sou · GMB324d2 · 1999-01-01 00:00:00 — ·Påverkan på fisk av byggande i vatten (vattendomar bl.a. Öresunds- förbindelsen) (Öresundskonsortiet m.fl.). ·Regional miljöövervakning i län (läns kustvattenför- bund). ·Musselodling som miljöförbättrande åtgärd (MISTRA, EU, Vatten- brukarnas riksförbund). ·Energifördelning hos fisk (utnyttjande av intagen föda) (finansiering inom ramen för andra projekt). Forskningens roll och organisation 271 Kustlaboratoriet bedriver undersökningar rörande lek- och uppväxtför- hållanden men också utsättningar för upprätthållande av fiskresurserna och den biologiska mångfalden. Lämpliga åtgärder för bevarande och restaureringar av viktiga rekryteringsmiljöer utvecklas i samarbete med men är av betydelse även för t.ex. länsstyrelser, kom- muner, m.fl. Analyserna baseras på standardiserade provtagningar i ett antal typområden. Yngeltäthet och tillväxt uppskattas och omvärldsfaktorers (framförallt temperaturens) inverkan på årsklassvariationen följs. Analy- serna ligger till grund för utveckling av rekryteringsmodeller för inverkan av naturliga omvärldsfaktorer på rekryteringprocesserna. Resultaten utnyttjas för bedömning av olika områdens rekryteringspotential och kan därmed utnyttjas även inom beståndsövervakningen för prognoser. Re- kryteringen av ål och möjligheterna att stärka beståndet genom utsätt- ningar är särskilt viktiga. Rekrytering till och un- dersöks varvid riktlinjer för utsättningar tas fram utifrån skattningar av årsklassvariation. Kustlaboratoriet deltar i den arbetsgrupp inom ICES som arbetar med fiskrekrytering. Följande projekt pågår inom området fiskevård/bevarande: ·Restaurering av rekryteringsmiljöer (MISTRA, NV). ·Rekrytering och utsättningsstrategier för ål (10:6, C1). Med syftet att utveckla det kustnära fisket samt bibehålla fiskresurserna bedriver Kustlaboratoriet undersökningar som avser utveckling av fångstteknik. Arbetet med redskapsutvecklingen är inriktat mot ökad selektion, d.v.s. minska fångsten av oönskade storlekar (ungfisk) och arter (även säl och sjöfåglar). Syftet är att förbättra näringens möjlighe- ter genom att kunna fånga och hålla fisken levande vilket kräver att även lagringsmetodik utvecklas. Utveckling av redskap som fångar fisken levande, exempelvis ryssjor, ges hög prioritet. Sådana redskap innebär, förutom det mest effektiva sättet att selektera oönskad fångst, även en god produkt och möjlighet till långtidsförvaring i syfte att skapa jämnare och tidsbestämda leveranser av arter som bl.a. abborre. Delar av arbetet sker på uppdrag av länssty- relser utmed ostkusten inom projektet utveckling av kustfisket i Öster- sjön. I projektet utvärderas även den ekonomiska potentialen. 272 Forskningens roll och organisation re ett försök som pågår avser utveckling av sälsäker fångstteknik för att motverka skador på redskap och minimera säldöd. Pågående projekt är: ·Utveckling av kustfisket i (bl.a. utveckling av levandefång- ande redskap) (länsstyrelser, EU). ·Utveckling av selektiva fiskemetoder (bl.a. sälsäkra redskap) (MISTRA, NV, EU, WWF). Genom engagemang inom olika miljöövervakningsprogram sker resultat- redovisning förutom till till NV, SSI och berörda industrier. När det gäller resursskattningar, fiskevårdsåtgärder och fiskets utveck- ling utgör resultaten även underlag för bl.a. länsstyrelser och kommuner. Kustlaboratoriets FoU-verksamhet motsvarade enligt utredningens enkät 17,9 miljoner 1997. Verksamheten finansieras till stor del, 43,, av medel från industrin genom uppdrag i form av kontrollprogram och till en mindre del, , av anslagsmedel. Laboratoriet har blivit engagerat i ett större MISTRA-projekt inom sustainable zone management vilket motsvarar av den totala finansieringen. I övrigt erhålls medel från NV (5,), länsstyrelser () och genom (). Sötvattenslaboratoriet är beläget vid där verksamheten startade . I och med att fiskefrågorna 1948 överfördes från Lant- bruksstyrelsen till den nybildade medföljde också Söt- vattenslaboratoriet. Vid