sou · GMB325d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Inkomstskillnaderna minskar emellertid mellan de olika område- na om vi ser till hushållens disponibla inkomster.14 Den disponibla inkomsten i de utsatta stadsdelarna var åren 1994–1995 153 900 kro- nor och i övr iga stadsdelar , dvs. en skillnad på eller . Denna inkomstskillnad mellan områdestyperna har varit stabil . De högsta disponib la inkomsterna inom kategorin utsatta stadsdelar återfanns i , , medan de i motsvarande stadsdelar i borg och var . I vårt delbetänkande Att växa bland betong och kojor (SOU 1997:61) visade vi att den genomsnittliga disponibla inkomsten för barnfamiljer i stads utsatta stadsdelar var 1994.14 Det var lägre än den genom- snittliga inkomsten för bar nfamiljer i . 12Arbetsinkomst, individvikt 16–, HINK, SCB. Arbetsinkomst definieras som summan av arbetsinkomst och arbetsmarknadsstöd . 14Vid vår bearbetning av SCB:s ULF-material har vi använt variabeln disponibel inkomst per familjehushåll i ålder sintervallen 16–. 15Disponibel inkomst för hushåll med två vuxna oc h barn. Ekonomi och för sörjning 33 Kvinnors och mäns inkomstutveckling De relativa skillnaderna vad gäller inkomst av arbete är stör re mel- lan kvinnor och män inom respektive områdestyp än mellan utsa tta områden och övr iga storstadsområden. Kvinnors inkomst av arbete i de utsatta stadsdelarna har dessutom sjunkit kraftigt –1995. I genomsnitt har deras inkomster i fasta priser minskat från till , dvs. Männen i dessa områden har där emot öka t sina arbetsinkomster och hade en genomsnittlig inkomst på . Deras ökning har dessutom varit stör re i jämför else med övr iga män i storstäderna. Kvinnorna i de utsatta stadsdelarna har inte bara för lorat gentemot männen i sina egna stadsdelar, utan framför allt g entemot kvinnor i övr iga stadsdelar. hade kvinnor i de utsa tta stadsdelarna lägre arbetsinkomst än kvinnor i övr iga stadsdelar. har inkomstklyftan öka t till . Studerar vi kvin- nors och mäns disponibla inkomst så framgår tydligt att kvinnor får en avsevärd inkomstför stärkning via det offentliga transfererings- systemet. Av nedanstående diagram framgår att kvinnors genom- snittliga disponibla inkomst i de utsatta stadsdelarna var och för män . Tabell 1: Arbetsinkomst för kvinnor och män mellan år en 1985–1995, i . Tabell 2: Disponibel inkomst för kvinnor och män mellan år en 1985–1995, i . Källa: SCB, Att det råder stora inkomstskillnader mellan män och kvinnor i de utsatta stadsdelarna kan vi följaktlig en konstatera, men hur förhåller det sig då mellan inrikes och utrikes föd da i dessa stadsdelar? Vi har inte själva studerat detta. Däremot har trion Bevelander, och gjort detta i boken storstäder. De visar att det finns ett klart samband mellan invandrartäthet och löneinkomster. Utrikes föd da har generellt lägre löner än inr ikes föd da i dessa områ- 34 Ekonomi och för sörjning Skillnaderna är tydliga, men inte stora. Lönekl yftan mellan utri- kes föd da respektive inrikes föd da kvinnor är änn u mindre. Jämför elsen mellan inrikes och utrikes föd das löner pekar alltså mot a tt lutningen på lönekur vorna avspeglar socioekonomisk segregering och att gapet mellan dem avspeglar en rad andra faktorer (tid i landet, ålder, diskriminering eller vad det nu kan vara).16 Ekonomiska bekymmer breder ut sig Vår bearbetning av SCB:s ULF-material visar att andelen invånare under norm för existensminimum har mer än för - dubblats mellan åren 1985–1995 i de utsatta stadsdelarna. Äv en i övr iga stadsdelar i storstäderna har denna andel öka t kraftigt med i genomsnitt . Andelen under exi- stensminimum i de utsatta stadsdelarna var i genomsnitt och i övr iga stadsdelar . Människorna i de utsatta stadsdelarna upplever också att de har fått det svårare ekonomiskt. uppger att de saknar en kontantmarginal på , om de plötsligt skulle hamna i en oför utsedd situa- tion. Det är en ökning med 16 pr ocent i jämför else med . I övr iga stadsdelar var det