sou · GMB3118d2 · 1999-01-01 00:00:00 — mer eller mindre hela näringslivet förutom direkt miljöstörande verksamheter. Alla företag har inte kommit lika långt i sin miljöanpassning, några har inte påbörjat den, men kommer miljösektorn att omfatta hela svenska näringslivet. Därmed är det inte meningsfullt att prata om någon miljösektor utan om ett miljöanpassat svenskt näringsliv. Uppdraget omformuleras därför till Kartläggning av möjligheter och hinder för en internationalisering av ett svenskt miljöanpassat näringsliv. Utredaren skall enligt direktiven avsluta sitt arbete . 3 Kommittédirektiven återfinns i slutet av betänkandet. Utredningen har koncentrerat arbetet och förslagen på hur man kan främja en internationalisering av ett svenskt miljöanpassat näringsliv och i vilken organisatorisk form detta bör ske. Efter en kartläggning av hinder och möjligheter läggs vision, mål, och strategi fram. Förslag ges på hur identifierade hinder kan reduceras och hur man kan förstärka möjligheterna för att underlätta en internationalisering av svenskt miljö- anpassat näringsliv. Förslag ges också på hur pågående regionala och nationella insatser kan samordnas och göras mer effektiva. På uppdrag av utredningen har två olika kartläggningar genomförts för att få en genomlysning av den svenska resursbasen och för att få en uppfattning om potentialen för en internationalisering inom miljödrivna branscher. Svenska komparativa fördelar beskrivs ur ett hållbarhets- perspektiv för att anknyta till det internationella arbetet för en hållbar utveckling och den svenska politiska inriktningen mot det ekologiskt hållbara samhället. Slutsatser har också dragits av befintligt material. En samman- ställning har gjorts av några andra länders bedömning av efterfrågan på renodlad miljöteknik och efterfrågan på miljöanpassad teknik. Utred- ningen har också studerat några av de initiativ som tagits i andra länder för att särskilt främja export inom miljöteknik. Utredningen har genom- fört studiebesök på miljöexportfrämjande organisationer i , och . Utredningen har bildat en expertgrupp med myndigheter och organisationer och en referensgrupp med 13 näringslivsrepresentanter från olika branscher. På så sätt har en nära kontakt med det statliga exportfrämjandet och biståndet, med miljö- och företagsnära myndigheter, samt näringslivet och dess organisationer varit möjlig. Efter sex veckors arbete, , lämnades ett utkast till del- betänkande till Närings- och som ett första underlag. Departementet återkom med synpunkter , efter det att arbetsdokumentet varit på kortremiss hos några olika aktörer. Sammanfattningsvis var bedömningen att förslaget var för omfattande och kostsamt, samt att ingen ny organisation skall inrättas. Utredningen hade också en övertro på departementens förmåga, menade man. Rekommendationen till utredningen var därför att komma med förslag i riktning mot att ge en befintlig organisation, t.ex. , ett visst mindre finansiellt tillskott och att begränsa satsningarna till den renodlade miljötekniksektorn. Efter detta inledande kapitel listas de möjligheter och hinder som har identifierats för en ökad internationalisering av ett miljöanpassat svenskt näringsliv i kapitel 2. Utifrån detta ges i kapitel 3 en vision, övergripande mål och en strategi i tio punkter. Huvudförslagen återfinns i kapitel 4. De efterföljande fyra kapitlen är faktadelar med beskriv- ningar av den svenska resursbasen i kapitel 5 och av svenska komparativa fördelar i kapitel 6. I kapitel 7 identifieras tillväxtmark- nader på världsmarknaden. En beskrivning av några andra länders exportfrämjande insatser på miljöområdet ges i kapitel 8. Förslag på hur utredningens förslag kan finansieras finns i kapitel 9. Redovisning av konsekvenser av utredningens förslag görs i kapitel 10. I en separat bilaga till utredningen beskrivs, i faktablad, aktörer som arbetar med att underlätta en miljödriven affärsutveckling i näringslivet. Inledningsvis måste ett utvidgat