sou · GMB3136d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Till statsrådet och chefen för Med anledning av det förestående europeiska valutasamarbetet tillkallade regeringen genom beslut en särskild utredare (dir. 1997:76). Utredningsarbetet skulle enligt direktiven göras i två etapper. I en första etapp skulle behovet av aktiekapital i annan valuta än svenska kronor respektive behovet av redovisning i euro analyseras. Resultatet av arbetet under den första etappen redovisades i delbetänkandet Redovisning och aktiekapital i euro och annan utländsk valuta (SOU 1997:181). Genom tilläggsdirektiv (dir. 1998:28) har utredaren fått i uppdrag att i en andra etapp full- följa sitt uppdrag, såvitt gäller redovisning och aktiekapital i euro, och lägga fram förslag till lagändringar som gör det möjligt för svenska före- tag och utländska filialer i att ha sin bokföring och upprätta sin offentliga redovisning i euro samt för svenska aktiebolag, bankaktie- bolag och försäkringsaktiebolag att därvid ha sitt aktiekapital i euro. Utredaren har vidare fått i uppdrag att parallellt med framtagandet av författningsförslagen ytterligare analysera det företagsekonomiska behovet av en sådan lagstiftning samt de makroekonomiska konse- kvenserna som en eventuell övergång till aktiekapital och redovisning i euro kan medföra. Med stöd av beslutet förordnades från justitierådet till särskild utredare. Som sakkunniga i utredningen förordnades från departementsrådet , kanslirådet , departe- mentssekreteraren och departementssekreteraren . entledigades från utredningens arbete fr.o.m. och efterträddes av filosofie doktorn och departementssekreteraren . Från förordnades som sakkunniga hovrättsassessorn , filosofie doktorn och departementssekreteraren samt departementssekreterarna . entledigades från utredningens arbete fr.o.m och efterträddes av departements- Redovisningschefen förordnades som sakkunnig från . ent- ledigades från utredningens arbete fr.o.m. och efter- träddes av kammarrättsassessorn . Att som experter biträda utredningen förordnades från bankdirektören , förbundsjuristen , ekonomie licentiaten och juris kandidaten och kanslichefen . entledigades från utredningens arbete fr.o.m. och efterträddes av bankdirektören . Från förordnades som expert civilekonomen . Till sekreterare förordnades från hovrätts- assessorn . Utredningen, som antagit namnet Utredningen om aktiekapital och redovisning i utländsk valuta, får härmed överlämna slutbetänkandet Redovisning och aktiekapital i euro. För biträde med den makroekono- miska analysen har professorn anlitats. Den europeiska valutaunionen........................................... Sammanfattning av utredarens tidigare slutsatser.............. Remissyttrandena över utredarens delbetänkande.............. Fördjupad företagsekonomisk behovsanalys ...................... Urvalet av företag .............................................................. Svarsfrekvens och bortfall .................................................. 5.4Kommentarer till tolkningen av resultatsamman- Översiktlig sammanfattning av enkätresultaten .................... Makroekonomiska effekter på kronan................................. Risk- och avkastningsbedömningar ......................... Fler transaktioner i euro ......................................... Redovisning i euro ................................................. 6.1.4 Euro som handelsvaluta vid ... Målsättningar för valutahanteringen ....................... 6.1.6 Konsekvenser om kronan flyter eller fästs starkt Information till aktieägarna .................................... Hanteringen av skatter, avgifter och statistik .................... 7.1.1 Allmänt om sambandet mellan redovisning och Omräkning för skatteändamål ................................. Det kopplade området ............................................ 7.1.4 Det icke kopplade området ..................................... Problem med den föreslagna omräknings- Utvärdering av metoden ......................................... Behov av lagstiftning ............................................. 7.1.8Omräkningsmetoden ur ett ekonomiskt perspektiv .. 110 Metoder för omräkning .......................................... Den periodiska sammanställningen ......................... Preliminär skatt och arbetsgivaravgifter .............................. 7.3.2 Konsekvenser av att ett företag väljer att redovisa i euro ....................................................... Behov av lagstiftning ............................................. 7.4.2 Konsekvenser av att ett företag väljer att redovisa i euro ....................................................... Ekonomiska effekter m.m. .................................................. 