sou · GMB3118d2 · 1999-01-01 00:00:00 — kan också noteras ett ökat intresse hos flera kommuner att stimulera det lokala näringslivet att etablera inter- nationella affärskontakter. Ett exempel är arbete inom som bl.a. har ett företagskluster inom miljöområdet. Business Arena arbetar på olika sätt med att aktivt hjälpa företagen att etablera internationella kontakter. Det finns en rad aktörer, som arbetar med miljödriven affärsutveckling i sin region, sin bransch eller på annat sätt inom ett avgränsat område. För att få en bild av vilka aktörerna är, har som en del av utredningen en konsultstudie genomförts som redovisas i en separat bilaga. Kart- läggningen har avgränsats till aktörer som inriktar sig på miljödriven affärsutveckling, har ett miljöorienterat nätverk inom näringslivet och 62 Den svenska resursbasen har företag som målgrupp. Som ett resultat av kartläggningen har ett femtiotal kompetenscentra för miljödriven affärsutveckling identifierats. En tredjedel av dessa är kommunala initiativ, en tredjedel är initiativ från högskolor och universitet och resten är föreningar och stiftelser. Ett relativt stort antal branschorganisationer och närstående stiftelser och institut har också identifierats. Dessa har dock inte, p.g.a. tidsbrist, undersökts närmare. Endast nio av de totalt 56 identifierade aktörerna bedriver eller planerar att bedriva verksamhet för att långsiktigt och målmedvetet öka exporten av varor, tjänster och teknik med hög miljöprestanda. Här finns alltså en stor outnyttjad potential. För att lyckas med miljöexport krävs inte enbart bra miljölösningar och avancerad teknologi. Det krävs också kunskap om nya marknader, språkkunskap och en social kompetens att möta nya kulturer. I finns en underutnyttjad kompetens i form av gruppen invandrad arbetskraft som utgör en intressant resurs för internationalisering av bl.a. svenska miljöföretag. 5.7Utredningens överväganden och förslag 1.Den renodlade miljötekniksektorn inom svenskt näringsliv är relativt liten, ca 15 000 anställda med en omsättning på ca 15 miljarder/år. Svenska myndighetskrav har varit en pådrivande faktor för utvecklingen av svensk renodlad miljöteknik. 2.Projektexportsekretariatet på UD har tagit fram rapporter om export inom miljöteknikområdet. har fått för att underlätta export av renodlad miljöteknik. 3.Kommunala lösningar för renodlad miljöteknik, baserade på sam- arbete mellan kommuner och företag utgör intressanta referens- anläggningar. 4.Den stora potentialen för sysselsättning och export ligger i en satsning på miljödrivna företags miljöanpassade produkter och tjänster. 5.Det svenska Agenda 21-arbetet är internationellt framstående. Omställningen har påbörjats och förändringsarbetet i det svenska samhället präglas av en vision om ett ekologiskt hållbart samhälle. Det är motiverat att använda begreppet Sustainable . 6.Den svenska miljöforskning som bedrivs på högskolor, universitet och branschforskningsinstitut har en internationell tätposition inom många områden. Den svenska resursbasen 63 7.Sveriges Tekniska Attachéer har miljö som ett prioriterat bevak- ningsområde. Sida har miljö som femte biståndsmål. återfinns i målgruppen för t.ex. , och . 8.Invandrare utgör en intressant resurs för internationalisering av svenska miljöföretag. 9.Det finns en rad aktörer, som arbetar med miljödriven affärs- utveckling i sin region, sin bransch eller på annat sätt inom ett avgränsat område. Endast nio av de totalt 56 identifierade aktörerna bedriver eller planerar att bedriva verksamhet för att långsiktigt och målmedvetet öka exporten av varor, tjänster och teknik med hög miljöprestanda. Här finns alltså en stor outnyttjad potential. En genomgång av den svenska resursbasen visar på flera intressanta miljösegment med stora möjligheter för en lyckad internationalisering. Utredningens bedömning är att den stora potentialen för att bidra till en hållbar utveckling och ekonomisk tillväxt i finns bland de miljödrivna företagen Det finns en rad intressanta komponenter och initiativ i den svenska resursbasen. En av de största svagheterna i det svenska systemet är dock en bristfällig samverkan både inom privat och offentlig sektor och dem emellan. Offentliga insatser har oftast begränsats till miljötekniksektorn även om det finns myndigheter m.fl. som har båda kategorierna som målgrupp. En medveten satsning på att utnyttja hela statsapparaten för att underlätta en internationali- sering av svenska miljödrivna företag skulle behövas. 