som saknade kontantmarginal . av invånarna i de utsatta stadsdelarna upple- ver dessutom att de har svårigheter att klara sina löpande utg ifter. Det är fler än i övr iga stadsdelar. Höga boendekostnader i de utsatta stadsdelarna Att stora förändr ingar har ägt rum inom det bostadspolitiska områ- det har inte minst hyresgästerna blivit varse. Deras bostadskostnader har bokstavligen skenat iväg. I Stockholmsregio- nen steg genomsnittshyran per kvadratmeter –1996. gick konsumentprisindex upp . Realpriset på hyresmarknaden gick således upp med 38 procent.17 Motsvarande ökning b land egnahem inklusive värme var . Skattereformen som genomför des har också medför t ökade boendekostnader. Till bilden hör dessutom att löne- oc h prisutvecklingen generellt har varit mycket återhållsam under denna per iod. Anmärkningsvärt nog har de ökade 16 I krusbärslandets storstäder, om invandrare i , borg och , , och , 1997, s. 96 ff. 17 Nio gånger i livet, Rapport 1 1997 i . Ekonomi och för sörjning 35 bostadskostnaderna inte inneburit att folk flyttar mer. Men viljan att flytta är trots allt hög . Vi återkommer till detta i kapitlet Boende- förhållanden oc h boendemiljö i del 2. I storstäderna utgör bostadskostnaderna ungefär en tre- djedel av hushållens disponibla inkomster. visar, i sin rapport i åtta kommuner och , att låginkomsthushåll med två bar n har de högsta bostadskostnader- na i . av deras disponibla inkomst går till hyran. Motsvarande andel för samtlig a åtta kommuner var . Ökade bostadsk ostnader och minskade möjligheter a tt för sörja sig själv genom arbete har medför t att bostadsbidragsberoendet har öka t lavinartat i de utsatta stadsdelarna. Nedanstående tabell, som baseras på ett underlag som () har tagit fram, visar att andelen hushåll med bostadsbidrag har mer än för dubblats mel- lan åren 1990 och 1994.18 I jämför else med riket i övr igt så är bostadsbidragsberoendet fyra gånger hög re i dessa stadsdelar. En konsekvens av ökade boendekostnader blir att trångboddheten ökar, vilket vi också kan visa i kapitlet Boendeförhållanden oc h boende- miljö. Möjligheten för hushållen i de utsa tta stadsdelarna att minska sina boendekostnader genom att flytta måste bedömas som liten. Två faktorer medverkar till detta. Dels har bostadsbeståndet i de utsatta stadsdelarna i genomsnitt de lägsta hyrorna vilket innebär att det i praktiken inte finns några billiga lägenheter, dels har klimatet på bostadsmarknaden hårdnat. Allt fler bostadsför etag ställer hår dare villkor vad gäller goda inkomster och fast arbete. Detta gäller både de allmännyttiga såväl som de pr ivata värdarna. Vi ska dessutom inte heller negligera de allt fler rapporterna om diskriminering som för e- kommer mot invånare med utländsk bakgrund. Tabell 3: Andel hushåll med bostadsbidrag i stadsdelar med mycket låg inkomst 1990–1994. Källa: RRV, Välfär d i verkligheten (SOU 1997:24) 18 Välfär d i verkligheten, SOU 1997:24, se bilagorna. 36 Ekonomi och för sörjning Med ökade inkomstskillnader följer oc kså skillnader i materiell stan- dard. Vi ska dock vara uppmärksamma på att en människas inkomst inte alltid ger en tillför litlig bild av hennes faktiska ekonomiska resurser. Hennes materiella tillgångar kan däremot ge en mer rättvi- sande bild av hennes inkomststandard. För visso kan den materiella standarden variera kraftigt inom grupper med låga inkomster bero- ende bland annat på för mög enhet, livsstil och konsumtionsmönster. Men generellt så är sambandet g ivet mellan individernas inkomster och deras materiella standard. När SCB mäter den ma teriella stan- darden utgår de bl.a. ifrån individernas tillgång på bil, båt och fri- tidshus samt semesterresor. På samtliga dessa punkter råder det avsevärda skillnader mellan de utsatta stadsdelarna och övr iga stadsdelar i storstäderna. En mar- ginell ökning i dessa skillnader kan dessutom noteras –1995. av befolkningen i de utsatta stadsde- larna hade bil och hade det i de övr iga stadsdelarna. hade