7.5.1 Effekter på incitamenten för investering och Företagets kapitalkostnad vid finansiering Företagets kapitalkostnad vid finansiering Kapitalkostnaden i en liten öppen ekonomi .............. Effekter på bolagsskatteintäkterna .......................... Effekter på mervärdesskatteintäkterna .................... 7.7Redovisning i euro – konsekvenser för den ekonomiska Bakgrund och förutsättningar ................................. 7.7.2 Värderingsprinciper i ekonomisk statistik ............... Valutaomräkningar i nationalräkenskaperna ........... Valutaomräkningar hos företagen ........................... 7.7.5SCB-enkät om valutaomräkningar i den 7.7.6Tänkbara konsekvenser för den ekonomiska 7.7.7Rekommendationer avseende euroredovisande företag beträffande omräkning av statistikuppgifter från euro till svenska kronor ................................... Författningsregler om uppgiftsskyldighet till den ekonomiska statistiken ..................................... Behovet av redovisning i euro ............................................. Utredarens slutsatser av SCB:s undersökning ......... Sammanställning av argumenten ............................ Skäl för redovisning i Skäl mot redovisning i Redovisning i euro enligt 2 kap. 6 § ÅRL ............... Valfrihet mellan svensk valuta och euro.................. Begränsningar med hänsyn till beskattningsreglerna ............ Redovisning i euro............................................................. Byte av redovisningsvaluta ................................................. Samma valuta i alla led av redovisningen ................ Beslutet om byte av redovisningsvaluta .................. Byte endast vid ingången av ett nytt Omräkning av utgående och ingående balans .......... Tidpunkten då beslutet får verkan ........................... Registrering av beslut om ändring i bolags- ordningen eller stadgarna ........................................ Återgång till redovisning i kronor ........................... Redovisning i koncerner ......................................... Aktiekapital i euro ............................................................. Aktiekapitalet skall denomineras i 10.2Tillämpning av vissa bestämmelser i aktiebolagslagen med belopp i svenska kronor när redovisningen är i euro ..... Kvittning vid nyemission m.m. ............................... 10.2.3 Auktoriserad revisor eller godkänd revisor .............. 10.2.4 Skydd för det bundna egna kapitalet. Nedsättning av a ktiekapitalet .................................. 10.2.6 Tvångslikvidation på grund av bristande 10.3Tillämpningen av vissa andra bestämmelser i aktiebolagslagen när redovisningen är i euro ....................... Aktier, aktiebrev och aktiebok ................................ Ny- och fondemission ............................................. Emission av konvertibler och optioner .................... Nedsättning av aktiekapitalet .................................. Återbetalning av kapitaltillskott .............................. Det bundna egna kapitalet ...................................... Medlemsinsatser och insatsemission ....................... Sambruksföreningar och bostadsrättsföreningar .................. Företag som får möjlighet att redovisa i euro .......... 12.1.2 Hur ett byte av redovisningsvaluta skall ske ............ 12.1.3 Redovisning av det bundna egna kapitalet enlig t ECB:s kurs vid valutabytet eller balans- Fonden för orealiserade vinster ............................... Kapitalbas och kapitalkrav ..................................... Lägsta tillåtna kapitalbas ....................................... Krav på minsta bundet eget kapital ..................................... Föreskrifter om största tillåtna valutaposition .................... 12.10.2 Förbudet i insiderlagen mot korttidshandel .............. 2.SCB:s enkät – frågor och sammanställning av de svar som 4.The implications of permitting domestically owned firms to have their accounting in foreign currency (euro) within a taxation system that is based on domestic currency (SEK) Aktiebolagslagen (1975:1385) Bokföringslagen (1976:125) Ekonomiska och monetära unionen Försäkringsrörelselagen (1982:713) Kommunalskattelagen (1928:370) Lagen (1990:325) om självdeklaration och Mervärdeskattelagen (1994:200) Skattebetalningslagen (1997:483) Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt Lagen (1995:1560) om årsredovisning i Lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och Årsredovisningslagen (1995:1554) kommer 11 av EU:s medlemsstater att ha en gemensam valuta. Denna gemensamma valuta kommer under en treårig övergångstid att kunna uttryckas både i en gemensam valutaenhet, euro, och i nationella valutaenheter. Efter övergångsfasen kommer euron att utgöra det enda legala betalningsmedlet i dessa länder. deltar inte i valutaunionen från starten. För