-11. (1987) Psychiatric care and course of psychiatric disorders from childhood to early adulthood in a representative sample. *OURNAL OF #0SYCHOLOGY AND 0SYCHIATRY, 28: 329-341. (1996) Metoder att mäta psykisk hälsa hos barn och ungdomar. Rapport från en arbetsgrupp. Waltré och (1995) Källan, Gruppverksamhet för barn med psykiskt sjuka föräldrar, broschyr Riks-IFS. (1992). /VERCOMING THE ODDS (IGH RISK CHILDREN FROM . (1996) Vad tycker ungdomarna om barn- och ungdoms- psykiatrisk utredning på Västerängskliniken? IUB och Ubi, läns landsting. (1997) Barnafödande och psykiska hälsa. (1996) 0OSTNATAL DEPRESSION 0REVALENCE IDENTIFICATION AND TREATMENT. (1996 a) The Postnatal Depres- sion Scale: Validation on a Swedish community sample. !CTA 0SYCHIATRICA 3CANDINAVICA; 94: 181-184. (1996 b) Counselling of postnatal depres- A controlled study on a population based Swedish sample. *OURNAL OF !FFECTIVE $ISORDERS, 39, 209-216. Wiechel (1981) /LIKA PERSONALGRUPPERS ¥SIKTER OM BARN I F¶RSKOLA OCH P¥ L¥GSTADIUM "BEHOV AV ST¶D OCH STIMULANS (1996) $ET BLEV BARA EN G¥NG )NTERVJUER MED ENG¥NGSBE S¶KANDE FAMILJER VID 0"5. WHO (1980) reviderad 1993 ICIDH. )NTERNATIONAL #LASSIFICATION OF )MPAIRMENTS $ISABILITIES AND (ANDICAPS. Svensk översättning i re- missutgåva, 1997. (1997) "ARNS OCH UNGDOMARS PSYKISKA H¤LSA .¥GRA AKTU ETT HELHETSPERSPEKTIV. Växa på egna villkor (1998) Om barn- och ungdomshabiliteringens insatser för att förebygga, lindra och bota psykiska problem. Stiftelsen och Barnpsykiatrikommitén. (1993) 0SYKOTERAPI MED UTVECKLINGSST¶RDA BARN. : Liber utbildning. Ds 1997:32 Påföljder för unga lagöverträdare 1979/80:1 om 1981/82:97 om hälso- och sjukvårdslag, m.m. 1989/90:28 om vård i vissa fall av barn och ungdomar prop. 1990/91:58 om psykiatrisk tvångsvård, m.m. 1992/93:159 om stöd och service till vissa funktionshindrade prop. 1992/93:220 En ny läroplan 1993/94:11 Utvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet, m.m. prop. 1993/94:218 Psykiskt stördas villkor 1994/95:194 Vissa frågor om psykiatrisk tvångsvård prop. 1995/96:59 Sjukvårdssamverkan mellan landsting 1996/97:5 Forskning och samhälle 1996/97:25 Svensk migration i ett globalt perspektiv prop. 1996/97:105 samverkan 1996/97:124 Ändring i socialtjänstlagen 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor 1997/98:16 , framtiden och mångfalden – från invandrar- politik till integrationspolitik SOU 1974:40 Socialvården, mål och medel. principbetänkande, sammanfattning. SOU 1977:41 Socialtjänst, socialförsäkringstillägg, sammanfattning. SOU 1985:14 Den barn- och ungdomspsykiatriska verksamheten. Betänkande av Barn- och ungdomspsykiatri- samt familjerådgiv- ningsutredningen (BFU-81). SOU 1992:3 Psykiskt stördas situation i kommunerna – en problem- inventering ur perspektiv. Rapport från Psykiatriut- redningen. SOU 1992:73 Välfärd och valfrihet – service, stöd och vård för psy- kiskt störda. SOU 1994:5 Kriminalvård och psykiatri. Slutbetänkande av Fängelse- utredningen. SOU 1994:139 Ny socialtjänstlag. SOU 1995:142 Att röja hinder. SOU 1995:589 Kompetens och kunskapsutveckling. Om yrkesroller och arbetsfält inom . SOU 1996:115 och utlänningslagen. SOU 1996:137 och gemensam nämnd – två former för samverkan. Betänkande av Kommunala förnyelse- kommittén. SOU 1996:143 Krock eller möte. Om den mångkulturella skolan. Del- betänkande av . SOU 1996:163 Behov och resurser i vården – en analys. Betänkande av Kommittén om hälso- och sjukvårdens finansiering och organisation (HSU 2000). SOU 1996:179 från kommuner och lands- ting. Betänkande