laboratoriet arbetar 36 personer varav 5 vid kontoret i där arbete med resursövervakning i de och en nationell databas för sötvattensfisk pågår. Laboratoriet förfogar över försöksstationen i där 3 personer arbetar med ekologiska frågor rörande lax och havsöring. Anläggningen, SEL (strömvattensekologiska laboratoriet), består av ett strömvattensakvari- um med rinnande vatten inomhus och utomhus en särskilt utformad ex- perimentbäck. Även en del av naturliga fåra utnyttjas där vat- tenföring och in- och utvandring av fisk kan kontrolleras. Forskningens roll och organisation 273 i finns experimentella anläggningar i form av akva- rier och utomhusdammar. Laboratoriet har även det vetenskapliga ansva- ret för försöksstationen i (se nedan). Sötvattenslaboratoriets verksamhet omfattar att: ·övervaka fiskbestånden i sjöar och vattendrag på i första hand allmänt vatten ·bedriva undersökningar om lämpliga fiskevårdsåtgärder för bevaran- de och nyttjande av resursen fisk i sjöar och rinnande vatten med in- riktning både mot yrkes- och fritidsfisket ·undersöka även icke kommersiella men hotade arter för framtagande av bevarandestrategier ·inom olika miljöövervakningsprogram registrera miljöstörningars inverkan på fiskbestånden ·administrera märkning av fisk i inlandsvatten. Resursövervakningar bedrivs i syfte att samla data för en övergripande bedömning av hur stor resursen fisk i sötvatten är. Analyserna används för utveckling av både yrkes- och fritidsfisket. Arbetet omfattar i första hand de där den största delen av det yrkesverksamma fisket äger rum men också vattendrag med lax, öring och ål. I de utförs övervakningen genom att bearbeta insamlad fångststatistik, ekoräkningar och provfisken i form av trålningar på i första hand bytes- fisk (siklöja, nors och spigg). Analyserna utförs med hänsyn till effekten på utsättningar av lax och öring. Siklöjan är en bytesfisk men är samti- digt också kommersiellt en mycket viktig art i och i . Inom ramen för projekt (Resursövervakning av sötvattens- fisk inklusive katadroma och anadroma arter, d.v.s. ål respektive lax och öring) utför laboratoriet i samarbete med utredningskontoren och LFI också insamling, registrering, och utvärdering av data från en rad olika källor som t.ex. länsstyrelser, fiskeklubbar m.m. Verksamheten syftar till att upprätthålla en nationell databas och komma med översikter för fisk i sötvatten inklusive lax, havsöring och ål i sjöar och kustmynnande vat- ten. Laboratoriet handhar även den nationella databasen för fisk i rin- nande vatten (elfiskedatabasen). I denna databas registreras provfisken i hela landet inklusive uppgifter från de nationella och regionala mil- jöövervakningsprogrammen. Databasen innehåller även fysikaliska, ke- miska och biologiska omvärldsfaktorer och utgör ett viktigt redskap i utvärderingen av fisk och fiskeresurser i olika regioner. 274 Forskningens roll och organisation Vidare administrerar Sötvattenslaboratoriet genom självfinansiering all märkning av fisk i inlandsvatten. Denna databas utnyttjas för bedöm- ning av fiskevårdsåtgärder så som lämplighet av utsättningar och optimal utsättningsstorlek i olika typer av vatten. Resultatet från resursövervak- ningen utnyttjas förutom av också av länsstyrelser och fis- keorganisationer. I anslutning till resursövervakningen pågår ett antal stödjande projekt för att ge ökad kunskap om rekrytering och beståndsutveckling av bl.a. lax, gös, siklöja och signalkräfta. Pågående projekt inom området resurs är: ·Övervakning av de pelagiska fiskbestånden i , , Mäla- ren och genom ekoräkningar (10:6, länsstyrelser). ·Resursövervakning av sötvattensfisk inklusive katadroma och anadroma arter (RASKA) (paraplyprojekt) (10:6). ·Elfiskedatabas (nationell databas för provfisken) (10:6, NV). ·Fångststatistikanalys av licensierat yrkesfiske i inlandsvatten (budget). ·Utveckling av rekryteringsmodeller för gös (10:6). ·Vandringsvägar, tillväxt och överlevnad hos gös (märkning och åter- utsättning) (10:6). ·Introduktion