sou · GMB38d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Undersökningen vände sig till samtliga innehavare av tillverknings- och partihandelstillstånd samt till ett urval (1 600) av innehavare av servering- stillstånd. Datainsamlingen genomfö rdes till . Svarsfrekvensen för respektive målgrupp uppgick till 4 . Svarsfrekvensen är alltså mycket låg. Bland de ca 35 tillståndshavare som dominerar handeln med alkoholdrycker är visserligen svarsfrekvensen högre, av dessa har besvarat enkäten, vilke t skulle kunna anses höja tillförlitligheten i resultatet i denna del. Svarsfre- kvensen är dock fortfarande låg. Undersökningens resultat måste därfö r tolkas med stor försiktighet. Av undersökningens resultat har följande av huvudsakligt intress e framkommit. Innehavare av serveringstillstånd mottar flest marknadsföringsåtgärder som främst avser starköl. Därefter riktar sig innehavare av parti- oc h tillverkningstillstånd till Systembolaget i sin marknadsföring. Denn a marknadsföring avser främst vin och sker vanligen genom reklam och promotion. I relativt liten utsträckning riktar sig de nämnda tillstånds- havarnas marknadsföring direkt till konsumenterna. Marknadsföringen av folköl och alkoläsk förekom mer i så liten utsträckning att bedömt att detaljinformation inte kan anses intressant. Ett av syftena med undersökningen var att få reda på om EU-medlem- skapet har påverkat marknadsföringen av alkoholdrycker. Ca en tredjedel av innehavarna av tillverknings- och partihandelstillstånd och av innehavarna av serveringstillstånd anser själva att marknadsföringe n åtminstone i någon mån har förändrats. Av undersökningens resulta t framgår att marknadsfö ringsaktiviteterna överlag har ökat. Detta förklaras bero på att de s.k. aktörerna blivit fler samt att sortimenten omfattar fle r produkter. Även om i nnehavarna av serveringstillstånd ofta angett person- lig försäljning och vinprovning som nya inslag i marknadsföringe n framträder dock av undersökningens resultat inte något förändrat mönster i marknadsföringen. I utredningens direktiv beskrivs marknaden för handeln med alko - holdrycker. Bland annat sägs att osunda försälj ningsmetoder och marknads- Hur marknadsförs alkoholdrycker? bearbetningar rapporteras ha tilltagit och att ett ökat antal aktiviteter för att påverka konsumenter äger rum. Vidare uttalas det att tillverkare och partihandlare ibland använder pristävlingar, långa krediter samt kvantitets- rabatter, marknadsföringsbidrag och finansiellt stöd av olika slag til l restauranger som sägs genom t.ex. ensamrättsavtal förbinda sig att köpa öl eller andra alkoholdrycker från en enda leverantör. undersöknin g visar att dessa marknadsföringsåtgä rder visserligen förekommer men att de är relativt ovanliga. Kvantitetsrabatter för starköl är dock betydligt van - ligare. Undersökningen ger inte belägg för att de nu nämnda marknads - föri ngsåtgärderna har ökat nämnvärt och inte heller att åtgärderna ä r kopplade till exempelvis ensamrättsavtal. 10.1.3Ett exempel på en s.k. marknadsmix Utredningen har vid sina studiebesök och i övrigt under arbetets gån g erfarit att tillverkare och distributörer vid marknadsföringen av alko - holdrycker ibland följer vad som kallas en marknadsmix. Vid lansering av en produkt kan således flera eller samtliga av de nedan angivna reklamvä- garna användas. På en reglerad marknad, som den svenska, kan en marknadsmix se ut på följande sätt. promotions; provningar och andra promotions för restaurang - anställda m.fl. Annonsering; i fackpress och tillåtna tidskrifter på serveringsställe n som Nöjesguiden. Hit kan också räknas vykort och foldrar so m distribueras på serveringsställen. Fackpressen används framförallt vid nylanseringar eftersom marknadsföring i denna förväntas ge s.k. spi n off effekt i form av redaktionell text i tidningar som läses av konsu- menterna. Eventmarketing; dvs. olika jippon och fester. Internet; web-sidor kan innehålla både information om företag oc h produktinformation. Direktreklam; till