perspektiv på export betonas. För att stärka den svenska ekonomin krävs en ökad konkurrenskraft baserad på kunskaps- och kompetensuppbyggnad, samverkan mellan landets aktörer samt långsiktighet. En ökad internationalisering (ökad utlands- verksamhet i stort) är också nödvändig, varvid internationellt samarbete är en nyckelfaktor. Enligt direktiven skall utredningens arbete omfatta hela miljösektorn, dvs. både renodlade miljöteknikföretag och miljödrivna företag. Följande definitioner ges i kommittédirektiven: –renodlade miljöteknikföretag: arbetar med att tillhandahålla tjänster och utrustning vad gäller bl.a. reningsteknik, återvinning, hantering av avfall, emissionsmätningar och energiteknik. Verksamheten bygger direkt på miljöskydd och miljöåtgärder. –miljödrivna företag arbetar med en annan verksamhet än de renodlade miljöteknikföretagen men har miljöfrågor som en viktig driv- kraft i sin process- och produktutveckling samt marknadsföring, dvs. en miljödriven affärsutveckling4 (där miljöanpassning drivs av bl.a. eko- nomiska hänsyn). Målgruppen för utredningens förslag återfinns i mer eller mindre hela näringslivet. Alla företag har inte kommit lika långt i sin miljö- anpassning av produkter och tillverkningsprocesser, några har inte påbörjat den, men kommer hela svenska näringslivet att omfattas. 4 Utredningens tillägg. Eftersom de större företagen ofta kommit längre i detta arbete kon- centreras utredningens förslag på hur man kan underlätta för de små och medelstora företagen. För att tydliggöra definitionerna ges nedan en karakterisering av respektive kategori, eftersom det faktiskt inte finns någon vedertagen definition av dessa båda begrepp. Karakterisering av renodlade miljöteknikföretag respektive miljödrivna företag. Företag som arbetar direkt med Företag i annan verksamhet med miljöfrågor som en viktig Företag som baserar sin verk- Företag som använder miljö- samhet på andras utsläpp. frågan som ett konkurrens- Konkurrerar med olika tekniska Konkurrerar med andra, mer lösningar och pris snarare än med hjälp av miljöfrågan som produkter och tjänster. Marknadskrav, i samspel med ansvar är de största driv- myndighetskrav, är de största Ofta städning efter och analys I hög grad förebyggande arbete. lösningar är vanliga. En väl definierad grupp av Finns i princip i alla branscher, och tjänster med hög miljö- I utredningen används också termen miljöanpassad teknik vilket inkluderar teknik, tjänster och metoder för att minska risken för att negativ miljöpåverkan uppstår (minimera resurs- och energiförbrukning, minskat avfall, användning av miljöanpassade ämnen och material i processer samt produkter, som har miljöförbättrande egenskaper). Renodlad miljöteknik är reningsteknik och tjänster som syftar till att ta hand om utsläpp, föroreningar och avfall. 5 Källa: Miljödriven teknikutveckling, (), 1996, och egna kompletteringar. Mycket av det förändringsarbete på miljöområdet som pågår präglas av en vision om ett ekologiskt hållbart samhälle. skall bli ett föregångsland i ekologiskt hållbar utveckling och regeringens mål är att nästa generation skall leva i ett samhälle där de stora miljö- problemen är lösta. Begreppet hållbart (sustainable) är inget entydigt begrepp och kan och bör kanske inte heller vara det. Hållbar utveckling är något mer än bara miljöledningssystem eller miljömärkning. Det finns inget definierat slutmål i en sådan omställning och målet flyttas framåt. Utredningens utgångspunkt är den definition som ges i Brundtlands- kommissionens rapport6: En hållbar utveckling är en utveckling som tillgodoser våra behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillgodose sina. Inom ramen för utredningens arbete är det uteslutande den ekologiskt hållbara dimensionen som åsyftas. Arbetet har främst inriktats på små och medelstora företag med omsättning (för små) och med antal anställda upp till 250 (0-10 i små). De stora företagen är dock viktiga på många sätt, t.ex. som partner i ett strategiskt samarbete eller som föregångare på en marknad, och inkluderas i ett sådant perspektiv. 