och beståndsutveckling av signalkräfta (10:6). ·Föryngringsproblematiken hos siklöja i (10:6). ·Utbyte och effekt av lax- och öring utsättningar i och (10:6). ·Märkning av fisk i inlandsvatten (självfinasierad genom försäljning av märken). Mot bakgrund av att fisksamhället är beroende av den miljö i vilken fis- ken lever utgör övervakning av miljöns tillstånd och kunskap om eventu- ell påverkan på fisk en viktig del i hur bevarandeåtgärder utformas och hur fisken som resurs utnyttjas. Laboratoriet utför miljöövervakning som omfattar försurnings- och kalkningseffekter, övergödning samt står som datavärd för den nationella miljöövervakningen i sötvatten. Undersök- ningarna bedrivs i huvudsak på uppdrag av NV. Arbetet omfattar datainsamling genom standardiserade provfisken (nät och elfiske) i både påverkade sjöar och rinnande vatten och i opå- verkade referensvatten. Laboratoriet genomför i detta sammanhang även arbete för att utveckla metodik och kvalitetssäkra övervakningen samt Forskningens roll och organisation 275 deltar i arbetet med att utveckla en nordisk provfiskestandard. Arbete pågår även med att förbättra och kvalitetssäkra metodik för åldersanalys Resultaten från övervakningsprogrammen utnyttjas för bedömningar av miljötillstånd och mänsklig påverkan men också för övervakning av den biologiska mångfalden. I anslutning till detta pågår projekten 1996 och Fe nnoskandiens fiskfauna där fiskfaunans status och förändring analyseras. Sådan kunskap behövs för att kunna utvärdera den naturliga utvecklingen i för- hållande till mänsklig påverkan. Vid laboratoriet bedrivs även en del mer grundläggande projekt för att erhålla ökad kunskap om fisksamhällenas funktion och därmed möjlighet till förbättrad analys av övervakningsda- ta. pågår följande projekt: ·Nationell miljöövervakning i referenssjöar (NV, C1). ·Utveckling av provfiskemetodik inom miljö- och resursövervakning (NV, C1). ·Svensk och nordisk fiskfauna - status och förändring (10:6, NMR, NV). ·Databas för sjöprovfisken (datavärdskap för fisk inom miljöövervak- ningen) (NV, C1). ·Indikatorer i fisksamhällen för bedömning av miljötillstånd i sjöar och rinnande vatten (C1, SLU). ·Utvärdering av återställningsåtgärder i kalkade vatten (NV). ·Uppföljning av kalkningseffekter (IKEU) (NV). ·Skonsamma skogsbruksmetoder längs vattendrag () (WWF, EU, skogsbolag). Med syfte att ta fram kunskap om lämpliga fiskevårds- och bevarandeåt- gärder för handläggning av fiskevårdsbidrag, vattenav- giftsmedel och EU:s strukturstöd genomför Sötvattenslaboratoriet bl.a. mer grundläggande undersökningar om fiskars ekologiska krav. Under- sökningarna omfattar arter och bestånd av nationellt intresse. Arter som prioriteras är lax och havsöring där studier av livshistoria och populationsdynamik (ett bestånds utveckling över tiden) pågår i samarbete med LFI och flera universitet. Vidare pågår undersökningar som gäller kompensationsodlingens påverkan på fiskens beteende och genetiska sammansättning samt hur utsättning av odlade fiskar kan på- verka de vilda bestånden. Detta arbete sker framförallt vid försöksstatio- 276 Forskningens roll och organisation Vidare studeras ål, en art som är viktig för både insjö- fisket och det kustnära fisket och som minskat avsevärt under . Utvecklingen i både naturliga och introducerade bestånd studeras bl.a. i kontrollerade sjöar med syfte att få kunskap om optimala fiskevårdsåtgärder. För bedömning av utsättningseffekter krävs mer grundläggande kunskaper om ålens livsstrategi varför undersökningar om ålens ålder, tillväxt och könsval pågår. När det gäller ålen representerar Sötvattenslaboratoriet i ICES och European Inland Fisheries Advisory Commission (EIFAC). Arbete pågår även med att ta fram ett åtgärdsprogram för flodkräf- tans bevarande alltifrån inventeringar till åtgärdsförslag. I samarbete med NV och pågår också arbete med att ta fram bevaran- destrategier för vissa hotade fiskarter (mal, nissöga, grönling, vårlekande