andelen som hade bil i de utsatta stadsdelarna sjunkit . Bilägandet har förb livit oförändr at i övr iga stadsdelar. I äg er av hus- hållen en bil, medan motsvarande andel i är 35 procent.19 Att äga en båt är betydligt vanligare borg och än i . Dr ygt av göte borgarna är båtäg are och 20 pro- cent av stockholmarna, medan av malmöbor na äger en båt. Att så få äg er en båt i har tr oligen mer att gör a med geografiska och kulturella orsaker än ekonomiska. Däremot är det avsevärt färre båtägare i de utsatta stadsdelarna, . av invånarna i de utsatta stadsdelarna hade till- gång till fritidshus , men var andelen . Motsvarande andel hos den övr iga storstadsbefolkningen har legat stabilt på . Det är någ ot fler personer i borgs och Malmös utsa tta stadsdelar som har tillgång till fritidshus än i . Däremot är det fler i utsat- ta stadsdelar som gjort en semesterresa. I genomsnitt reser 70 pro- cent av storstadsborna på semester jämför t med av befolkningen i de utsatta stadsdelarna. Det är en minskning i jämför else med motsvarande andel . Semester- resandet i övr iga stadsdelar har inte förändr ats nämnvärt . visar i sin studie Sociala värden i olika sociala världar att av Rosengårdsborna inte 19 Stigendal, , Sociala värden i olika sociala världar, 1997. Ekonomi och för sörjning 37 gjorde någon semesterresa , varken inom landet eller utomlands. Socialbidragsberoendet är alltjämt högt i de utsa tta stadsdelarna Hög arbetslöshet, låga inkomster, ökade boendekostnader, svårighe- ter att klara löpande utg ifter och avsaknaden av kontant marginal är omständigheter som ovillkorligt leder till ett allt djupare bidragsbe- reoende bland människorna i de utsatta stadsdelarna. Allt fler invå- nare i storstäderna har blivit socialbidragsberoende, men ökning en har varit stör st i de utsatta stadsdelarna. Det visar den analys som Ilija Batljan presenterar i under- lagsrapport städer (SOU 1997:118). Av nedanstående tabell framträder en mycket klar och permanent struktur. Mellan och minskade andelen socialbidragstagare generellt i stor- städerna. Dock var minskningen lägst i områden med låg a och extremt låga inkomster. Viktigt att iaktta är att andelen socialbi- dragstagare i områden med extremt låga inkomster var i genomsnitt , trots att den svenska ekono- min då var överhettad och det rådde mer eller mindre full syssel- sättning. Drygt hälften av alla stadsdelar i denna grupp gick opåver- kade igenom 1980-talets högkonjunktur. Andelen socialbidragstaga- re var oförändr at hög eller ökade till oc h med. av befolkningen i de utsatta stadsdelarna var socialbidragstagare . I stadsdelar med mycket låga inkomster var andelen 18,5 pro- cent och med extremt låga inkomster, . I riket var av befolkningen socialbidragstagare. Tabell 4: Genomsnittlig andel socialbidragstagare efter områdestyp i storstadsregionerna. Andel av befolkningen i procent. Extremt hög ink omst Mycket hög ink omst Källa: SCB, Delade städer (SOU 1997:118) 38 Ekonomi och för sörjning Batljan visar vidare att socialbidragsberoendet fortsatte att öka –1996 i de sju berör da storstadskommunerna, utom i . Ökning en var stör st i , . Batljan uppmärksammade också den stora grupp inföd da svenskar som var socialbidragsberoende i de utsatta stadsdelarna. av de inföd da svenskarna i de utsatta stadsdelarna var soci- albidragsberoende . Motsvarande andel i stadsdelar med extremt låga inkomster var dubbelt så hög , . Det går att urskilja ett klart samband mellan andelen socialbidragstagare och andelen socialbidragstagare av den inföd da befolkningen. Stora vari- ationer för ekom dock. De högsta andelar na återfinner vi i stadsde- larna i , , i borg, samt i , . Att bidragsberoendet i snabb takt blivit allt hög re i de utsatta stadsdelarna bekräftar också i studien d i verkligheten (SOU 1997:24), som gjordes på Stor- stadskommitténs uppdrag. RRV konstaterar att socialbidragsbere- oendet är högt oa vsett vilken hushållskategori som studeras, dock utmärker sig