sou · GMB3137d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Med en matematisk grundvattenströmningsmodell menar man vanligen ett antal ekvationer med vars hjälp strömningen inom ett område beräknas i ett stort antal små delområden (modellelement) under en viss tänkt tid. Även om samma fysikaliska grundprinciper utnyttjas skiljer sig olika modeller bl.a. genom graden av rumslig upplösning (element- storlek), tidsstegens storlek, matematisk lösningsmetod, randvillkor (grundvattennivåer eller grundvattenflöden vid gränsen för modell- området) och startvillkor (t.ex. grundvattennivå vid beräkningarnas start). Vidare kan modellen beskriva grundvattenflödet i en, två eller tre dimensioner, dvs. som strömning längs en sträcka, i ett plan eller i en rymd. De storheter som används för att beskriva hur jordens och berggrundens egenskaper påverkar flöde och lagring brukar kallas parametrar. Transmissivitet (eller konduktivitet) och magasinskoefficient är exempel på sådana parametrar. Grundvattenbildningens storlek betraktas i vissa modeller som en parameter, vilket innebär att den ges ett erfarenhetsmässigt värde som kan variera med t.ex. jordart och terrängläge. I andra modeller beräknas grundvattenbildningen ur nederbörd och beräknad avdunstning samt lagring och flöde i mark- vattenzonen. Dessa beräkningar bygger i sin tur på ett flertal parametrar. I de modeller för grundvattenströmning som använts i tillämpas Darcys lag och kontinuitetsvillkoret i rektangulära eller kvadratiska element som läggs ut på en kartbild över området. I de tredimensionella modellerna görs en elementuppdelning även på djupet. Berggrundens hydrauliska egenskaper antas konstanta inom ett element, men kan variera mellan de olika elementen. En viktig del i många modelleringsarbeten utgörs av kalibrering av modellparametrarna. De första modellberäkningarna görs med observerade eller erfarenhetsmässiga värden på parametrarna och resultatet jämförs med verkligheten, t.ex. observerade grundvattennivåer i ett antal punkter. Därefter justeras ofta parametervärdena så att man 54 Effekter och konsekvenser får bästa möjliga överensstämmelse mellan modell och verklighet. I många fall räcker inte informationen om verkligheten (t.ex. observerade grundvattennivåer på några få platser) för att man ska få en säker parameteruppskattning på detta sätt. Man kan nämligen få samma grad av överensstämmelse med olika kombinationer av parametervärden. Så kan t.ex. en för stor antagen grundvattenbildning till stor del kompenseras av en för stor antagen transmissivitet: grundvattnet i modellen tillförs mer vatten än i verkligheten, men genom den höga antagna transmissiviteten kan vattnet ledas undan i modellen och den beräknade grundvattenytan fås att överensstämma med den verkliga. Parametervärden som på detta sätt anpassats för att modellen ska beskriva en viss, känd situation kan ge fel resultat när modellen tillämpas på en annan, tänkt situation. Det är därför viktigt att modellens parameteruppsättning värderas genom modellberäkningar för en period som inte använts vid kalibreringen, en så kallad validering av modellen. Vid modellering av grundvattnet i utgör den stora avsänkningen 1997 ett sådan möjlighet. Följande modellberäkningar har gjorts i samband med utredningar om tunnelns grundvattenpåverkan: 1 VBB Viaks förstudie Enligt MGG Statusrapport användes en tvådimensionell regional (horisontal) och en tvådimensionell lokal (vertikal) modell. Beräkningarna gjordes 1991 utgående från förstudiens relativt begränsade dataunderlag. Enligt ansökan till visar modellen att om läckaget till tunneln begränsas till 3,5 l/s per km över- stiger avsänkningen inte en meter på större avstånd än en kilometer från tunneln. Denna modellberäkning utgör underlaget för beslut. Beräkningarna har gjorts med SHE-modellen, som ger en helhets- beskrivning av vattnets strömning inom ett landområde: avdunstning, strömning i omättad zon (inklusive grundvattenbildning), grundvatten- strömning och avrinning