siklöja, asp, groplöja, och i ). Inom området fiske- vård/bevarande pågår följande projekt: ·Flodkräftans bevarande (10:6, NV, , stiftelse). ·Habitatval och interaktioner i fisksamhällen (). ·Analys av storleksfördelningar i fisksamhällen för förvaltning av söt- vattensfisksamhällen (EU). ·Livsmönster hos anadrom laxfisk (inklusive effekter av kompensa- tionsutsättningar) (10:6). ·Planer för åtgärder för hotade arter och stammar av fisk (bl.a. mal, asp, groplöja, vårlekande siklöja) (10:6, NV, WWF). ·Effekter och utbyte av ålfiskevård (10:6). Vid laboratoriet pågår tillsammans med personal från övriga laboratorier försök med selektion i siklöjefisket i . Sötvattenslaboratoriets avnämare representerar en vid grupp. Vid sidan av är NV den huvudsakliga avnämaren genom de uppdrag som NV lagt på laboratoriet. Laboratoriet utgör när det gäller fisk i sötvatten. Med länsstyrelserna finns ett omfattande ut- byte. Främst gäller det kunskapsöverföring från Sötvattenslaboratoriet men Sötvattenslaboratoriet utnyttjar också kompetensen vid länsstyrel- serna t.ex. i samband med arbetet med provfiskedatabaser. Forskningens roll och organisation 277 Kunskapsöverföring i form av rådgivning sker också till kommuner, fiskevårdsområden och ideella organisationer vad gäller lämpliga fiske- vårdsåtgärder. Internationellt representerar Sötvattenslaboratoriet Sveri- ge i framförallt EIFAC men också ICES t.ex. när det rör lax och havsö- ring. Laboratoriet deltar tillsammans med SIDA även i miljöövervakning och resursutnyttjande i bl.a. och . FoU-verksamheten omsatte enligt enkäten totalt 17,3 miljoner 1997. Till största delen finansieras verksamheten med medel från . utgörs av anslagsmedel (C1-medel) och 22,av anslag i form av 10:6 medel. Medel från NV för olika typer av miljöövervaknings uppdrag motsvarar av resurserna. Dessutom tillkommer flera mindre finan- siärer, bl.a. EU (), forskningsråd (5,), länsstyrelser () och pri- vata stiftelser (3,). Verksamheten vid började i Lantbruks- styrelsens regi. Då bildades medföljde anlä ggning- en. Stationen, i sin nuvarande form byggdes upp under 1981-83 i syfte att utgöra en nationell resurs. Anläggningen är en fullskalig försöksfis- kodling och ägs av , ett dotterbolag till , med som lokalanvändare. På stationen arbetar nio personer. Verksamheten bedrivs i samarbete med framförallt SLU men också med LFI, länsstyrelser och utredningskonto- ren. Det vetenskapliga ansvaret för verksamheten har Sötvattenslabora- . Verksamhetens inriktning rör områdena fiskevård, bevarande och vattenbruk med avseende på laxfisk och omfattar att: ·bevara hotade lax- och öringstammar inklusive metodik för att upp- rätthålla genetisk variation ·utveckla biotopvård, utsättningsstrategier och återintroduktion av laxfisk i främst rinnande vatten ·i samarbete med SLU bedriva avelsarbete på laxfiskstammar för kon- sumtionsodling. Stationen fungerar som en genbank med avel på utrotningshotade stammar av lax och öring. 278 Forskningens roll och organisation Hög prioritet ges till utveckling av avelsmetodik i kombination med regelbunden analys av genetisk variation. För att ge underlag för råd om fiskevårdsåtgärder avseende både be- varande och nyttjande av resursen fisk i rinnande vatten utvecklas meto- der för utsättningsstrategier och återskapande av naturliga ekosystem. Undersökningarna omfattar både grundläggande biologi och uppfölj- ningsåtgärder. Verksamheten drivs i samarbete med bl.a. SLU, länssty- relsen, utredningskontoret i och Sötvattenslaboratoriet. Vida- re pågår avel för att utveckla stammar för produktion av sättfisk inom fiskevård och konsumtionsodling varvid kartläggning av egenskaper hos olika stammar i form av tillväxt och könsmognad är en viktig del. Över- skott av försöksfisk avyttras. Försäljning sker av sättfisk för fiske- vårdsåtgärder, till konsumtionsodlare och för put and take-fiske (iordningsställda vatten för spöfiske). Pågående projekt vid stationen är: ·Bevarande av Gullspångslax och Gullspångsöring (10:5, WWF). ·Bevarande av genetiska resurser och egenskapskartering hos laxfisk i odling (, , fiskförsäljning). ·Fryst genbank av Östersjölax (vattenregleringsföretag). ·Avelsprogram på regnbåge för matfiskodling (EU, SLU, vattenbru- karnas riksförbund, ). ·Avelsprogram på för matfiskodling (EU, SLU, stiftelsen vat- tenbruksutveckling). ·Nyttjande av fiskbestånd - biologisk och ekonomisk optimering (EU, , kommuner, 10:6, SLU). ·Beskattningsmodeller för strömfiskbestånd (finansiering ej klar). ·Skonsamma skogsbruksmetoder längs vattendrag () (10:6). ·Effekter av skogslandskapets utseende på akvatiska ekosystem (finansiering ej klar). FoU-verksamheten vid stationen omsätter 1997 totalt 2,6 m iljoner enligt enkäten. Finansieringen sker till stor del med strukturfondsmedel från EU () och medel från länsstyrelserna () och till en mindre del, , av anslag från genom 10:6 medel. Härutöver tillkommer kostnader för stationens drift. Denna finansieras till stor del genom för- säljning av fisk. Vidare betalas hyran, 3,1 miljoner med anslag C1. Forskningens roll och organisation 279 Försöksstationen i ; Kompensationsodling I statlig regi har i bedrivits fiskodling för att främja lax- och havsöringbestånden i . Vid utbyggnaden av vattenkraften vid bestämdes i en Kungl. resolution att skulle anlägga, utrusta och underhålla en laxodlingsanstalt vid vars drift skulle skötas av Lantbruks- styrelsen. Dessa uppgifter överfördes 1948 t ill . Genom domar i olika kraftverkmål i har avgifter och ålägganden till- kommit vad gäller kompensationsodling av lax, bl.a. i form av stora en- gångsavgifter enligt 10:5 vattenlagen. Den årliga avkastningen skall be- kosta odling och utsättning av lax och havsöring från försöksstationen. Odlingskapaciteten uppgår t ill cirka 140 000 smolt (lax- respektive hav- söringsungar ) . Föregångaren till , , hade tidigare en regio- nal organisation med sju kontor. Delar av nuvarande uppgifter vid utred- ningskontoren och länsstyrelserna var förlagda till regionkontoren. har verket tre utredningskontor; i , i och i Jönkö- ping. Kontoret i administreras från konto- ret. Sammanlagt arbetar vid utredningskontoren 18 personer samt sä- songsanställd fältpersonal. Utredningskontoren utgör expertorgan i vattenmål och miljöskyddsärenden. Den huvudsakliga verksamheten är således att svara för yttranden till vattendomstolarna när det gäller inverkan på det allmänna fiskeintresset av olika vattenföretag. Arbetet innebär att föreslå bestämmelser till skydd för fisket och om undersökningar anses behövas på uppdrag av domstolarna svara för genomförandet av dessa samt även att kontrollera i vissa vattendomar föreskrivna åtgärder, bl.a. vad gäller laxutsättningar. Utredningskontoren bevakar vidare miljö- skyddsärenden där betydande inverkan på fisk och fiske kan befaras och utför på uppdrag undersökningar av kontrollprogram. Vid sidan av detta bedriver utredningskontoren uppdragsverksamhet och, i samarbete med laboratorier, även en del FoU- projekt enligt nedan. 280 Forskningens roll och organisation Utredningskontoren svarar för uppföljning av status av lax- och havsö- ringbestånden i de viktigaste vattendragen genom elfiske, utvandrings- kontroll av smolt (laxungar) och insamling av fiskestatistik vilken ligger till grund för den årliga resursövervakningen i samarbete med Sötvat- tenslaboratoriet (RASKA). Samarbete pågår vidare med Kustlaboratoriet t.ex. när det gäller kartläggning av resursutnyttjandet i kustfisket. Föl- jande projekt pågår inom området resurs: ·Övervakning av lax- och havsöringbestånd i vildlaxälvar i Bottenviks- och Bottenhavsområdet (10:6, länsstyrelser). ·Övervakning av siklöjebestånden i (budget, 10:6, EU). ·Status hos älvlekande kustsik (EU, villkorsmedel). ·Teknik- och metodutveckling av elfiske från land och från båt (10:6). ·Undersökning av beståndet av harr i (stiftelse). ·Beståndsutveckling hos laxfisk i Fylleån, (). ·Beståndsutveckling hos lax i och (10:6, ). ·Kontroll av laxfiskbestånden i (bruk). ·Uppföljning