av Utredningen om statens uppgiftsinsamling från kommuner och landsting. SOU 1997:8 Röster om barns och ungdomars psykiska hälsa. SOU 1997:61 Att växa bland betong och kojor. SOU 1997:82 Lika möjligheter. Betänkande av Utredningen om intro- duktion för nyanlända invandrare samt en ny myndighetsstruktur för det integrationspolitiska området. SOU 1997:107 Den nya gymnasieskolan – problem och möjligheter. Slutbetänkande av utveckling. SOU 1997:108 Att lämna skolan med rak r ygg. Slutbetänkande av Läs- och skrivkommittén. SOU 1997:116 Barnets bästa i främsta rummet. SOU 1997:119 En tydligare roll för hälso- och sjukvården i folkhälso- arbetet. Delbetänkande av HSU 2000. SOU 1997:121 Skolfrågor. Om skolan i en ny tid. SOU 1997:154 Patienten har rätt. Delbetänkande av HSU 2000. SOU 1997:157 Att erövra omvärlden. Slutbetänkande av Barnomsorg och . SOU 1997:161 Stöd i föräldraskapet. Betänkande av Utredningen om föräldrautbildning. Vård och stöd till barn och ungdomar med psykiska problem En utredning med parlamentarisk sammansättning tillkallas för att ut- reda vården och stödet till barn och ungdom med psykiska problem. -definiera gruppen barn och ungdom med psykiska problem. Utifrån denna definition och tidigare kartläggningar skall problemens om- fattning och samhällets kostnader för vård och stöd bedömas. Be- dömningen av samhällets kostnader skall ställas i relation till nyttan med vården och stödet till barn och ungdom med psykiska problem. -redogöra för och analysera hur olika samhällsinstanser arbetar med barn och ungdom med psykiska problem och hur samarbetet mellan Analysen skall göras såväl från de hjälpsökandes perspektiv som från samhällsinstansernas perspektiv. - överväga och föreslå olika insatser för att förebygga uppkomsten av psykiska problem och för att förebygga att psykiska problem, om de väl uppstått, inte fördjupas och befästs. -överväga och föreslå olika åtgärder för att förbättra samarbetet mellan hälso- och sjukvården och och även, i före- kommande fall, mellan hälso- och sjukvården och andra samhällsin- stanser. Utredningen bör överväga om nuvarande ansvarsgränser är de mest ändamålsenliga. -redogöra för och analysera samt föreslå olika rehabiliteringsåtgär- der. behandlade i sitt betänkande, Välfärd och valfri- het (SOU 1992: 73), de psykiskt stördas villkor i ett brett samhällspers- pektiv. Av tids- och resursskäl berörde utredningen inte psykiskt störda barns och ungdomars situation särskilt. I propositionen (1993/94: 218) Psykiskt stördas villkor anmälde därför regeringen att en utredning om vård och stöd till psykiskt störda barn och ungdomar bör tillsättas. So- cialutskottet delade regeringens bedömning av behovet av en sådan utredning. hade ingen erinran mot vad utskottet anfört (bet. 1993/94 SoU 28, rskr. 1993/94:396). Omfattningen av psykiska ohälsa bland barn och ungdomar är svår att fastställa. Olika undersökningar har försökt komma fram till hur stor andel av barn och ungdomar som har psykiska problem. Undersök- ningarna har använt sig av olika definitioner på psykisk ohälsa, olika undersökningsmetoder och olika underlag vilket fått till följd att upp- skattningarna av andelen barn och ungdomar med psykiska problem varierar . har genom- fört en enkät om den barn- och ungdomspsykiatriska vården. Enkäten har riktats till samtliga landsting. Med ledning av statistik på antalet besök vid landets öppenvårdskliniker kan man sluta sig till att av befolkningen upp till hade kommit i kontakt med den barn- och ungdomspsykiatriska öppna vården . Siffrorna måste