6 Vår gemensamma framtid, 1987. Möjligheter och hinder 25 2Möjligheter och hinder för en internationalisering av ett svenskt miljöanpassat näringsliv Ekonomin blir alltmer global. Världshandeln ökar betydligt snabbare än de flesta länders BNP. Råvaror, tjänster och produkter säljs ofta på en global marknad. Den svenska ekonomin är nära sammanflätad med ekonomin i de övriga EU-länderna som i sin tur blir alltmer samman- flätad med andra världsdelars ekonomi. Miljöföroreningarna känner inga nationsgränser och påverkas särskilt av utsläppen i norra . Därför är österut viktig för den svenska miljön. Den kan skapa affärsmöjligheter för svenskt näringsliv. Förmågan till förnyelse och anpassningar till snabba omvärlds- förändringar är central för ett företags konkurrenskraft. Miljö- anpassning är en viktig del för svenska företags konkurrensförmåga på världsmarknaden och deras förmåga att rent allmänt klara sig. Flera företag har också upptäckt att hänsyn till miljön utgör en affärsmöjlighet. Det konkreta miljöarbetet är ofta – men inte alltid – synonymt med effektivare användning av råvaror och energi. Det innebär att resursåtgången per producerad enhet minskar vilket i sin tur kan öka lönsamheten. Svenskt näringsliv kan stärka sin konkurrenskraft genom en miljö- driven affärsutveckling. En omställning av det svenska samhället till ekologisk hållbarhet ger ökad trovärdighet åt en sådan profil som omställningen i sig ger en stabil hemmamarknad vilket behövs för att utveckla nya industriella idéer till kommersiell mognad. På så sätt kan en ekologisk omställning bli bärare av tillväxt och öka förutsätt- ningarna för sysselsättning och välfärd. Det har med stor tydlighet framkommit under utredningens arbete att renodlade miljöteknikföretag och miljödrivna företag har vitt skilda förutsättningar, behov, hinder och möjligheter, trots att båda kate- 26 Möjligheter och hinder gorierna arbetar med miljöfrågor. De flesta hindren är gemensamma medan de flesta möjligheterna finns för miljödrivna företag. har en lång tradition av export och värdet av den totala exporten uppgår till ca (1997). relativa ställning på miljöteknikområdet ser ut att försvagas. Enligt en EU-studie är nettoimportör av renodlad miljöteknik, medan flera andra länder såsom , , och , är nettoexportörer. Detta är inte tillfredsställande i ett land med traditionellt stort miljökunnande och ett gott internationellt miljörykte. växer miljöanpassning på allvar fram som en viktig konkurrensfaktor på världsmarknaden, vilket sannolikt kommer att ge allt fler betydande konkurrensfördelar . Det är därför väsentligt att man från svensk sida mer konsekvent tar sig an uppgiften att öka utvecklingskraften på detta område, för en bättre miljö såväl som för ett mer konkurrenskraftigt näringsliv, vilket kan generera export- intäkter och ekonomisk tillväxt som leder till sysselsättning och en uthållig välfärd. Marknaden för renodlad miljöteknik är beräknad till och förväntas växa till ca . av världsmarknaden finns i . Alla bedömningar tyder på tillväxt per år.7 som länge haft en offensiv miljöpolitik och gjort stora infrastruktursatsningar kan dra nytta av att andra länder behöver införa sådant som redan gjort. Ett tydligt exempel på detta är de enorma insatser som behöver göras i kandidatländerna till EU för att länderna skall uppfylla EU:s alla miljöregler. Drygt 20 miljarder ECU finns avsatta för att underlätta en övergång till EU-standard på miljöområdet, vilket är en gigantisk möjlighet som förstärks av den geografiska närheten. Marknadens storlek för miljödrivna företags produkter och tjänster är definitionsmässigt svår att uppskatta, men den är starkt växande.8 har en faktisk möjlighet att öka sina marknadsandelar väsentligt på denna marknad (i såväl i- som ) i takt med att marknaden 7Utförligare beskrivning återfinns i kapitel 7.1. 