i vattendrag. Grundvattenströmningen beräknas i tre dimensioner och den hydrauliska konduktiviteten kan variera med Effekter och konsekvenser 55 Den horsiontella upplösningen i den regionala modellen för var 100x100m2. Grundvattenbildningen beräknades ur klimatdata, markanvändning och jordens hydrauliska egenskaper. Modellberäkningarna anses väl beskriva det hittillsvarande tunnelbyggets effekter på grundvattennivåerna (), även om ingen direkt jämförelse redovisas. Med ett antaget läckage till tunneln enligt vattendomen uppnår grundvattennivåerna enligt modellen ett jämviktstillstånd . Denna avsänkning överensstämmer i stort sett med vattendomens underlag. Enligt modellberäkningarna tillförs grundvattnet vatten från de vattendrag som rinner över tunneln. Denna grundvattenbildning bidrar till att minska berggrundvattnets avsänkning. SGU beräknade berggrundvattenytans regionala mönster med modellen MODFLOW i dess version för tvådimensionell strömning. Element- storleken var 250x250 m2. Grundvattenbildningen behandlades som en parameter, dvs man ansatte rimliga värden (i stället för att som vid SHE- modelleringen beräkna dess storlek) och justerade dessa så att modellens grundvattennivåer överensstämde med observationer (årlig grundvattenbildning i höjdområdet, avtagande med minskande höjd). Modellen kalibrerades mot förhållandena före tunnelbygget och mot den uppkomna avsänkningen. Med vattendomens uttag uppnår modellen jämvikt , med en avsänkning som är större än 10 m inom ett avstånd av från tunneln. SGU framhåller i sin rapport att avsänkningens storlek är mycket känslig för grundvattenbildningens storlek. 4 VBB Viak 1998 VBB Viak redovisar i sin Miljöanalys () också modell- beräkningar med modellen MODFLOW, men till skillnad från SGU har modellen tillämpats i tre dimensioner (horisontell elsmentstorlek 100x200 m2). Vid beräkning av grundvattenbildningen till berggrunden har man använt en så kallad läckagekoefficient, baserad på jordtäckets hydrauliska egenskaper, för att beräkna vattenflödet från jordgrund- vattnet ned i berggrunden. På detta sätt utnyttjas det faktum att grundvattenbildningen i berget ökar i proportion till hur mycket berggrundvattennivån sänks under jordgrundvattnets nivå. 56 Effekter och konsekvenser Modellsimuleringar görs för att beräkna avsänkningen under olika faser av ett framtida byggskede, med stort inläckage vid tunnelfronterna och successiv tätning av tunneln. Vidare görs simuleringar av grundvattennivåer för driftsskedet med uttag enligt vattendomen (inverkan av torrår med minskad grundvattenbildning undersöks också). Den beräknade avsänkningen överensstämmer väl med underlaget för vattendomen, dvs med VBB Viaks modellberäkning i förstudien. Miljögranskningsgruppen och VBB Viak får sålunda likartade resultat, som bägge ansluter till underlaget för vattendomen, under det att SGU får betydligt större utbredning av avsänkningstratten. Beräkningarna av grundvattennivåns utseende vid jämvikt beror i hög grad på hur berggrundvattenbildningen beräknas, hur transmissiviteten antas variera över området och vilka randvillkor som väljs. Uppgifterna om jordens och bergets hydrauliska egenskaper i området är begränsade. Med den typ av modeller som används i är det mycket svårt att ange ett osäkerhetsintervall i statistisk mening. Däremot kan resultatets känslighet för olika parametervärden beräknas, t.ex. hur mycket den beräknade avsänkningen ändras vid en viss antagen ändring av grundvattenbildningen eller av som används vid beräkning av grundvattenbildningen. Utgående från en systematisk känslighetsanalys bör avsänkningen kunna anges i form av ett rimligt intervall, snarare än av ett visst värde. I alla dessa modellberäkningar används värden på hydraulisk konduktivitet (eller transmissivitet) från de provpumpningar och övriga hydrogeologiska undersökningar som gjordes i VBB Viaks förstudie. Dessa uppgifter har i viss grad kompletterats med ytterligare information om berggrundens egenskaper. Det som skiljer