de svenska företagen som arbetar i konkurrens med företag från länder som deltar i utgör detta ett problem. Behovet av redovisning i euro I utredningsuppdraget ingår att klarlägga det företagsekonomiska behovet av att tillåta redovisning i euro och så långt det är möjligt kvantifiera detta. Utredaren har låtit () göra en enkät bland ett antal företag om behovet av sådan redovisning. SCB:s undersökning omfattar endast aktiebolag med en balans- omslutning på eller mer. Därmed står det klart från början att den inte tillåter några slutsatser beträffande behovet av redovisning i euro bland andra associationsformer eller bland enskilda näringsidkare. Den säger inte heller någonting om behovet av euro som redovisningsvaluta bland de drygt 200 000 aktiebolag som har lägre balansomslutning än som sagts . Av svaren på enkäten framgår bl.a. att det är endast en mindre andel av företagen som har behov av att kunna använda euro i den löpande bokföringen. Det är totalt av de svarande som anger ett sådant behov, medan svarar nej på frågan om ett behov finns. ökar behovet av att kunna använda euro med företagens storlek, från för små företag till för de mest omsatta börsbolagen. Kommentarerna från de mest utlandsorienterade företagen bland de största börsföretagen är också entydiga. De anger ett behov av att använda euro i den löpande bokföringen. Det är sålunda genom SCB:s enkät klart att av de mest omsatta börsnoterade aktiebolagen och av de största aktiebolagen anser sig ha ett behov av att ha den löpande bokföringen i euro. De mest omsatta börsbolagen står tillsammans för av det totala antalet anställda inom näringslivet och svarar för en lika stor andel av landets totala produktion. Om vart fjärde börsbolag vill ha möjlighet att byta redovisningsvaluta till euro innebär det att av den totala produktionen sker i företag som vill ha denna möjlighet och att var femte anställd i den privata sektorn arbetar i ett sådant företag. Lägg till detta att uppskattningsvis (av 1 300=) 260 aktiebolag med en balansomslutning vill ha möjlighet att redovisa i euro och det är tydligt att det står mycket viktiga intressen bakom önskemålen om ändrad redovisningslagstiftning. Det företagsekonomiska behovet uttryckt i kronor av redovisning i euro har emellertid inte kunnat beräknas med ledning av enkätsvaren. Makroekonomiska effekter av redovisning i euro I uppdraget åt utredaren ingår vidare att analysera de makroekonomiska konsekvenserna som en eventuell övergång till aktiekapital och redovisning i euro kan medföra. Uppdraget lämnades mot bakgrund av en diskussion i massmedia om huruvida kronans värde skulle komma att försvagas om företagen fick möjlighet att avge redovisning i euro och ha aktiekapitalet i denna valuta. Utredaren har anlitat professorn som biträde med den makroekonomiska analysen. huvudslutsats är att ett ökat användande av euro som redovisningsvaluta och för denominering av aktiekapitalet för svenska företag är i det närmaste betydelselöst ur makroekonomisk synpunkt. Det skall emellertid påpekas att denna slutsats förutsätter bl.a. att aktieägarna får information om företagens valutahanteringsprinciper. Det är emellertid inte säkert att de får denna information alls eller i vart fall inte . I så fall kan netto- effekten på valutaflödena bli avsevärd. Med hänvisning till professor analys anser utredaren att ett ökat användande av euron som redovisningsvaluta och för de- nominering av aktiekapital för svenska företag inte kan antas få några mera betydande makroekonomiska effekter. Skäl för och emot redovisning i euro I stort sett samtliga EU-länder har planer på att tillåta de nationella företagen att upprätta sin finansiella redovisning i euro. kommer samtliga företag i länder som deltar i att vara hänvisade till att upprätta sin löpande bokföring och sin finansiella redovisning i övrigt i denna valuta. Det innebär att nästan alla företag i de europeiska länder vi brukar jämföra oss med kommer att ha sin redovisning i euro. Det är en viktig förändring i förhållande till vad som gäller . kommer de svenska företagen, om väljer att stanna utanför EMU och inte ändrar sin redo- visningslagstiftning, att vara nästan ensamma i om att redo- visa i en liten nationell valuta medan den stora delen av den europeiska företagsamheten redovisar i den mycket stora och internationellt gång- bara valutan euro. I en sådan situation menar utredaren att svenska företag som en anpassning till den fortgående internationaliseringen på redovisningsområdet bör ges möjlighet att redovisa i euro. Ett av de två sakskäl som brukar anföras för redovisning i euro, är att, om företagen tvingas hantera kronor och euro parallellt i den finansiella redovisningen och i den externa rapporteringen, kostnader uppstår som försvagar de svenska företagens