kunder och Systembolagets inköpare. Hit räkna s också direktreklam till konsumenter som söker information t.ex. genom s.k. kupongsvar. Hur marknadsförs alkoholdrycker? Enligt uppgift från en partihandlare anses det mycket eftersträvansvärt att få ett vin rekommenderat av en vinjournalist i ett TV-program eller i en redaktionell text i en tidning. Informationen förväntas ha en enor m genomslagskraft. Det händer att redaktioner faxar resultatet av vinprov- ningar till Systembolagets butiker för att förbereda dem på den väntad e efterfrågan. Tax-free-marknaden anses som en inte oviktig försäljningskanal. Dä r kan tillståndshavarna göra särskilda promotions, sänka priserna, lämn a kombinationserbjudanden etc. Det är inte ovanligt att en ny produkt lanseras på tax-free-marknaden ca t ill före den inhemska lanseringen. Det finns de i branschen som tror att tax-free-marknaden kommer att finnas kvar även som försäljningsställe fö r exklusiva och dyra produkter med särskild inriktning och som inte finns på de inhemska marknaderna. Se bilaga 8 för en beskrivning av den svenska lanseringen av . Sedan marknaden avreglerades har de som handlar med sådana drycker ökat från en till ca 250. Det antal produkter som finns tillgängliga fö r konsumenterna och som det alltså finns anledning att föra ut information om har blivit betydligt fler. Detta märks inte minst på Systembolagets sortiment. Det är självklart att dessa omständigheter ha r påverkat marknadsföringen. Att de t av undersökning har bekräftats att mängden marknadsföringsåtgärder har ökat är därför inte förvånande. Av undersökning har emellertid framkommit att mönstret fö r hur marknadsföringen av alkoholdrycker sker inte har förändrats sedan EU- tillträdet. Av undersökning en har inte heller uttalandena i direktiven om att det blivit vanligare med osunda försäljningsmetoder och marknadsbearbet- ningar eller att sådana marknadsföringsåtgärder regelmässigt är kopplade till exempelvis ensamrättsavtal bekräftats. I detta sammanhang skall också anmärkas att ärendena hos Konsument- verket om påstådda överträdelser av alko holreklamregleringen inte har ökat anmärkningsvärt . har handlagt i genomsnitt ca 60 ärenden om alkoholre- klam med en topp på 74 ärenden . Det finns inte någo n utredning om att överträdelserna har blivit fler . Det verkar inte självklart att den ökade mängden marknadsförings - åtgä rder har nått konsumenterna. SCB:s undersökning ger nämligen vi d Hur marknadsförs alkoholdrycker? handen att majoriteten av konsumenterna inte sett alkoholreklam oftare eller i större utsträckning sedan blev medlem i EU. Sammanfattningsvis anser utredningen sålunda klarlagt att mängden marknadsföringsåtgärder, av skäl som har nämnts, har ökat. Det har emellertid inte genom utredningens undersökningar kunnat visas att de n ändrade regleringen av marknaden för alkoholdrycker till följd av EU - medlemskapet har påverkat utvecklingen i någon annan märkbar riktning. Utredningens bedömning är att marknadsföringen av alkoholdrycker efter EU-tillträdet inte i nämnvärd grad har kommit att utvecklas i strid mot gällande regler rörande sådan marknadsföring eller att tillsynen av dess a regler försvårats eller omöjliggjorts. 10.2Närmare om marknadsföringen av lättöl Lättöl är inte en alkoholdryck utan hör hemma bland de s.k. lättdryckerna, som antingen är fria från alkohol eller innehåller högst 2,25 volymprocent alkohol (1 kap. 7 § alkohollagen). Alkoholreklamlagen gäller inte fö r marknadsföringen av lättöl. Däremot måste naturligtvis lättölsreklame n uppfylla de krav som följer av marknadsföringslagen. För de bryggeriföre- tag som är medlemmar i gäller dessutom att reklamen skall utformas i enlighet med de riktlinjer som föreningen beslutat i samråd med /KO. Enligt en återkommande kritik mot lättölsreklamen är denna egentligen förtäckt starkölsreklam. Frågan har diskuterats i tidningen (se nr 1995). Enligt tidningen tillfrågades 1 150 statistiskt utvalda TV- tittare vilken ölklass de tänkte