modellerna är främst behandlingen av berggrundvattenbildningen, där SGU har den mest förenklade beskrivningen, Miljögranskningsgruppen den mest detaljerade och VBB Viaks Miljöanalys 1998 hamnar någonstans däremellan. En mer detaljerad beskrivning behöver emellertid inte ge säkrare resultat. Även den mest detaljerade modellen gör en mycket förenklad beskrivning av verkligheten och bristen på detaljkännedom om jordens och bergets hydrauliska egenskaper gör att alla modellberäkningar är mer eller mindre osäkra. Däremot kan en modell som beskriver processerna mer i detalj, som SHE-modellen, ge anvisningar om på vilket sätt förändrade Effekter och konsekvenser 57 omständigheter, t.ex. klimatvariationer eller ändrad markanvändning, påverkar grundvattennivåerna. VBB Viak (1991) –. New railway line. Primary data - rock investigations, , . MGG (1998) Miljögranskning . MGG PM 114. Regional hydrogeologisk modell Statusrapport . MGG (1998) Miljögranskning . VBB Viak (1998) , Södra banregionen –, Ny järnväg, Tunnlar genom . Fortsatt tunneldrivning, Miljöanalys. SOU (1998) Kring . Delrapport av Tunnelkommisionen, SOU 1998:60. Ett särskilt program för att följa de ekologiska effekterna av tunnelprojektet har utarbetats av ekologiska institutionen vid . Programmet omfattar en period . Tillsyns- myndighet för uppföljningsprogrammet är i län. Handläggare på miljöenheten uppger vid underhandskontakter att det ännu inte finns några tecken på vegetationsförändringar. Effekter på ekologin beror på bl.a. nederbörden. Enligt är årsmedelnederbörden vid , från , räknat . kom det något mindre regn än normalt, . Innevarande år fram t.o.m. september har det i stället kommit mer regn än , . Detta visar hur svårt det kan vara att dra entydiga slutsatser av eventuella förändringar på vegetationen. Sannolikt behövs i stort sett hela programperioden innan man någorlunda säkert kan bedöma effekterna av tunnelprojektet. 58 Effekter och konsekvenser Ett drygt 15-tal åtalsanmälningar har gjorts till polis och åklagarmyndighet med anledning av det som inträffat på . Ytterligare någon anmälan väntas. Merparten svarar , kommunen och yrkesinspektionen för. Övriga anmälningar kommer från privatpersoner. Såväl som och har anmälts. Anmälningarna avser misstänkt brott mot ett flertal lagstiftningar. Tolv personer har delgetts misstanke om brott och fler personer förutses få samma besked. De anmälningar som gjorts med stöd av arbetsmiljölagstiftningen ges förtur i utredningen eftersom preskriptionstiden för de eventuella brott som begåtts på arbets- miljöområdet går ut . Åklagaren kommer därför att ta särskild ställning i den frågan . De polismän som utreder fallet räknar med att utredningen skall kunna presenteras för det samlade ärendet. Det innebär att åtal skulle kunna väckas om utredningen kommer fram till att skäl för detta finns. Saneringen av grundvattnet i åsen inleddes vid det norra påslaget och vid mellanpåslaget . Saneringen har bestått av en kontrollerad tappning av vatten genom ett stort antal kranförsedda rör som borrats in i berget. Det avledda vattnet har renats i ozonreningsanläggningar innan det letts ut till Stensån respektive . I ett brev till konstaterar , med hänvisning till en rapport upprättad av Miljögransk- ningsgruppen, att saneringen kan anses avslutad enligt de särskilda kontroll- och ramprogram som fastställt. Därmed upphörde vad man kallat den aktiva saneringen. uppger under hand, efter att ha gått igenom rapporten, att man med största sannolikhet kommer att godkänna att den aktiva saneringen avbryts. Det innebär dock inte att åsen är fri från akrylamid. Genom uppföljning, kompletterande provtagningar och analyser har det visat sig att begränsade mängder monomerer finns kvar i bergmassan kring tunnlarna. Större delen av dessa mängder kommer att självdräneras ut genom tunnlarna innan tätning sker med lining. Det vatten som läcker SOU 1998:137 Effekter och konsekvenser 59 ut ur tunnlarna kommer även fortsättningsvis att ledas genom