unga barnfamiljer bland de som har det högsta social - bidragsberoendet. Nedanstående tabell visar också att bidragsbero- endet inom tre olika kategorier har näst intill för dubblats . utbetalades i g enomsnitt i socialbidrag till de gifta/sambo-hushållen i , i och i . Ensamhushållen erhöll i genomsnitt . Tabell 5: Bidragsberoendet i tre utsatta stadsdelar . A = andel hushåll som erhöll socialbidr ag, B = andel hushåll vars disponibla inkomst till bestod av ersättningar för arbetslöshet, förtidspension och socialbidrag, C = andel hushåll vars disponibla inkomst till bestod av skattefria och skattepliktiga bidrag och ersättningar. , gifta/sambo , gifta/sambo , gifta/sambo Ekonomi och för sörjning 39 Ökade k ostnader för socialbidrag Öka t socialbidragsberoende driver givetvis upp kostnaderna för k om- munerna. Vi har låtit jämför a bruttokostnadsutvecklingen för social - bidragen och en rad andra verksamhetsområden mellan år en 1991 och 1995 i riket och i de sju berör da storstadskommunerna samt sju kommuner av kategorin övr iga stör re kommuner, vilka har valts ut i samråd med Svenska kommunförbundet.20 Dessa kommuner har en hög arbetslöshet, jämförbar med de utsa tta stadsdelarna. Tabell 6: Genomsnittlig bruttokostnadsutveckling per verksamhetsom- råde och invånare , utifrån s prisni- vå. De sju jämför el- De sju berör da Äldr e- och handikapp- Vi har valt att jämför a bruttokostnadsutvecklingen därför a tt för f anns inga nettokost- nader redovisade i Vad kostar verksamheten i din kommun?. Bruttokostnadsuppgiften har omräknats enligt Nationalräkenskapernas beräkningar av konsumtion i fasta priser för ändamålet social tr ygghet vad avser barn-, äldre- och handikappomsorgen och individ- och familjeomsorgen. Omräkningsfaktorn för =1. ; 69417/81508=0,85. ; 69417/82052=0,85 och ; 69417/84195=0,82. Socialbidr agskostnaderna har omräk- nats enligt KPI. v ar årsmedelvärdet för KPI 227,2. Omräkningsf aktorn är 1. ; 227,2/243,2= 0,93. ; 227,2/248,5=0,91 oc h ; 227,2/254,8=0,89. Av tabellen framgår att äldre- och handikappomsorgen och socialbi- dragen står för de stör sta kostnadsökning arna i landets kommuner. Dock har socialbidragskostnaderna i storstadskommunerna öka t mer än så mycket än de har gjort i de sju jämför elsekommu- nerna. Nedskärningen inom barnomsorgen är tydlig i storstadskommu- nerna och avspeglar sig i en minskning av kostnaden per invånare. Kostnaderna för bar nomsorgen per invånare har däremot öka t i jäm- för elsekommunerna. I delbetänkandet Att växa bland betong och kojor (SOU 1997:61) ges en närmare beskrivning av barn och ung- domars levnads- och uppväxtvillkor i storstädernas utsatta områden. Vad vår jämför else inte visar är de demografiska förändr ingarna som kommunerna har genomgått . 20 Följande sju k ommuner ingår i gruppen: , , , , , och . De har mellan 15 000 och 50 000 invånare. 40 Ekonomi och för sörjning utsträckning kvaliteten i den kommunala verksamheten har påver- kats av kostnadsförändr ingarna går det heller inte att uttala sig om. , borgs stad och , som tillsam- mans har av rikets befolkning svarade för utbe - talning och finansiering av av de för r iket totala socialbidragskostnaderna på 12 miljarder . Storstädernas hög a andel av rikets socialbidragskostnader har legat . Det innebär att storstäderna räknat per invånare fått en ökning av socialbidragskostnaderna som är dubbelt så stor som riket i genomsnitt.21 I vår underlagsrapport städer (SOU 1997:118) framgår att andelen socialbidragshushåll ökade med dr ygt , medan socialbidragskostnaderna ökade i fasta priser . Kostnaderna för svenska hushåll ökade med 34 pr ocent (av ökning en). För utländska hushåll var ökning en (av ökning en). Dessa erhåller i genomsnitt hög re bidrag per hushåll, bland annat beroende på att de består av fler familjemedlemmar och har längre bidragstider. Kostnaderna för svenska hushåll varierar däremot med konjunkturerna och minskade bland annat , medan bidragen ökade för utländska