8Utförligare beskrivning återfinns i kapitel 7.2. Möjligheter och hinder 27 kommer att styras av allt starkare (kund)krav på miljöanpassning av produkter och tjänster. Ju snabbare svenskt näringsliv anpassar sig till dessa marknadskrav, desto större är chansen till internationell framgång och exportintäkter. I detta sammanhang är det också viktigt att framhålla betydelsen av nischmarknader, där små och medelstora företag har goda möjligheter att hävda sig. På snabbväxande marknader förstärks naturligtvis denna möjlighet. Genom att t.ex. söka strategiska partners (svenska eller utländska storföretag, eller marknadsledande lokala partners) kan små företag lättare nå ut på marknader som ligger långt bort och som oftast kräver stora resurser för bearbetning. var ett av de första länderna att inse miljöns stora betydelse för den framtida samhällsutvecklingen och har mycket hänt inom miljöteknikområdet. gjorde omfattande investeringar på t.ex. vatten- och luftsidan, som gav erfarenhet och referensanläggningar. Dessa satsningar skapade ett försprång och ett gott rykte utomlands för svenska miljöteknikföretag. Försprånget är emellertid till stor del inhämtat av flera andra länder. Den svenska kompetensen ligger ofta i ingenjörskunnande att skräddarsy lösningar efter kundens behov med hjälp av standard- komponenter, liksom att leverera hela system. har en god kompetens inom management, administration, utbildning och information för många tekniska försörjningssystem, t.ex. inom kommunerna. Det finns nu åter en unik historisk möjlighet; på världsmarknaden för miljödrivna företags produkter och tjänster. styrka på dessa marknader är åter igen en helhetssyn som innebär att ett helt paket av miljöpolicies, styrmedel, information, utbildning, rådgivning osv. Inom detta område finns en stor svensk kompetens som kan utvecklas till komparativa fördelar för svenska miljödrivna företag på världsmarknaden (se kapitel 6). Miljölagstiftningen har otvetydigt haft stor betydelse för miljöteknik- utvecklingen och för att minska utsläppen till luft och vatten . I de länder som inte kommit lika långt är det viktigt att skapa ett nära samarbete mellan miljömyndigheter som och Kemikalieinspektionen och motsvarande myndigheter i andra länder för 28 Möjligheter och hinder att driva på lagstiftningsarbetet, vilket indirekt kan främja export av både svensk renodlad miljöteknik och miljöanpassade produkter och tjänster. Ekonomiska styrmedel, offentlig upphandling, teknikupphandling m.fl. har en avgörande betydelse för produktionskostnader men också försäljning av och efterfrågan på miljödrivna företags produkter och tjänster. Ekonomiskt stöd till investeringar har också betydelse för utvecklingen av flera miljödrivna marknader. Subventioner till miljö- skadliga delar av en bransch kan indirekt försämra konkurrens- förutsättningarna för en miljödriven bransch. På motsvarande sätt innebär ökade skatter på utsläpp, energi och råvaror att företag med hög miljöprestanda och hög resurseffektivitet gynnas på konkurrenternas bekostnad. Branschorganisationernas nätverk och kompetens är viktiga för att driva på miljöutvecklingen. Miljöledningssystem och miljövarudeklarationer spelar en viktig roll för att starta och driva utvecklingen mot ett miljöanpassat näringsliv på ett strukturerat sätt. Nätverk utgör en viktig tillgång för att påverka beslut av miljöskäl eller värderingar hos den allmänna opinionen. I takt med att allt fler företag får sin utkomst från miljöprofilerade produkter och miljöinvesteringarna ökar i betydelse, ökar incitamenten att försöka påverka omvärldsfaktorerna i gynnsam riktning. Det utbyte som sker mellan miljögrupper i olika länder påverkar indirekt möjligheter att sälja tjänster och produkter. Denna påverkan kan vara både positiv och negativ beroende på hur miljö- organisationer och svenska konsumenter värderar den svenska lösningen. Starka konsumenter/kunder på hemmamarknaden är en mycket viktig framgångsfaktor. Exempel på områden där detta har kommit till uttryck är exempelvis vissa vattenkraftsprojekt i utvecklingsländer (negativ exportpåverkan) och för export av papper till (positiv exportpåverkan). Framväxten av miljöfonder (grönt sparande) och det ökande intresset från finansanalytiker att integrera miljöaspekter vid företags- värderingar, bör påverka tillgången på riskvilligt kapital för företag med höga ambitioner på miljöområdet. 