på när de såg ölreklam. svarade lättöl, mellan- och starköl, folköl, svarade inte någon öl och hade ingen uppfattning. Enligt Resumé tillfrågades också 1 27 5 statistiskt utvalda TV-tittare om vilken ölklass de blev sugna på när de sett ölreklam. svarade stark- och mellanö l, ingen alls, lättöl, folköl och hade ingen uppfattning. Utredningen kan inte uttala sig om vederhäftigheten i den genomförda undersökningen. Det framgår t.ex. inte vilka kriterier som gällde för urvalet eller hur många av de tillfrågade som svarade. Om det endast är lättölsre- klam (ölreklam) som de tillfrågade tittat på anges inte. Undersökningen ger dock visst stöd för påståendet att lättölsreklam ger associationer til l starkare öl. Det finns också påståenden om att bryggerier som normalt inte sälje r lättöl, tillverkar en mindre mängd av drycken, som kallas försvarsbrygd, för att kunna göra reklam för si na produkter. Huruvida detta är sant känner inte utredningen till. Alkoholinspektionen har dock fått förfrågningar o m Hur marknadsförs alkoholdrycker? hur stor mängd lättöl som måste produceras för att tillverkaren skall äg a rätt att göra reklam för sådant öl. investerade bryggerierna betydande belopp i lättölsrekla- men. Sålunda investerade , och . En överväldigande del av kostnaderna ha r bryggerierna lagt på reklam i TV, , medan resterande har lagts på reklamfilm på biografer, , i kvällspressen, , och på utomhusreklam, . (Uppgifterna är hämtade från tidninge n Resumé, nr 14/97.) Även om utredningen inte har haft tillgång til l omfattningen av bryggeriernas totala reklambudgetar, framstår de nu redovisade investeringarna som betydande. har förklarat att lättölsreklamen i först a hand är en varumärkesfråga; reklamen ökar kä nnedomen om och good-will- värdet av ett varumärke. Att bryggerierna koncentrerar sig på lättölsreklam har samband med att kommersiella annonser för starköl inte är tillåtna. Enligt utredningens mening är sambandet mellan marknadsföringen av lättöl och starköl uppenbar. Det kan konstateras att varumärkena ofta ä r identiskt eller snarlikt utformade för lättöl och starkare öl. Redan på grund av detta fungerar lättölsreklamen som reklam för starkare öl. Denna slutsats får direkt stöd i en nyligen genomförd reklamkampan j för Guld lättöl. Kampanjen fick första pris i konsumentklassen i den s.k. 100-wattaren, en reklamtävling som anordnas av och Annonsörföre ningen. Tävlingen lägger stor vikt vid vad en reklamkampanj leder till för resultat. Kampanjen hade lett till att försäljningen av starkölet passerade konkurrenten . va r försäljningen av större än Bl å Export. Enligt uppgifter i pressen (Resumé nr 49/97) hade skickat in endast underlag om försäljningen av starkölet d Export på Systembolaget. introducerades en nyhet på den svenska alkoholmarknaden, den s.k. alkoläsken. Drycken blev snart en försäljningssuccé. såldes ca alkoläsk enbart i Systembola- gets detaljhandel. Alkoläsken liknar vanliga läskedrycker både i smak och utformning . Eftersom alkoholstyrkan, som motsvarar en traditionell starköl, döljs a v sötma eller av frukt- eller bärsmak a nses den lättdrucken för dem som ännu Hur marknadsförs alkoholdrycker? inte vant sig vid eller ogillar alkoholsmak. Det har därför befarats at t alkoläsken i sig utgör en ungdomsdryck. Dess popularitet bland ungdomar har bekräftats i två undersökningar. Det finns ett samband mellan tidig alkoholdebut och konsumtionsvanor av alkoholdrycker i vuxen ålder. En uttalad ambition för den svensk a alkoholpolitiken är därför att alkoholdebuten skall ske och att uppväxtmiljöerna skall vara fria fr ån alkohol. Det finns farhågor om att dessa ambitioner motverkas av försäljningssuccén med alkoläsken. 