64 Den svenska resursbasen Utredningen har påbörjat en uppsortering av den svenska resursbasen för att identifiera företag och andra aktörer med komparativa fördelar inom ekologisk hållbarhet och miljödriven affärsutveckling, som kan vara aktuella för en ökad internationalisering. En indelning av den svenska resursbasen görs med hållbarhetsbegreppet som utgångspunkt i , Sustainable Infrastructure och Sustainable Business. Ett sådant perspektiv leder till att inte alla branscher eller sektorer kan finnas med i en presentation av den svenska resursbasen. Beskrivningen i det följande gör inte anspråk på att vara heltäckande utan skall ses som en första översikt som lyfter fram ett antal intressanta områden. 2.Tekniska tjänster inom miljöområdet 1.Hållbara kretslopp för vatten 4.Hållbart byggande och boende Detta segment är svåravgränsat, eftersom tjänster alltmer knyts till produkten eller tekniken. som på olika sätt har beröring med miljöområdet är stor. styrka som bör betonas i en internationell profilering på miljöområdet är en helhetssyn som innebär att ett helt paket av miljö- policies, styrmedel, information, utbildning, rådgivning osv. Inom detta område finns en stor kompetens i landet. och andra organisationer arbetar med biståndsmedel för att överföra sådan kunskap till utvecklingsländer. Generellt är exporten av konsulttjänster inom miljöområdet ännu försvinnande liten. Export förekommer bl.a. i samband med biståndsprojekt eller när större svenska företag etablerar sig utomlands. Inte bara konsultföretagen själva skulle dra fördel av en ökad utlandsverksamhet. Genom spjutspetseffekter kan också leverantörs- och entreprenörsledet få draghjälp. De flesta renodlade miljökonsulter återfinns inom större konsultfirmor vilka täcker in ett betydligt större fält än miljöfrågor. Inom kategorin miljömanagement kan följande tjänster sorteras: utbildning, miljöledning (ISO 14 001, EMAS), miljöekonomiska beräkningar, livscykelanalys, miljökonsekvensbeskrivningar, miljökommunikation och miljöstrategier. Efterfrågan från den nationella marknaden är dominerande, där utbildning och miljöledning har ökat kraftigt . Denna del av konsultmarknaden beräknas omsätta ca samt sysselsätta drygt 700 personer. En tioprocentig tillväxt bedöms vara sannolik. I kategorin tekniskt relaterade miljötjänster ingår mätning, besiktning, installation, montering, process- och produktutveckling, bygg- och anläggning samt energieffektiviseringar, varav vissa delvis faller in under den renodlade miljötekniksektorn. Enligt IVA:s rapport19 finns det ca 200 anställda inom miljörelaterad mätning och analys, med en omsättning på ca . Genom det svenska miljöarbetet 19 Miljödriven teknikutveckling, 1996. har det utvecklats en rad metoder för miljöstyrning och miljökontroll, t.ex. GIS och olika instrument för mätning av vatten- och luftemissioner, med svenska världsledande produkter. Enligt en rapport från innebär det ökade miljöintresset inom bl.a. byggsektorn och omställ- ningen av energisystemet en stimulans för företagen inom teknik- miljörelaterade tjänster. Efterfrågan på sådana konsulttjänster växer och förväntas växa kraftigt framöver. Energirådgivning är en annan viktig komponent som riktar sig till företag, offentliga sektorn och privatpersoner. finns det energirådgivare i ca 10 kommuner men antalet förväntas öka till ca 200 p.g.a. statliga bidrag. Dessutom finns drygt ett hundratal energirådgivare inom energibolagen. Export av energirådgivningtjänster