ozonreningsverken. Undersökningar visar också att det finns små mängder monomerer innestängda i fickor och spricksystem inuti den s.k. injekterings- skärmen. Dessa kommer inte att kunna dräneras via tunnlarna. När tunnlarna är tätade och grundvattnet stiger kan monomererna komma att följa med grundvattenströmmarna. Eftersom det är små mängder kvar bedömer Miljögransk- ningsgruppen att halterna akrylamid och N-metylolakrylamid i tunnelns närhet kan komma att ligga omkring gränsvärde för dricksvatten. På grund av spricksystem och sprickzoner menar man att spridningen dessutom kommer att ske i en begränsad zon. föreslår att särskilda kontrollprogram tas fram i samarbete med Miljö- granskningsgruppen för att följa vad som händer med föroreningarna, under vad som kallas den passiva saneringsfasen. Programmen ska godkännas och fastställas av . har beviljat bygglov till lining av delar av tunnlarna i det norra påslaget. Ca av de båda tunnlarna kommer att linas. Strossning, dvs. utvidgning av tunnelarean för att få plats med liningen, är klar i den östra tunneln och har påbörjats i den västra. Liningformarna är försenade men är nu under montering. Avsikten var att arbetet med liningen skulle ha påbörjats . Arbetena skulle pågå till . Risk finns nu att de kommer att försenas då starten har förskjutits . I mellanpåslaget pågår kärnborrningar i syfte att kartlägga bergkvaliteten. Södra sidan har visat sig bestå av ett mycket bra berg. Borrningarna har just startat i norra sidan. Möjligen är berget något sämre i den riktningen. I övrigt planeras igengjutning av de saneringshål som finns i mellanpåslaget. I södra påslaget har efter bygganmälan tillstånd erhållits för palluttag, bultning, betongsprutning och efterinjektering. Arbetena utförs som skyddsarbete. utreds åtgärder för lining. Beslut i den frågan väntas . har till betalats ut av den särskilda skaderegleringsgruppen för de skador som tunnelbygget förorsakat. 60 Effekter och konsekvenser Arbeten har påbörjats för utbyggnad av det kommunla vattennätet till ett 65-tal fastigheter i området kring . Skade- regleringsgruppen räknar med att i stort sett samtliga kommer att tacka ja till erbjudande om anslutning. Kostnaden för detta liksom för utförandet av 16 bevattningsbrunnar kommer att förskotteras av och ingår inte i beloppet ovan. Utredning pågår också om anslutning av ett antal fastigheter till kommunalt vattennät vid norra påslaget. Den samlade kostnaden för vattenanslutningarna uppskattas grovt till ca av skaderegleringsgruppen. I den rapport som Lybrand tagit fram angående kostnader kring tunnelprojektet, redovisas preliminära förlustsiffror för potatisodlarna. Enligt ordföranden i Sydsvensk Färskpotatis kan av årets minskade inkomster jämfört tillskrivas den oro som miljöolyckan gett upphov till. Utredning pågår dock ännu inom potatisodlarföreningen och några anspråk har inte kommit till skaderegleringsgruppens kännedom. Lybrand omnämner i sin rapport en studie som turistbyrå beställt angående effekterna på turismen med anledning av händelserna kring . Studien är inte klar men uppgifter underhand tyder på att effekterna är helt marginella om ens några på besöksnäringen. har juni skickat ut material till ett stort antal remissinstanser för att få synpunkter inför ett slutgiltigt beslut om projekt . Remisstiden har gått ut och skall lämna över ett beslutsunderlag till regeringen som kommer att fatta slutligt beslut om tunnelprojektet. Effekter och konsekvenser 61 Lybrand har på vårt uppdrag gjort en analys av kostnaderna för tunnelprojektet (bilaga 2). Syftet var att få en upp- fattning om de samhällsekonomiska kostnaderna. Det har emellertid inte varit möjligt att utreda annat än den kostnad som påverkar statens, och kommunens budgetar. Analysen omfattar åren 1997– 2002. Vår delrapport beskriver händelseförloppet och tiden närmast därefter. Bygget hade försenats och fördyrats avsevärt redan innan det avbröts. Det är vår uppfattning att dessa omständigheter bidragit till att miljöfrågorna inte beaktats