konkurrenskraft gentemot utländska företag. Redovisningskostnaderna kan bli särskilt betungande för svenska företag som ingår i internationella koncerner i vilka euron används som koncernvaluta. Svenska företag som har euron som kon- cernvaluta har ett intresse av att göra upp sina affärer i euro för att slippa valutasäkra sina fordringar och skulder. Sådana företag kan antas komma att begära att leveransavtal med svenska företag tecknas i euro och att fakturering sker i denna valuta. Många svenska under- leverantörer kommer därigenom att tvingas att fakturera i euro också i rent svenska affärsförhållanden och får då behov av att använda euro i den löpande bokföringen och redovisningen i övrigt. Ytterligare en grupp som riskerar särskilt stora redovisningskostnader är företag som helt eller nästan helt handlar med företag i och använder sig av euron som affärsvaluta. Utredaren menar att redovisningskostnaderna är ett beaktansvärt argument för att framför allt svenska företag av angivet slag vid ett utanförskap bör ha möjlighet att ha sin redovisning i euro. Det andra av de sakskäl som brukar anföras är att om företagen inte tillåts redovisa i annat än kronor så blir det svårare för dem att anskaffa kapital utomlands och kapitalkostnaderna ökar. Som anförts ovan kommer de svenska företagen, om väljer att stanna utanför EMU och inte ändrar sin redovisningslagstiftning, att vara nästan ensamma i om att redovisa i en liten nationell valuta medan den stora delen av den europeiska företagsamheten redovisar i den mycket stora och internationellt gångbara valutan euro. I en sådan situation menar utredaren att de svenska företagen kommer att vidkännas en konkurrensnackdel på den internationella kapitalmarknaden. Det talar för att svenska företag som anlitar den internationella kapitalmarknaden för kapitalanskaffning vid ett utanförskap bör ha möjlighet att ha sin redovisning i euro. Utredaren anser att det är viktigt att företagens redovisningar är jäm- förbara. En möjlighet för svenska företag att välja mellan kronor och euro kommer att försvåra jämförelser mellan svenska företag med olika redovisningsvalutor. Utredaren menar emellertid att dessa olägenheter kompenseras av ökade möjligheter till jämförelser med utländska företag som avger sin redovisning i euro. Omräkning till euro enligt 2 kap. 6 § ÅRL räcker inte Möjligheten att räkna om en i svenska kronor upprättad redovisning till euro enligt 2 kap. 6 § ÅRL är enligt utredarens mening inte tillräcklig, om målet är att visa företagets ställning och resultat enligt ett system med euron som redovisningsvaluta. Full jämförbarhet med företag som har euron som redovisningsvaluta uppnås inte. Omräkningsmöjligheten tillgodoser inte heller de behov av löpande bokföring i euro som finns för svenska företag i koncerner med euron som koncernvaluta. Detsamma kan sägas om svenska företag som har alla eller nästan alla affärshändelser i euro. Till den senare gruppen hör svenska företag som är underleverantörer till svenska företag med euron som redovisnings- valuta och som använder samma valuta också som affärsvaluta bl.a. för att slippa valutasäkra sina åtaganden. Möjligheten att räkna om en i svenska kronor upprättad redovisning till euro enligt 2 kap. 6 § ÅRL bör därför kompletteras med bestämmelser som gör det möjligt att ha hela redovisningen, från den löpande bokföringen till koncernredovisningen, i euro. Det finns inte någonting som hindrar svenska företag som så önskar att ha sin löpande bokföring och redovisning i övrigt både i svenska kronor och i euro eller någon annan främmande valuta. En sådan ordning innebär emellertid en dubblering av redovisnings- kostnaderna och det torde inte finnas något företag som har en sådan dubbel redovisning. Enligt utredningens direktiv skall deklarationerna avges i svenska kronor. Det är tydligt att om skattemyndigheterna fordrar att de skatt- skyldiga i deklarationerna lämnar uppgifter som förutsätter att de har en i det närmaste fullständig bokföring i svenska kronor så kommer det inte att finnas något intresse bland dessa skattskyldiga att ha sin löpande bokföring och redovisning i övrigt i euro. För att göra det praktiskt möjligt för företag att ha sin redovisning i euro lägger utredaren fram förslag till omräkningsregler för beskatt- nings- och statistikändamål som innebär följande. Vad gäller företagsbeskattningen skall balans- och resultaträkning räknas om till kronor, balansräkningen enligt balansdagens kurs och resultaträkningen enligt årets genomsnittskurs. Den differens som upp- kommer beroende på att årets vinst räknas om till genomsnittskurs och övriga poster i balansräkningen till balansdagskurs bör inte resultatföras utan enbart noteras i den omräknade balansräkningen som en korrigeringspost (så att tillgångs- och