dock tolkas med försiktighet då vissa kliniker även tycks räkna in föräldrar som besökare. En jämförelse mellan och övriga län visar att så kan vara fallet. I ligger andelen barn och ungdom som besökt den öppna barn- och ungdomspsy- kiatriska vården medan den i andra län pendlar . Statistiken över antalet barn och ungdomar som vårdats i den slutna barn- och ungdomspsykiatriska vården är mer heltäckande. Här rör det sig dock om en mycket liten andel av det totala antalet barn och ungdomar i åldrarna , 2 358 barn och ungdomar av totalt något över 2 miljoner barn och ungdomar i dessa åldrar. Antalet slutenvårdsplatser har minskat kraftigt . Den sjukhusanknutna vården omfattade cirka 350 platser vid 1990- talets början. 145 vårdplatser fanns också vid landstingens olika be- handlingshem. I takt med att antalet platser i slutenvården minskat har antalet öpppenvårdsmottagningar ökat. Vid 1990- talets början fanns cirka 170 öppenvårdskliniker. Trots osäkerheten vad gäller omfattningen av barns och ungdomars psykiska problem kan vissa negativa tendenser iakttas. Senast tillgäng- liga uppgifter visar att antalet barn och ungdomar som söker hjälp ökar både i den slutna och öppna psykiatriska vården. Samhällets insatser för barn och ungdomar med psykiska problem är omfattande och ansvaret delas främst mellan hälso- och sjukvården och . Barnomsorgen och skolan har också viktiga uppgifter i detta sammanhang. Barnhälsovården är ett stöd för alla familjer men denna vård har en särskild roll när det gäller barn med behov av särskilt stöd och deras familjer. Undersökningar visar att barn- och mödrahälsovården når i stort sett alla barn, vilket bidrar till att både medicinska och sociala problem kan upptäckas . Förtroendet för barnhälsovården är i all- mänhet mycket stort. skyddsnätet visar dock att barnhälsovården saknar metoder och kunskap för att ta sig an barn med psykiska problem. De allra flesta barn och ungdomar kommer i kontakt med barn- omsorgen och skolan. Barnomsorgen är en viktig resurs med unika möjligheter att förebygga psykiska problem hos barn. Många kommu- ner har kommit långt när det gäller att ta ett aktivt ansvar för att före- bygga problem. Undersökningar visar emellertid att det finns stora skillnader mellan olika kommuner. Problem finns bl.a. i uppföljningen av enskilda barns placeringar och i samarbetet mellan barnomsorgen och individ och familje-omsorg. Skolan kan spela en viktig roll när det gäller att kompensera för svåra uppväxtförhållanden eller för att förhindra utslagning. Den normala skolorganisationen är dock inte alltid anpassad för elever med speciella behov. Det gäller framförallt barn och ungdomar med sociala och emotionella störningar. Tonvikten i skolhälsovården har förskjutits mot mer socialmedicinskt inriktade uppgifter och tillgången till psy- kologer och kuratorer i skolan har minskat. Skolhälsovården och skolans övriga elevvård saknar i vissa fall stöd från den barn- och ungdomspsykiatriska vården. individ- och familjeomsorg följer, utreder och stödjer barn och ungdom med psykiska problem. Detta arbete har ofta en praktisk och kurativ karaktär. När det gäller behandling behöver sam-arbeta med barn- och ungdomspsykiatrin. Barn- och ungdomspsykiatrin är således en specialistresurs dit barn och ungdomar remitteras men även en basresurs dit den enskilde kan söka sig direkt. Flera undersökningar visar att det finns oklarheter och olika uppfatt- ningar om hur barn- och ungdomspsykiatrin bör samarbeta med social- tjänsten. Inom kritiseras i vissa fall den barn- och