hushåll. Rapporten visar vidare att bidragsbeloppen per invånare var högst i storstäderna och lägst i . oc h borgs stad hade de högsta utbetalda bidr agsbeloppen, medan de lägsta åter - fanns i stads g rannkommun . I Svenska kommunförbundets studie På egna ben konstateras att –1995 har många av flyktingarna som anlände flyttat inom landet. Utflyttningen har varit stör st ifrån mindre kommuner. I glesbygdskommunerna bodde av kommunplacerade flyktingar kvar . Den stör sta flyktingströmmen har gått till stor städerna. av flyktingarna bodde i storstäder, för ortskommuner eller någon av de stör re städerna. I till exempel har antalet f lyk- tingar nästan tredubblats . , docent vid i , visar i en av sina studier att av flyktinghushållen som debuterade som socialbidragstagare var det utan avbrott även senare.22 21Enligt proposition 1996/97:118 Utvecklingen inom den kommunala sektorn 22Tapio , i 11 röster om socialbidr ag – En antologi, , rapport 1997:5 Ekonomi och för sörjning 41 Orsaker till socialbidrag och dess kostnader Den hög a arbetslösheten oc h den extremt låga sysselsättningen till- sammans med en antal andra orsaker har medför t att socialbidrags- kostnaderna har öka t kraftigt i storstäderna. Av nedanstående tabell framgår detta tydligt. av socialbidragskostnaderna kan direkt hänför as till arbetslöshet. Tabell 7: Socialbidragskostnader . kostnaden (%) kostnaden (%) Arbetssökande med k ompl. till a-kass/kas arbete (både heltid Studerar eller i åtgär d undervisning (grund SFS) I en rapport från som innehåller en kartläggning av samtliga socialbidragstagare i staden , visar att av bidragstagarna hade en bidragstid som var mindre än 10 månader under hela sperioden. Rapporten visar vidare att av bidragshushållen är åter kommande () eller permanenta () bidragstagare –1995. Dessa grupper tog i anspråk av andelen utbetalda social- bidrag. De enstaka eller sporadiska bidragshushållen utgjorde av samtliga bidragshushåll, men de tog i anspråk av bidragskostnaderna. Rapporten pekar på att en central post för socia bidragskostnader- na utgör s av de ständigt stigande bostadskostnaderna. Detta slår sär - skilt hårt mot ensamstående mödr ar som dels inte har kunnat tillgo- doräkna sig någ on inkomstför stärkning , dels är överrepresenterade bland de återkommande och permanenta social- bidragstagarna.23 23 Rapport angående socialbidragstagare 1990–1995, , Dnr 83/97. 42 Ekonomi och för sörjning Inom gruppen permanenta socialbidragstagare finns utrikesföd da ålderspensionärer som saknar pension och istället uppbär socialbi - drag. Dessa pensionärer har stadigt öka t , i synner- het i storstäderna. Totalt är det av de utrikes föd da pen- sionärerna som saknar rätt till folkpension. Ilija Batljan har på uppdrag särskilt studerat denna grupp. Hans studie visar att av alla socialbidragstagare och som får socialbidrag i 11–12 månader bod de i de sju berör da storstadskommunerna. Den högsta andelen äldr e social- bidragstagare hade . Diagram 1 Socialbidragstagare med 11–12 bidragsmånader, andel av befolkningen , 1996. Vem ska betala socialbidragen? Som vi har visat ovan finns det starka skäl för a tt någonting måste gör as för a tt komma till rätta med de kraftigt ökade kostnaderna för socialbidrag som framför allt sammanhäng er med arbetslöshet. Vi ska därför pr esentera fyra olika modeller på hur kommunerna skulle kunna avlastas kostnaderna för socialbidr ag som betalas ut av arbets- marknadsskäl. Statskontoret har varit oss behjälpliga med att analy- sera modellerna. Deras analys omfattar de finansiella konsekvenser- na för sta t och kommun som modellerna kan ge upphov till.24 Vi ska 24 Personer som är arbetsför a och aktivt sök er arbete. Ekonomi och för sörjning 43 här sammanfatta resultaten av detta uppdrag. (Statskontorets rapport, Bättre trygghet vid arbetslöshet, finns i sin helhet i bilaga 1.) Totalt är det drygt en fjärdedel av alla arbetslösa eller 130 000 per- soner som står utan arbetslöshetser