förekommer till och , men mer eller mindre hela världen är i behov av sådana tjänster. Det finns ett stort antal nischer inom området miljötjänster. De är svåra att avgränsa och i det följande ges bara några vitt skilda exempel. Det finns ett ökat intresse från företag, placerare, myndigheter m.fl. att köpa omvärldsanalyser som ger en bild av vilka miljörelaterade faktorer som kommer att påverka respektive aktörs verksamhet. På finansmarknaden finns det en viss efterfrågan på analys av miljörisker och identifiering av miljödrivna tillväxtföretag. har intresset för transporteffektiviseringar ökat. En bättre planering av transporter t.ex. inom handeln och skogsindustrin kan minska kostnaderna och transportarbetet betydligt. Det gäller speciellt på godssidan. Miljöteknikdelegationen (MTD) har därför aviserat en teknikupphandling inom detta område. Miljöjuridiska tjänster omfattar bl.a. ansökning av tillstånd och överklaganden enligt miljörelaterade lagar t.ex. miljöskyddslagen, miljö- balken, och vattenlagen. 6.2.1Hållbara kretslopp för vatten Historiskt har svenska exportframgångar på vattenområdet varit starkt drivna av de stora satsningar som gjorde på vattenvårdsområdet . Detta resulterade i en uppbyggnad av svensk kompetens, företag samt referensanläggningar. Inom vatten- och avloppsområdet finns stor erfarenhet och tradition att arbeta med export. Här har en gedigen erfarenhet och ett gott internationellt anseende. I detta arbete deltar hundratals konsultföretag och företag som producerar allt ifrån nyckelfärdiga avloppsreningsverk till pumpar, rör och vattenreningsprodukter av olika slag. I det exportinriktade arbetet deltar också personal från flera av landets VA- verk. marknadsförs dessa tjänster via ett gemensamt bolag – . Den teknik som utvecklades var renodlad miljöteknik och till stor del en vattenslösande teknik. En ökad insikt om kretslopp och hållbar utveckling pekar mot att denna typ av 1960- talslösningar måste förändras mot nya teknologier som innebär vattensnåla avloppslösningar, mer småskaliga lösningar, nya former av vattenrening, separering av våta och torra avfall samt biogasutnyttjande. Inom dessa områden finns en rad lovande nya lösningar som prövas på olika håll och med flera små svenska innovationsföretag. Bland det arbete som görs för att stärka position internationellt bör nämnas det återkommande Water Symposium och utdelningen av ett internationellt vattenpris. Detta initiativ liksom Sidas projekt är viktiga för att markera att har stor kompetens inom området. MISTRA:s20 forskningsprogram syftar till att utveckla hållbara VA-lösningar för där sustainable water management systems är en viktig komponent. MTD arbetar med att få fram småskaliga lösningar för enskilda avlopp som kan användas i hushåll som inte är anslutna till ett kommunalt VA-system. I takt med ökad levnadsstandard, konsumtion och produktion ökar också avfallsmängden i världen. Gifter sprids i naturen p.g.a. bristande hanteringssystem för avfall och behovet av avfallshantering ökar internationellt. Det innebär en ökande efterfrågan på analyser av t.ex. samhällets materialflöden och minimering av dessa flöden, sortering, insamling, återanvändning och återvinning samt annat nyttiggörande av avfallet. Hit hör också administration, avfallsplanering, avgiftssystem m.m. Många lovande nya tekniska lösningar och idéer utvecklas och prövas i . Detta gäller såväl småskaliga lösningar som komposter för enskilda hushåll som större regionala avfallshanteringsanläggningar. Allt större del av samhällets avfall återvinns (materialåtervinning eller energiutvinning) eller återanvänds. En mängd nya styrmedel har tillkommit, t.ex. lagreglerat producentansvar för förpackningar, tidningar och däck. Knappt 9 500 företag är anslutna till något av de s.k. materialbolagen. Enligt arbetar 3 800 personer med åter- i (metall, icke-metall, regummering, handel med återvinningsprodukter), med en omsättning på ca . Utvecklingen av system för