ungdomspsy- kiatriska vården för att inte ha vilja eller metoder att hålla kvar svagt motiverade patienter i behandling. Enligt är det svårt att för vissa fall få tillgång till barn- och ungdomspsykiatrins resurser. Det gäller framför allt utagerande, ofta missbrukande tonåringar i behov av både psykiatrisk vård och sociala insatser. Barn och ungdom utsatta för sexuella övergrepp är en annan sådan grupp. Inom familjehems- och institutionsvård finns brister när det gäller metoder och resurser. Bland annat har de så kallade paragraf tolv hemmen behov av konsulttjänster från barn- och ungdomspsykiatrin. redovisar i sitt slutbetänkande Ny social- tjänstlag (SOU 1994:139) att saknar kompetens att hantera barn och ungdomar med vissa psykiska problem. Det rör sig främst om "osynliga" flickor i riskzonen, barn till alkoholmissbrukare, ensamma flyktingbarn och barn . Socialsekreterarna är ofta beroende av experter från andra områden för att kunna avgöra vad som är bäst för barn och ungdom med psykiska problem i det enskilda fallet. För vissa fall av psykiska problem, exempelvis vissa psykotiska till- stånd, kan samarbete mellan barn och ungdomspsykiatrin och vuxen- psykiatrin bli aktuellt när den unge övergår till behand- ling inom vuxenpsykiatrin. Även inom detta område finns det indika- tioner på att samarbetet kan behöva utvecklas. Trots problemen i samarbetet mellan olika samhällsinstanser pekar flera undersökningar, bl.a. erfarenheter från aktiva uppföljning och och en- käter, på att samarbetet utvecklas positivt på ett flertal håll i landet. Samarbetet kan dock på de allra flesta håll förbättras om det ges en fastare struktur och om förståelsen ökar för varandras kompetens och möjligheter. Tyngdpunkten i denna problembeskrivning har lagts på en redogö- relse av olika samhällsinstansers arbete med barn och ungdomars psy- kiska problem samt samarbetet mellan dessa olika instanser. Ett bra skyddsnät av olika landstings- och kommunala verksamheter och ett väl fungerande samarbete dem emellan är förutsättningar för att förebygga uppkomsten av psykiska problem hos barn och ungdom likväl som det är en förutsättning för att förebygga att sådana problem, när de väl uppkommit, fördjupas och befästs. Det är angeläget att olika åtgärder vidtas för att förbättra det förebyggande arbetet. Även om ett väl fungerande skyddsnät i samhällets regi behövs för att förebygga psykisk ohälsa kan det inte ersätta den betydelse familjen har för barns och ungdoms psykiska hälsa. Därför är det viktigt att även familjen bemöts med respekt och förståelse och görs delaktig i den vård och det stöd som olika samhällsinstanser ger till barn och ungdomar med psykiska problem. I detta sammanhang skall även de ideella organisationer som arbetar inom området framhållas. För den enskilde och för familjen är de ofta ett värdefullt komplement till samhällets insatser. Det förebyggande perspektivet skall ges tyngd. Problematiken kring barn och ungdom med psykiska problem är dock inte enbart en fråga om ett förbättrat förebyggande arbete och ökat samarbete. Innehållet och kvaliteten i vården och stödet till dessa barn och ungdomar är andra viktiga aspekter liksom rehabiliteringen. har givits i uppdrag att göra en nationell översyn av kvaliteten och effektiviteten i undersöknings- och behandlingsmetoder inom den specialiserade psykiatrin. har utifrån perspektiv bl.a diskuterat innehållet i de insatser som gör för barn och ungdom. Olika rehabiliteringsåtgärder är nödvändiga för att förhindra att psykiska problem fördjupas och befästs.