2.3Hinder och svaga länkar Möjligheter och hinder 29 De allvarligaste hindren för båda kategorierna av företag är gemensamma och strukturella. har få medelstora företag och många små, ej exportmogna företag. Statistiken visar att medelstora företag internationaliseras i högre utsträckning än små. De mindre företagen är inte på samma sätt redo att gå ut på exportmarknaden och det är endast ett par procent av alla små företag som säljer till utlandet. Med få medelstora företag är också basen för exportmogna företag liten. Den pågående globaliseringen skapar dessutom en extrem kon- kurrenssituation som kräver strategiskt samarbete mellan företag på den internationella arenan. Detta är inte speciellt förekommande , åtminstone inte bland småföretagen. visar en enkätunder- sökning9, som IVL10 och har gjort, att småföre- tagen ser detta som en av de viktigaste faktorerna för att lyckas på den internationella marknaden. Offentligt stöd till branschforskningsinstitut i är mindre än det stöd som utgår till branschforskningsinstitut i andra länder. Eftersom småföretag generellt inte har någon naturlig kontakt med högskolan blir kunskapsöverföringen mindre än om forskning sker i branschforsknings- institut som befinner sig närmare företagen. En jämförelse mellan t.ex. och visar att i går av total offentlig FoU-budget till högskolor och universitet och till industriforskningsinstituten. I går till vardera. Ett annat viktigt område är handelshinder av olika slag, t.ex. höga tullar på miljöteknik mellan länder. Nolltullar på miljöteknikprodukter och tjänster med hög miljöprestanda skulle innebära lägre priser och därmed en snabbare spridning av modern miljöteknik. Det leder i sin tur till mindre föroreningar och en bättre global miljö. Ett ytterligare hinder för miljöteknikföretagen är en traditionell fokusering på hemmamarknaden. En orsak är en historisk stor inhemsk efterfrågan (svenska infrastrukturinvesteringar och en pådrivande miljölagstiftning). 2.3.2Begränsat samarbete och marknadsföring av svensk miljökompetens 9Miljötekniska företag i – förslag till strategiskt åtgärdsprogram, en förstudie, 1997. 30 Möjligheter och hinder En av de största svagheterna i det svenska systemet är bristfällig samverkan företag emellan och mellan privat och offentlig sektor (få eller inga nätverk). Studier visar att av de svenska företagen arbetar i nätverk och en stor del saknar samarbete med högskolor och universitet. saknar också i stort den typ av samarbete som man finner i t.ex. , där kommuner och företag samverkar för att underlätta en internationalisering av danska miljö- företag. Utredningens genomgång av några andra länders exportfrämjande metoder visar att dessa länder använder avancerade databaser och hela statsapparaten på ett metodiskt sätt för att stödja landets miljöföretag (se kapitel 8). Någon sådan medveten strategi finns inte i och svensk utlandsrepresentation har i allmänhet inte varit speciellt aktiv för att stödja svenska företag. Det finns ingen sammanhållen presentation av den svenska resursbasen på miljösidan. Det kartläggningsarbete av den svenska resursbasen på miljöteknikområdet för vatten- och avloppssidan som UD:s påbörjat (se kapitel 5.4) är lovvärt, men behöver kompletteras med miljödrivna lösningar och företag. En annan möjlighet som inte utnyttjas i någon större utsträckning är aktiva presentationer av svenskt miljökunnande vid internationella symposier, seminarier och andra Sverigepresentationer. 