10.3.2Vad är alkoläsk? Som nämnts ovan är alkoläsken lik de vanliga läskedryckerna både i smak och utformning. Det är inte ovanligt att förpackningen har getts klara eller häftiga färger. Utformningen har ofta inslag av tecknade figurer eller liknande och är inte sällan fantasifull. Namnen på de skilda produkterna är regelmässigt ungdomliga eller slagkraftiga på ett sådant sätt att de ka n passa i en ungdomlig jargong. Utformningen av varumärkena är sådan att den kan antas appellera till ungdomar. Alkoholsmaken framträder sälla n tydligt utan döljs av sötma eller av frukt- eller bärsmak. Basen i drycke n kan vara vin (druvor som råvara), fruktvin (jäst saft av t.ex. , vinbär och hallon eller ett koncentrat därav), cider (äpple eller päron), öl eller sprit. Den framtagna basen blandas med bl.a. sockerlag, aromämnen och citronsyra. Därefter tillsätts oftast kolsyra. Benämningen, alkoläsk, torde vara en översättning från engelskans alcopops. Det finns alltså ingen definition av alkoläsk varken i skattelagstiftningen eller i alkohollagen. Därför har alkoläsken vid tillämpningen av olika lagar fått tolkas in i befintliga definitioner. Enligt 1 § första stycket lagen (1994:1564) om alkoholskatt skal l alkoholskatt betalas för öl, vin och andra jästa drycker, mellanklass - produkter samt för etylalkohol som tillverkas här i landet, som förs in eller tas emot från ett annat EU-land eller som importeras från tredje land. Klassificeringen av alkoholhaltiga drycker sker enligt s.k. KN-nummer, dvs. Kombinerade nomenklauturen (KN), som grundas på gemenskapsrätt- sliga förordningar. De flesta blanddryckerna klassificeras inom Europeiska gemenskapen som andra jästa drycker än vin och öl under det så kallade KN-numret 2206. Skatt tas i dessa fall ut per liter för drycker med en alkoholhalt över 2,25 men inte över 4,5 volymprocent med och för drycker med e n alkoholhalt över 4,5 men inte över 7 vol ymprocent med (4 § andra stycket). Om drycken innehåller en alkoholhalt om högst 2,25 volymprocent tas ingen skatt ut (4 § tredje stycket). Hur marknadsförs alkoholdrycker? Alkoläsk kan emellertid också klassificeras som vin. Skatt skall betalas för vin som hänförs till KN-nummer 2204 och 2205 om alkoholhalte n uppkommit enbart genom jäsning och alkoholhalten överstiger 1, 2 volymprocent men uppgår till högst 15 volymprocent, eller alkoholhalten övers tiger 15 volymprocent men uppgår till högst 18 volymprocent oc h vinet producerats utan tillsatser (3 §). Även för dessa drycker tas skatten ut per liter, för drycker med en alkoholhalt över 2,25 men inte över 4, 5 volymprocent med och för drycker med en alkoholhalt över 4,5 men inte över 7 volymprocent med . Alkoholinspektionen tar vid tillståndsgivningen fasta på vilken form av alkohol som utgör basen i en dryck. Om en blanddryck innehåller vi n betraktas den som vin, om den innehåller öl betraktas den som öl och om den innehåller cider betraktas den som cider (vin). Om den innehåller annan alkohol överstigande 2,25 volymprocent betraktas den som spritdryck. Den som innehar ett parti- eller serveringstillstånd som omfattar t.ex. endast starköl och vin får inte handla med eller servera blanddrycker som av Alkoholinspektionen bedömts vara spritdryck. definierar alkoläsk som en blandning av alkoholhal- tig dryck med aromämnen, socker, kolsyra m.m. där basen kan bestå av vin (av druvor), fruktvin (jäst fruktsaft), cider, öl/starköl eller sprit. I System- bolagets prislista och i annan information från bolaget betecknas alkoläsker som blanddrycker. Hit hör alla drycker som består av en blandning a v alkoholdryck och annat, dvs. också s.k. long-drinks. Arbete har påbörjats inom EU för att åtminstone i skattesammanhang klassificera alkoläsken. I det arbetet kan också alkoläsken som produk t komma att definieras. I det följande använder utredningen beteckninge n alkoläsk på en sådan dryck som, oavsett framställningssätt och typ a v alkohol, innehåller de karaktäristiska drag samt har den ungdomliga image som har beskrivits ovan under 10.3.2. och som innehåller en alkoholhalt på minst 2,25 volymprocent. 