återvinning och återanvändning skapar behov av ny teknik, nya företag och ny infrastruktur. Genom att företag och kommuner i det svenska avfallssystemet inlett ett genomgripande förändringsarbete , har det utvecklats en kompetens på såväl företagsnivå som på den operativa nivån inom en rad olika delområden. Införandet av olika miljölednings- och kvalitetssystem har exempelvis inneburit att miljödrivna företag börjat se över sina material- flöden. Detta leder till att nya produktionssystem införs och ett ökat intresse för återanvändning och återcirkulering av komponenter och produkter och nya företag har börjat växa fram. har ett av världens största kärnkraftsprogram och har hög kompetens inom hantering av kärnkraftsavfall. Förhållandevis hård lagstiftning på kärnenergiområdet och antikärnkraftsopinionen har drivit fram ett ambitiöst arbete med slutförvaring av kärnavfall. Ansvarig för avfallshanteringen är kärnkraftsägarnas bolag, (). SKB exporterar en del tjänster och i viss utsträckning geovetenskaplig mätutrustning till ett värde av 20 mil- joner kronor och en del tjänster rörande kärnsäkerhet till f.d. . Den svenska kärnenergibranschen skulle kunna utvecklas till en exportnäring av betydelse. Basen för ett hållbart svenskt energisystem ligger i förnyelsebar energi t.ex. vattenkraft och bioenergi liksom besparingar och energi- effektivisering. har en lång tradition av användning av förnyelsebar energi och det har också utvecklats produkter och företag som arbetar med framgång internationellt. Apparatur som under sin livstid kräver mindre insatser av el än jämförbara alternativ kommer i allt högre utsträckning att utgöra konkurrenskraftiga produkter. Effektivare resursanvändning i allmänhet och begreppet Faktor 10 i synnerhet håller därför på att bli en viktig ledstjärna inom allt fler företags miljöarbete. Effektivare resurs- användning är generellt bra för miljön på samma gång som åtgärderna kan förbättra resurskrävande företags vinstmarginaler. Ett annat begrepp som kan komma att få stor strategisk betydelse för företagens strävan att effektivisera resursanvändningen är funktionsförsäljning. Potentialen för att åstadkomma ett effektivare energiutnyttjande är stor, inte bara i , utan också globalt. På detta område ligger långt framme med en rad olika produkter. arbete med energieffektivisering och teknikupphandling som genomförts av och tagits över av , har väckt internationellt intresse och lett till att t.ex. energieffektiva vitvaror, värmepumpar, belysningsarmaturer och fönster har introducerats på den svenska marknaden. Dessa och andra liknande energieffektiva produkter bedöms ha en stor exportmarknad. har utvecklat tekniker för att använda solenergi som ur ett internationellt perspektiv ligger långt framme, med systemlösningar och integrerade lösningar som t.ex. solfångartak. De flesta bolag inom solvärmebranschen är små och har bildats , till stor del som en konsekvens av statens investeringsbidrag till installation av solvärmeanläggningar. har investeringarna till övervägande del varit bidragsberoende, och ständigt förändrade spelregler har präglat branschen och försvårat utvecklingen. Det finns småskalig tillverkning och sammansättning av solvärmeanläggningar i med en omsättning på ca . Solceller gör det möjligt att förvandla solens ljus direkt till elektricitet. Globalt växer marknaden snabbt, men priserna är fortfarande för höga för ett allmänt genombrott i områden med konkurrerande storskalig Produktionen av solceller ökade (3,6 mil- jarder kronor) 1997. Introduktionen av solceller i går trögt i jämförelse med flera jämförbara länder. Ännu så länge är det små och icke nätanslutna installationer som dominerar. Det finns ca 20 000 pri- vata solelinstallationer i . Nya och revolutionerande typer av solceller, tunnfilmsolceller, håller på att lämna forskningslaboratorierna. Om den nya tekniken håller vad den lovar kommer priserna att kunna pressas radikalt. ligger bra till när det gäller forskning