2.3.3Kompetensbrist och inlåst kompetens har begränsad omvärldskunskap och internationell kompetens, dvs. praktiska kunskaper om t.ex. internationell handel och marknadsföring, samt förståelse för främmande kulturer och teknologi- och samhällsutvecklingen där. Den hjälp som finns för småföretag, från t.ex. , är oftast avgiftsbelagd och kan, med den begränsade betalningsförmåga småföretagen ofta har, inte utnyttjas i någon högre utsträckning. Det finns ingen specifik information som direkt vänder sig till de mindre företagen, däremot finns det allmän information från både och (). IVL:s och Windbornes enkätundersökning11 visade att småföretag inte läser STATT:s omvärldsbevakning i någon större utsträckning, eftersom den är begränsad till vissa länder och inte rymmer kontinuerlig bevakning på området. Det är svårt för ett litet företag att sätta sin egen produkt/produktion i relation till omvärldens. 11 Se fotnot 9. Möjligheter och hinder 31 är mest inriktad på kunder bland större företag och de flesta småföretagen har haft liten eller ingen kontakt med . Många företag har bristfällig kunskap om hur internationell upphand- ling går till. Det finns möjlighet för företag att via Internet ta reda på vilka projekt som planeras, men det är ofta alltför tidskrävande för ett enskilt företag att följa. Det krävs att någon sorterar och paketerar informationen för att den skall bli lättillgänglig. Dessutom är närvaro och kontaktskapande i den lilla skalan en av de viktigaste faktorerna för att nå framgång. Ett ytterligare hinder för miljötekniksektorn är den inlåsta kompetens och det miljötekniska kunnande som finns i myndigheter, kommuner, kommunala bolag och affärsdrivande verk. Den kommunala kompetensen borde kunna användas internationellt som en strategisk resurs, t.ex. att dessa aktörer kan agera som underleverantörer till svenska företag på den internationella marknaden. Kommunala bolag skall verka för kommunens bästa och att sälja sin kompetens i utlandsprojekt ligger normalt sett utanför kärnintresset. Kommunallagen tillåter inte att kommunernas kompetens nyttjas i sådana sammanhang. 2.3.4Bristande samband mellan miljötjänster och miljöteknikexport kan inte de mest framgångsrika svenska konsultföretagen (främst för tekniskt relaterade miljötjänster), trots viss utlandsexpansion, mäta sig med de mest framgångsrika konkurrenterna i t.ex. och . En anledning är att båda länderna har välutvecklade system för stöd till gemensamma, övergripande, strategiska insatser, där konsultbolag ofta fungerar som spjutspets på intressanta marknader. I stödjer staten konsultföretag för att dessa skall kunna fungera som spjutspetsar och strategisk resurs för att öppna nya marknader för finska leverantörer av utrustning och anläggningar. Det är vanligt att finska myndigheter bidrar till feasibility studies vid utformandet av internationella projekt. Konsulters roll i omvärlden som dörröppnare gäller främst när konsulten är beställarens ombud och kan påverka vilka inköp som skall göras av varor, tjänster och system. Att göra en jämförelse med de stora konsultföretagen från övriga , många i länder med kolonial bakgrund, är inte helt rättvist då dessa traditionellt har lättare att uppträda som beställarens ombud, och i denna roll kan rekommendera leverantörer och utrustning från det egna landet. 32 Möjligheter och hinder IVL och Windbornes enkätundersökning12 visar att tillgång till kapital för produktutveckling och internationalisering/marknadsföring är en starkt hämmande faktor. Det är också svårt för små och medelstora företag att hitta och nyttja pengar utomlands inom de bilaterala och multilaterala finansieringsorganen. 2.4Utredningens överväganden och förslag 1.Sverige var ett av de första länderna att inse miljöns stora betydelse för den framtida samhällsutvecklingen vilket skapade ett försprång och ett gott rykte utomlands för svenska miljöteknikföretag. Detta försprång är i stort inhämtat av andra länder. Ett enormt behov och stor efterfrågan gör ändå världsmarknaden för miljöteknik till en möjlighet, framför allt för svenska systemlösningar.