10.3.3Marknaden för alkoläsk i Alkoläsken lanserades i . Grunden för alkoläsken s marknad lades genom försä ljningen via restauranger och andra ställen med serveringstillstånd. Systembolaget ville däremot inte ta in alkoläsken i sitt sortiment och framhöll att det förelåg risker för skadeverkningar blan d ungdomar och barn som var förenade med att marknadsföra en produkt som hade läskedrycker som förebild i smak och utformning (se avsnitt 17.2 om bl.a. beslut i ärende A 396; AB Åbr o Bryggeriers ansökan om överprövning av Systembolaget AB:s beslut at t avvisa produkten från sitt sortiment). Hur marknadsförs alkoholdrycker? kom in i Systembolagets beställningssortiment sedan efter överprövning funnit att Systembolagets inställning inte var förenlig med gemenskapsrätten. Först 7 fördes vissa alkoläsker in i det ordinarie sortimentet. Utredningen har inte särskilt undersökt hur just alkoläsken marknads- förs men har under arbetets gång inhämtat följande. Alkoläsken introducerades framför allt genom försäljning och mark - nadsfö ring på restauranger och olika festivaler. Produkten blev relativt omskriven och debatterad i media, vilket också bidrog till att öka kännedo- men om den och till intresset att pröva den. Se särskilt om den svensk a lanseringen av alkoläsken Hooch i bilaga 8. har i några ärenden prövat marknadsföring a v alkoläsk. I ärende nr 96/K2271 gällde anmälan en annons i Expresse n . I anonsen, som hade , fanns uppmaningen Get hooched at totally wicked prices. Annonsen illustrerades med ett ansikte i form av en , som var ytterst lik kännetecknet för en alkoläsk. e fanns en restaurang angiven. fann under åberopande av (såväl måttfullhetskravet som) annonsförbudet att marknadsföringen stred mot gällande regler fö r alkoholreklam. I ärende nr 97/K2137 prövade på ege t initiativ reklam på säljställe för en alkoläsk; pizzerian/puben var klädd med reklam för Hooch bl.a. med One taste and youre hooched so m slogan. () har på Systembolagets uppdrag utfört en undersökning av ungdomars konsumtion av och inställning til l alkoläsk. Undersökningen ingick som en del av Systembolagets ungdoms- undersökning månad 1996. Frågorna ställdes till 426 ungdomar i åldern . Enligt har resultaten vägts så att de representerar kön och ålder enligt befolkningsstrukturen fö r aktuella åldersgrupper. Av undersökningen framkom bl.a. följande. Två tredjedelar av alla ungdomar i den aktuella åldersgruppen hade druckit alkoläsk . Fördelat på flickor och pojkar uppgic k andelen som druckit alkoläsk till . Fördelat p å olika åldrar för både flickor och pojkar framgick följande. I åldern hade hälften druckit alkoläsk . I åldern å r uppgick siffran till och i den äldsta åldersindelningen 22 till var det som prövat alkoläsk. Av dem som hade drucki t alkoläsk hade två tredjedelar konsumerat alkoläsk . Hur marknadsförs alkoholdrycker? hade av ungdomarna i åldern druckit alkoläsk . De som hade druckit alkoläsk tillfrågades o m alkoläsken hade ersatt någon annan alkoholhaltig dryck. av de tillfrågade uppgav att alkoläsken inte hade ersatt någon alkoholhaltig dryck. För delat på flickor och pojkar uppgick siffrorna till . I de fall alkoläsken hade ersatt någon annan alkoholhaltig dryck rör de det sig framför allt om starköl och mellanöl, och det gällde främs t flickor och unga kvinnor. Av undersökningen framkom vidare att av dem som hade drucki t alkoläsk kunde tänka sig att dricka alkoläsk igen. av flickorna och av pojkarna uppgav att de kunde tänka sig detta. Det var framför al lt ungdomar i åldern som var positivt inställda i detta avseende. i denna åldersindelning kunde tänka sig att dricka alkoläsk igen. Ungdomarna tillfrågades också om sin inställning till alkoläsk. Därvid framkom att ungdomarna ansåg att alkoläsk var lättdrucken, en dryck för ungdomar och för flickor samt att man inte känner alkoholsmaken. Ho s dem som hade druckit alkoläsk hade dessa attityder förstärkts. () har genomfört årliga undersökningar av skolungdomars alkohol-, narkotika-, tobaks- och sniffningsvanor. Undersökningarna har grundats på riksrepresentativa urval av elever i årskurs 9. undersöknin g deltog 6 027 elever. Av en rapport från undersök- ningen framgår att mer än hälften av eleverna