i tillräcklig omfattning. Vi beslöt därför att beskriva kostnadsutvecklingen i hopp om att kunna analysera förändringarna och beskriva orsakerna till avvi-kelser från den ursprungliga planen. Det var också vår avsikt att belysa vad det inträffade kostat samhället; vart leder det om projekt i allmänhet drivs på samma sätt som tunnelbygget? Det har varit svårt för Lybrand att få fram nödvändiga data. En definition eller avgränsning av själva tunnel- projektet saknades eftersom det ursprungligen var en integrerad del av projektet . När det gäller ansvaret har brist på kontinuitet inneburit svårigheter att hitta personer med detaljerade kunskaper om tunnelbygget. redovisningssystem är anpassat för att mäta kostnad per kostnadsslag och objekt. Svårigheter uppstår dock att i efterhand följa upp och analysera projekt eller delar av projekt. saknade på central nivå ingående information om projektet. Bygget står nu stilla i avvaktan på att regeringen ska besluta hur man ska gå vidare. Fem olika alternativ till att bygga tunnlarna färdigt har redovisats. bedömer att endast det alternativ, som innebär att befintlig bana rustas upp, är samhällsekonomiskt lönsamt. Kostnaden för en sådan lösning beräknas till ca . Av dessa kostnader bidrar till att förbättra banstandard och framkomlighet på befintligt spår. Övriga kostnader avser nedläggning av tunnelprojektet inklusive kostnad för miljösäkring samt kostnader för miljöolyckan. Den slutgiltiga miljökostnaden kan det dock ta att fastställa eftersom effekten av grundvattensänkningen är svår att överblicka. 62 Effekter och konsekvenser SOU 1998:137 För del fördelar sig miljökostnaderna på skadereglering, , sanering och stillestånd, . I skaderegleringen ingår kostnader för t.ex. nya enskilda vattentäkter, inkopplingsavgifter för kommunalt vatten och transport av vatten till fastigheter som fått sina brunnar torrlagda med anledning av grundvattensänkningen. har avsatt för att täcka sin del av miljökostnaden. För del skall beloppet täcka kostnaden för bl.a. vattenanalyser, stillestånd, sanering och läkarundersökningar. Ett trettiotal jordbruksfastigheter inom det tidigare riskområdet, vilka drabbats av förgiftat vatten i sina brunnar, har fått sina taxeringsvärden sänkta . Ordföranden i Sydsvensk Färskpotatis uppskattar att en förlust på ca för potatisodlarna kan härledas till den oro som miljöolyckan skapade. Förlustsiffrorna är ungefärliga och har bara presenterats muntligen då utredning ännu pågår. Miljökostnaderna är små jämförda med den totala investeringen i men konsekvenserna för den enskilde har i många fall varit betydande. För ett flertal kommer effekterna av miljöolyckan att dröja kvar . Kostnadsutvecklingen för tunnelprojektet framgår av bilden nedan. Vid starten beräknades kostnaden för tunnlarna genom till . Därefter har budgeten reviderats . När Kraftbyggarna ersattes av 1995/96, höjdes budgeten . gjordes en ny höjning av budgeten för att bygga tunnlarna till . Det finns ingen ny budget för att färdigställa tunnlarna. generaldirek- tör har i en rapport, daterad , uppskattat kostnaden till . Lybrand har efter ytterligare information, som erhållits från , justerat beloppet till 4 930Mkr. Siffran är dock behäftad med stor osäkerhet. har i sina tidigare beräkningar använt sig av en osäkerhetsmarginal om . Det innebär att kostnaden kan komma att ligga . Det skulle innebära en fyrdubbling av kostnaderna sedan byggstarten. Tunnlarna skulle kunna vara klara –2002. Effekter och konsekvenser 63 Utveckling av kostnadsläget från starten Avslutningsvis berör utredningen problemet med att jämföra olika projekt och samhällsinvesteringar som görs med offentliga medel. De samhällsekonomiska kalkylerna som gjorts har genomförts efter traditionella och allmänt accepterade principer. Den kalkyltekniken är enligt Lybrand mest lämpad för jämförelser mellan anläggningsalternativ som har grundläggande likvärdiga komponenter. Tekniken passar bäst för jämförelser mellan investeringar som är någorlunda likvärdiga vad avser investeringsbeloppets storlek och struktur. Det skall helst vara fråga om nyinvesteringar snarare än nyinvestering och upprustning av befintlig anläggning. Att jämföra ett nytt stort projekt med ett upprustningsalternativ ger ingen rättvisande bild eftersom t.ex. tidsperspektiven är helt olika för de båda projekten. Kommissionen drar följande slutsatser. Vi har granskat i avsnitt 3.4.1. Vi anser att de svårigheter som Lybrand haft i sitt arbete bekräftar den bristande styrning av projektet som vi där påtalar. 