skuldsidan blir lika stora). Det omräknade resultatet är utgångspunkt för inkomstberäkningen i deklarationen och de skattemässiga justeringarna görs i kronor. Denna modell innebär att resultatmätningen inom det kopplade området även fortsättningsvis följer bokföringen, dvs. resultatet mäts i euro. För deklarationsändamål räknas sedan detta resultat om till kronor enligt den genomsnittliga växelkursen. Inom det icke kopplade området skall beloppen i kronor gälla. Vid redovisning av uppgifter om mervärdesskatt skall omräkning ske med den genomsnittliga växelkursen för den månad redovisningen avser. Avser redovisningen skall den genomsnittliga växelkursen för det aktuella året användas. Beträffande preliminär skatt och arbetsgivaravgifter skall företag som väljer att ha sin redovisning i euro i en särskild bokföring redovisa såväl gjorda löneutbetalningar som avdragen skatt i kronor. Företagen bör för detta ändamål kunna använda sina ordinarie löneredovisnings- Vid löneutbetalningstillfället bokförs således gjorda löneut- betalningar och skatteavdrag i euro i den ordinarie bokföringen. Av löneredovisningssystemet framgår relevanta belopp i kronor. Vad slutligen gäller omräkningen för statistikändamål, så bör en samordning ske med andra myndigheter (RSV m.fl.). Att företagen skulle behöva hantera olika omräkningsmodeller gentemot olika myndigheter är olämpligt. Eftersom det är omöjligt att förutsäga hur den svenska kronan kommer att förhålla sig gentemot euron går det inte att kvantifiera det finansieringsbehov som kan uppstå med de valda omräkningsreglerna. När företag tillåts sköta sin redovisning i euro, kan det leda till en ökning eller en minskning av skatteintäkterna beroende på valutakurs- utvecklingen och fördelningen av intäkterna över tiden. Visserligen kan ett kortsiktigt intäktsbortfall finansieras med framtida skatteintäkter som kan uppstå på lite . Man bör dock vara medveten om att även dessa skattebortfall måste finansieras i statens budget. Det går inte att vid varje budgettillfälle hänvisa till förväntade framtida skatteintäkter som finansiering av de tillfälliga skattebortfallen. Det är naturligtvis möjligt att kronan långsiktigt kommer att ändra värde gentemot euron. I de fall den apprecieras kommer statens skatte- intäkter från de företag som sköter sin redovisning i euro att minska. I de fall som svenska kronan deprecieras kommer statens intäkter att öka eftersom varje euro i redovisad vinst är mer värd i kronor. Det är viktigt att dessa effekter av växelkursförändringen på statens skatteintäkter inte används som motiv för eller som finansiering av en expansiv finanspolitik. Företag som föreslås få ha sin redovisning i euro Utredaren har funnit det naturligt att lägga fram förslag till be- stämmelser om redovisning i euro som endast gäller de associationer som föreslås få rätt att tillämpa förenklade omräkningsregler för skatte- och statistikändamål, nämligen aktiebolag och ekonomiska föreningar samt flertalet finansiella företag. Principer för redovisning i euro Byte av räkenskapsår och omräkning av utgående balansen En given utgångspunkt för utredaren är att byte av redovisningsvaluta får ske endast i samband med byte av räkenskapsår. När ett företag byter redovisningsvaluta från svenska kronor till euro måste balans- räkningen för det gamla räkenskapsåret räknas om till euro när den ingående balansräkningen för det nya räkenskapsåret fastställs. Resultatet blir då en ingående balans där alla relationer mellan fritt och bundet kapital, mellan eget och främmande kapital och mellan alla andra poster och delar i balansräkningen är oförändrade jämfört med den utgående balansen för det gamla räkenskapsåret. Utredaren förslår att omräkningen skall ske enligt den kurs som den () fastställer på den sista bankdagen av det gamla räkenskapsåret. Nästa fråga blir om posterna i den ingående balansen avseende det bundna egna kapitalet skall tas upp i den utgående balansen för samma räkenskapsår med samma belopp eller om de skall räknas om till balansdagens kurs. Utredaren menar att det framräknade bundna egna kapitalet skall användas i den utgående balansräkningen för samma räkenskapsår och i alla balansräkningar som upprättas därefter, med hänsyn tagen naturligtvis till de beslut som efter bytet fattas om över- förande av belopp från eller till det bundna egna kapitalet. Beträffande ekonomiska föreningar föreligger särskilda problem med hänsyn till att förlagsinsatserna är förenade med vissa villkor som gör det osäkert om de fullt ut kan behandlas som bundet eget kapital eller om de i vissa hänseenden måste hanteras som främmande kapital. Också i de finansi- ella företagen finns vissa problem vad gäller hanteringen av poster i det bundna egna kapitalet. Samma valuta i alla led av redovisningen