hade drucki t alkoläsk , av pojkarna och av flickorna. Av pojkarna hade druckit alkoläsk en gång, två till fyra gånger, fem till tio och slutligen elva eller fler gånger. Motsvarande siffror fö r flickornas konsumtion av alkoläsk var 17, 23, . Någon analys av denna konsumtion finns inte i sammanfattningen. Sålunda framgår till exempel inte huruvida flickornas konsumtion av annan alkohol ersatts av konsumtion av alkoläsk eller om vilket befarats alkoläsken i just flickornas fall utgjort en introduktion till alkoholkonsumtion. Engelska undersökningar bekräftar att alkoläsken är en dryck so m tilltalar ungdomar. Sålunda framkom vid en undersökning om attityder och förhållningssätt till nya sorters alkoholdrycker i , people and alcohol, som utfördes av the Health Education Authority och att framför allt alkoläsken mycket effektivt har spritt sig i tonårskulturen, mer effektivt där än bland äldre grupper. av tonåringarna kände till alkoläsken, framför a llt var det ungdomar i åldern som hade kunskap om drycken. De ser positivt på drycken, tycker om smaken, återigen särskilt de i åldern , och tendera r Hur marknadsförs alkoholdrycker? uppfatta den som alkoholsvagare än vad som är fallet. När undersökningen genomfördes hade alkoläsken funnits på den engelska marknaden under endast . Enligt undersökarna var det i högsta grad sannolikt att tonåringarna påverkades av marknadsföringen, vartill räknades den i iögonfallande designen och namnen på de flesta av alkoläskerna. Det fanns 39 blanddrycker i Systembolagets prislista (som avser varorna i grundsortimentet, det tillfälliga sortimentet och testsortimentet) för ma j och juni månad 1997. Under första tertialet såldes 1 250 000 lite r alkoläsk i detaljhandeln. För maj månad uppgick försäljningssiffran i samma handel till . Det går inte att redovisa hur mycket alkoläsk som såldes på restauranger och andra försäljnings- ställen som fordrar serveringstillstånd eftersom statistiken följer de olik a typer av tillstånd som finns för alkohold ryckerna. Vad som framgår är dock att fö rsäljningen av vin med en alkoholhalt mellan 2,25 och 7,0 volymp- rocent, till vilken grupp alkoläsk främst hör, har fördubblats jämfört med . beslutade både och att upphöra med sin försäljning av alkoläsk. Såväl vikande försäljningssiffror (och ) som det faktum att produkten inte ansågs passa in i bolagets sortiment och image () angavs som skäl för besluten. Dryckens popularitet tycks ha minskat. gick för säljningen på Systembolaget ned jämfört me d försäljningen ; under o ktober månad såldes alkoläsk och under motsvarande månad 1997 endast . I butiker för hemtillverkning av vin m.m. återfinns numera s.k . alkopulver för försäljning. Genom relativt enkla medel kan man brygga sin egen alkoläsk, som färdigjäst innehåller en alkoholhalt om ca 5 volympro- cent. I lanserades den första alkoläsken måna d 1995. fanns det ett 40-tal märken och omsättningen av drycken uppgick då till (information från Systembolaget) . Alkoläsken står vå ren 1997 för av den brittiska alkoholmar- knaden. har det lanserats en ny produkt på den brittiska markna- den, , som är en form av milk-shake med alkohol tillsatt (faxtidning- en Que vadis, ). Hur marknadsförs alkoholdrycker? Vid ett möte med hälsovårdsministrar na i rådet tog socialminis- tern upp en diskussion om gemensamma åtgärder inom EU mot alkoläsken. Hon angav därvid olika tänkbara alternativ, blan d annat utarbetandet av enhetliga riktlinjer för marknadsföringen oc h förs äljningen av alkoläsken och andra ungdomsinriktade produkter. Ett totalförbud mot marknadsföringen av produkterna uteslöts inte. Et t alternativ var att EU skulle verka för att producenter och tillverkare inom unionen ö kar sitt ansvar för och sin kontroll av marknadsföringen oc h försäljningen. Ett annat tänkbart alternativ var att höja skattesatserna för sådana drycker till vad som gäller för spritdrycker. Vid Punktskattekommitténs möte tog den österrikisk a delegationen upp frågan om beskattningen av alkoläsker.