64 Effekter och konsekvenser Stora projekt ger små miljöproblem och kostnader för miljöolyckan, skadestånd, sanering, ersättning för nya vattentäkter, läkarundersökningar etc., har beräknats till sammanlagt eller vardera. Trots att beloppet måste anses betydande är det ändå en mindre del av den samlade projektkostnaden. Det kan därför bli så att risken för skador på miljön inte beaktas vid planering av stora projekt eftersom kostnaderna ofta relativt sett blir marginella. Man tror sig kunna lösa problemen efterhand som de eventuellt dyker upp. Man bortser från att miljöstörningar kan få för den enskilde förödande konsekvenser som inte alltid kan ersättas med pengar. Vi har inte att ta ställning till om tunnlarna skall färdigställas eller inte. Om tunnelbygget fullföljs blir det till en kostnad som är ca fyra gånger högre än den ursprungliga beräkningen. Om man väljer det alternativ som innebär en upprustning av befintlig bana har enbart försöket att bygga en tunnel genom kostat samhället ca . I beloppet ingår inte kostnaden för upprustningen av befintlig bana. 3 Orsakerna till det inträffade I detta kapitel analyserar vi orsakerna till de skador och olägenheter för miljön som uppkommit till följd av tunnelbygget. Vi har utvärderat de beslut och den beslutsprocess som ledde fram till miljöolyckan samt myndigheternas roll i sammanhanget. Vi har således analyserat och värderat hur granskades och tillstyrktes av till- ståndsmyndigheterna, övervakades av tillsynsmyndigheterna och utför- des av . Som underlag har vi haft vår egen delrapport samt ytterligare tre rapporter som gjorts på vårt uppdrag av forskare vid universiteten i , och . Syftet med att lämna uppdrag till utomstående forskare har varit att få genomförandeprocessen belyst från olika perspektiv och orsakerna till det inträffade prövade mot olika hypoteser. har i sin rapport och höghastig- hetens pris analyserat vilka mekanismer som styrt besluten om tunneln genom . I hans uppdrag har ingått att beskriva och analy- sera vilken typ av kunskap och vems kunskap som varit av betydelse och vilka som deltagit i beslutsprocessen. diskuterar också likheter i planeringen av tunnelbygget och planeringen av andra stora infrastrukturprojekt. Han bedömer även tunnelprojektet utifrån fem krav som man bör kunna ställa på politiska organ och myndigheter i ett demokratiskt samhälle: medborgardeltagande, öppenhet, rationalitet, rättssäkerhet och tydlig ansvarsstruktur. och har i sin rapport kunskapen blir onödig – om normativ asymmetri i fallet beskrivit och förklarat händelseutvecklingen kring tunnelprojektet utifrån en normteori. Studien identifierar och analyserar de samhälleliga värden, möjligheter till kunskap samt systemvillkor som tillsammans skapat den normativa struktur som styrt projektet. och förklarar på detta sätt varför den rättsliga regleringen inte fungerat som styr- och kontrollinstrument och menar att detta är strukturellt betingat och inte en följd av olyckliga omständigheter. 66 Orsakerna till det inträffade och har i sin rapport Vad är det andra värt kartlagt och analyserat värderingar och attityder hos tunnelbyggets aktörer. Syftet har varit att utreda huruvida det fanns värderingar som kan bidra till att förklara miljöolyckan. De belyser hur miljöfrågor i projektet behandlats på ett deskriptivt sätt med inslag av facktermer och att det inte funnits kompetens, kunskap och språk att beskriva de faktorer som varit avgörande för att skydda och bevara .