och kontroll av laxfiskstammarna i (10:5). För att säkerställa naturlaxstammarna bedriver utredningskontoren ar- bete med att upprätta levande genbanker genom att lax insamlas och sedan hålls i odling. Kontoren svarar för drift och personal vid avelssta- tionerna i Kukkola (), Viforsen () och (). I fiskevårdssammanhang efterfrågas utredningskontorens kompetens varför en rad olika uppdrag utförs för t.ex. andra m yndighe- ter, länsstyrelser, kommuner m.fl. Vidare pågår ett mindre antal mer grundläggande FoU-projekt rörande fiskevård/bevarande enligt nedan: ·Uppföljning av biotopåtgärder i flottledsränsade vattendrag (10:6, EU, länsstyrelser). ·Positionsbestämning av fisk med hjälp av radiotelemetri i samband med vandringsvägar (10:6). ·Betydelse av uppväxt- och utsättningsm iljö för utsättning av harr (10:6), Forskningens roll och organisation 281 ·Fiskvägar - funktion och utveckling (10:6). ·Effekt på smoltproduktion av jordbruksbevattning (10:6, länsstyrel- ser). Omfattningen av utredningskontorens FoU-verksamhet uppgår till 2 miljoner, till största delen () finansierad med 10:6- och villkorsmedel från samt medel från länsstyrelser () och (). 9.6.2Laxforskningsinstitutet (LFI) Mot bakgrund av den alltmer intensiva utbyggnaden av vattenkraften i de stora norrlandsälvarna tillsattes 1946 för att utreda hur skadorna på vandringsfisken kunde begränsas. Verksamheten inriktades från början på att lösa problemet med att upprätthålla lax- och havsöringstammarna i de utbyggda älvarna. omvandlades 1961 till (). LFI är en ideell förening med kraftindustrin och fiskeintresset som intressenter. Fiskeri- verket är en av huvudintressenterna. skall enligt stad- garna besättas av fiskeintresset och har innehafts av Fiskeri- verkets generaldirektör. Vattenkraftintressena svarar för merparten av verksamhetens finansiering medan andel enligt en proto- kollanteckning bör utgöra i vilket även andra statliga bidrag får inräknas, t.ex. bidrag från . Institutet är beläget i och verksamheten omfattar 15 personer samt några projektanställda. Institutets uppgift är att bedriva forsknings- och utvecklingsarbete i frågor av betydelse för att kompensera vattenkraftutbyggnadens skade- verkningar på vandringsfiskbestånden. En stor uppgift är att utföra och bearbeta märkningar i samband med smoltutsättningar av lax och havsö- ring som fastställts genom vattendomar. Verksamheten organiseras inom tre områden: basresurs, märkning och uppföljning samt projektverksamhet. Basresurs omfattar LFI:s ge- mensamma administrationskostnader samt kostnader för den utåtriktade verksamheten, d.v.s. kontakt med intressenter, allmänhet samt publice- ring. Basresursen finansieras genom bidrag från intressenterna i relation till deras smoltutsättningsvolym. Området, märkning och uppföljning, liksom projektverksamheten är väl definierade verksamheter där LFI tillhandahåller tjänster till i första hand intressenterna. Kostnaden för märkningsverksamheten fördelas enligt självkostnadsprincip och fördelas 282 Forskningens roll och organisation enligt kraftintressenternas andel av i vattendomar fastställda utsättnings- skyldigheter. FoU-verksamheten är problemorienterad och drivs som projekt initierade genom beställningar från finansiärer, i första hand inom intressentkretsen. har till sitt förfogande ett vetenskapligt råd bestående av externa experter med god inblick i laxforskningsproblematiken. Rådet bistår styrelsen när det gäller styrning och kvalitetssäkring av FoU- verksamheten och medverkar vid utarbetandet av forskningsplaneringen. Rådet bedömer metodiken i föreslagna projekt, vilka intressekategorier som berörs (och därmed bör medverka), behov av externa samarbet- spartners samt resursförbrukningen. Rådet skall utgöra en garant för att intressenternas resurser används ändamålsenligt. Vid sidan av egna FoU-insatser fungerar LFI som projektsamordnare varvid undersökningar genomförs i samverkan med olika externa utföra- re, t.ex. universitetsinstitutioner.