och utveckling av tunnfilmsolceller. har tillsammans med forskningsstiftelsen inlett ett samlat program för solenergiforskning vid vid . Uppsalagruppen har USA- och Europapatent för modultillverkning i större skala. Det finns några utländska vindkraftsföretag som har eller har planer på att förlägga tillverkning till samt några svenska företag som startat eller överväger att starta tillverkning. Det går dock förhållandevis trögt med tanke på de tvåsiffriga tillväxttalen för vindkraftsindustrin globalt. Ändå skulle industriella struktur lämpa sig bättre för vindkraftsproduktion än t.ex. , vars vindkraftsindustri syssel- sätter ca 10 000 personer och är tredje största exportområdet. sker knappast någon export av biobränsle och för de flesta biobränslen är det inte miljömässigt och ekonomiskt försvarbart med långa transportsträckor. har dock, vid en internationell jämförelse, en väl utvecklad bioenerginäring och det finns goda förutsättningar för export av kunnande och teknik för utvinning, förädling (pellets/briketter, Dimetylester (), etanol, gas m.m.) och el/värmeproduktion. Utvecklingen har bl.a. inneburit att en rad små- och medelstora företag har utvecklat intressant teknik för produktion av värme och el med vedråvara, träflis och pellets i olika typer av anläggningar. Dessa företag har dock endast i begränsad utsträckning börjat marknadsföra sina produkter internationellt. Fjärrvärme, Fjärrkyla och Kraftvärme Att producera värme centralt är betydligt mer energieffektivt än enskild uppvärmning inom tätbebyggt område. Fjärrvärmen utgör i sin tur ett lämpligt underlag för att producera elektricitet. Kan kraftvärmeverket dessutom drivas med biobränsle eller naturgas kan en väsentligt bättre miljöprestanda och resurshushållning åstadkommas jämfört med enskild uppvärmning. har ett väl utbyggt fjärrvärmesystem vid en internationell jämförelse och uttaget av el från fjärrvärmen ökar. har teknik och kunnande om uppbyggnad och drift av fjärrvärmeverk och kraftvärmeverk och det finns en stor potential för utbyggnad av dessa. Svensk fjärrvärmeteknik, speciellt lågtemperatursystem med lätta plastledningar är en teknik som tillsammans med värmeproduktion med biobränslen har förutsättningar att kunna exporteras till länder med uppvärmningsbehov, exempelvis de baltiska länderna. På vissa marknader bör även den svenska kraftvärmeproduktionstekniken vara av intresse. Även inom fjärrkyla har en god kompetens som egentligen kan utnyttjas bäst i länder med varmare klimat. 6.2.4Hållbart byggande och boende , speciellt sedan introducerats på och nationell nivå, har miljö- och kretsloppsanpassning slagit igenom på bred front inom byggnadssektorn. En viktig del i byggandet är byggmaterial och produkter av olika slag. Det finns en stor mängd svenska produkter såsom isoleringsmaterial, energieffektiva uppvärm- nings- och ventilationssystem, färg, byggelement, golvmaterial och vitvaror med hög miljöprestanda. Nybyggandet är alltjämt lågt vilket innebär att miljörelaterade investeringar främst kommer i fråga vid renovering och ombyggnad. Allt fler bygg- och anläggningsarbeten, främst renoveringar, sker med anledning av statliga subventioner till miljöanpassning, såsom Krets- loppsmiljarden och det lokala investeringsprogrammet för omställning till ekologisk hållbarhet. Svenska byggföretag skulle kunna profilera sig, speciellt i , inom områdena varsam ombyggnad och miljö- anpassad renovering. Det finns ett litet antal intressanta spjutspetsar vad gäller miljö- anpassade nybyggnationer. Den absolut största satsningen är på samma gång ett av landets största byggprojekt: i där 15 000 miljömedvetna innevånare skall bo. Kostnaden beräknas till under . Det senaste inom miljöområdet skall tillämpas och projektet kommer att bli en intressant referens- anläggning. Sanering av byggnader (asbest, PCB m.m.) Det finns åtskilliga byggnader (bostäder, skolor m.fl.) där konstruktion och val av byggnadsmaterial har medfört att inomhusmiljön blivit ohälsosam. Dessutom läcker en del byggnader miljöfarliga ämnen, t.ex. koppar, bly och PCB, till den omgivande miljön via yt- och dagvatten. Det finns en omfattande erfarenhet av att sanera asbest (en väsentlig del av detta problem är åtgärdad i ), radon och mögel (relativt omfattande åtgärder pågår) som skulle kunna användas i andra länder. En ökad insikt om förekomsten av hälsofarliga byggmaterial och kemikalier (mattor, lim, fogmassor m.m.) har lett till ökad aktivitet även på detta område (sjuka hus). I tillverkas personbilar och bussar vilka drivs med alternativa drivmedel såsom metangas (dvs. biogas eller naturgas) och etanol. Antalet fordon är fortfarande blygsamt men tillverkningen och intresset ökar. Tvåhundra metangasbussar och fyrtio etanolbussar samt fyrahundra personbilar som kan drivas med både gas och bensin såldes . Kommuner och landsting spelar en viktig roll för introduktion av gas- och etanoldrivna fordon. En begränsande faktor är uppbyggnaden av distributionssystem för nya drivmedel. Svenska kommersiella transportlösningar domineras nästan helt av de större bilföretagen, vilka delvis är miljödrivna och därigenom påverkar sina underleverantörer genom att ställa miljökrav på dessa. Detta kan ge konkurrensfördelar för dessa företag eftersom de också är underleverantörer till utländska motor- och fordonstillverkare. Vad gäller utveckling och utnyttjande av alternativa biobaserade drivmedel som etanol och biogas är tillsammans med , och , världsledande. utvecklar på dessa områden teknik för såväl produktion som användning inom olika fordonstyper. Detta innebär att ny teknik utvecklas som kan få en större internationell marknad. Trycket på bensinbolagen att höja miljöprestanda på drivmedel har varit högt . Exempel på faktorer som påverkat är lag- reglering av bränslets kvalitet, miljöklassningssystem, differentierade skatter, frivilliga överenskommelser, konkurrens mellan bensinbolagen och miljöintresset från vanliga konsumenter. En undersökning utförd av visar att så många som av befolkningen kan tänka sig att betala mer för bensinen om den är mer miljöanpassad än dagens. Antalet bensinstationer med nya och förnyelsebara (metan, etanol, rapsmetylester, ) drivmedel ökar. Det finns miljöklassningssystem för bensin, diesel och eldningsolja. Några oljebolag har gjort en överenskommelse med om att frivilligt ersätta dagens miljöklass 2-bensin med sådan bensin som uppfyller miljöklass 1 . Miljöklass 1 är renast i och motsvarar i princip de krav som gäller i . Introduktion av miljöklass 1-bensin underlättar introduktion av bränslesnåla motorer. Miljölagstiftningen har länge utgjort den enskilt viktigaste drivkraften för företagens miljöarbete och har otvetydigt haft stor betydelse för att minska utsläppen till luft och vatten . Inte sällan har utsläppen från fabriker minskat eller mer. Mycket talar för att miljölagstiftningen inte kommer att få motsvarande betydelse för miljödriven affärsutveckling. Växelverkan mellan producenter och konsumenter ser ut att bli viktigare. m.fl. har genomfört återkommande undersökningar (Miljöbarometern) av vilka faktorer som har störst betydelse för miljöarbetet i näringslivet. Lagstiftning och myndighetsutövning har tidigare legat överst men kundernas krav har ökat i betydelse och i Miljöbarometern 1997-1998 bedöms kunderna vara den mest inflytelserika gruppen. En grundläggande förutsättning för miljödriven affärsutveckling är således konsumenternas ökade intresse för miljöfrågor. Miljö- organisationer har här stor betydelse för opinionsbildningen och i för- längningen kundernas krav. Det beror på att de åtnjuter stort förtroende i miljösammanhang i den allmänna opinionen. Hårda krav från kunderna på hemmaplan har i en del fall drivit på produktutvecklingen vilket sedan haft positiv betydelse för exportmarknaden. Olika system för vägledning – miljömärkning – för kunder till de miljöanpassade alternativen är av betydelse. Miljöledningssystem spelar också en viktig roll.