sättning i riket som helhet. Av dessa lever 114 000 personer på socialbidrag. av kostnaderna för socialbidr agen beror på arbetslöshet, enligt Statskontoret. I storstäderna är denna andel . Det för sta alternativet är en utvecklingsgaranti till alla arbetssökande med socialbidr ag. Utvecklingsgarantin är i princip den samma som gäller sskiftet för alla arbetslösa under . I de kommuner som åtar sig utvecklingsgarantin ska ingen arbetslös som lever på socialbidrag vara öppet arbetslös läng re än . ska kommunen tillsammans med arbetsför medling- en ha utformat en individuell handlingsplan och givit personen en plats i en utbildning eller i någon annan arbetsmarknadsåtgär d. Under åtgär den får personen ett utvecklingsbidrag från kommunen. Staten ska däremot täcka kommunernas fulla kostnader för aktivite- ten. Statskontoret har använt två olika nivåer på vad en genomsnitt- lig arbetsmarknadsåtgär d kostar, respektive per dag/person, och att staten ska ersätta kommunerna för den k ost- naden. Det andra alternativet är en statlig för sörjningsg aranti som ska betalas ut till alla som söker arbete, men som inte har rätt till ersätt- ning från den allmänna arbetslöshetsför säkringen eller har någon annan för sörjning . För sörjningsg arantin ska vara obeskattad och anpassad till hushållets behov och inkomster, dvs. Beloppet ska motsvara riksnormen för socialbidr ag med tillägg för barn och bostadskostnader. Kommunernas socialkontor kan sköta prövning en och utbetal- ningen av garantin på uppdrag av staten. En annan möjlighet är a tt staten tar över administrationen av garantin och låter den skötas a v t.ex. för säkringskassorna. Det är vär t att sträva efter att ansvaret för verksamheten och finansieringen av för sörjningsg arantin ska finnas på samma ställe . Alla som har rätt till för sörjningsg arantin ska också omfattas av den kommunala utvecklingsgarantin om en åtgär d efter dagars arbetslöshet. Det tredje alternativet är en statlig grundför säkring som också ska betalas ut till alla som söker arbete, men som inte har rätt till ersätt- ning från den allmänna arbetslöshetsför säkringen. 44 Ekonomi och för sörjning SOU 1998:25 beskattat och lika för varje individ oberoende av för sörjningsbör da och hushållets ekonomi. Statskontoret har räknat med en ersättning motsvarande och en ersättning på vid heltidsarbetslöshet. Det senar e beloppet motsvarar grundnivån i den allmänna arbetslöshetsför säkringen. Det mesta talar för a tt den statliga grundför säkringen bör betalas ut av för säkringskassorna. Ett annat alternativ vore att lägga ansva- ret på arbetslöshetskassor na som ska administrera den allmänna arbetslöshetsför säkringen. T.ex. på den allmänna obundna arbetslös - hetskassan som ska betala ut ersättning till de personer som inte är medlemmar i någon av de arbetslöshetskassor som är kn utna till arbetsmarknadens organisationer.25 Alla som har rätt till den statliga grundför säkringen omfattas också av den kommunala utvecklings- garantin om en åtgär d efter dagars arbetslöshet. Det fjärde alternativ innebär att alla kostnader för socialbidr agen för s över till staten. Socialbidragen kan även i fortsättningen admi- nistreras av kommunernas socialkontor på uppdrag från staten. Men det är troligen lämpligare att för a över hela ansvaret till exempelvis för säkringskassorna. Att avlasta kommunerna kostnaderna för soci - albidragen kommer att påverka varje enskild kommuns intäkter via kostnadsutjämningssystemet. Effekten är inte symmetrisk. Vissa kommuner skulle vinna på omläg gningen. De skulle för lora mindre i intäkter från kostnadsutjämningssystemet än de skulle spar a i soci- albidragsutgifter. Andra kommuner skulle för lora på omläg gningen. Statskontoret har beräknat effekten på kostnader och intäkter i de sju berör da storstadskommunerna. 24 Fackför eningskassor eller för etagarkassor. Ekonomi och för sörjning 45 Tabell 1: Kostnader för olika för slag. 1,0–1,5 Statlig för sörjningsg aranti 1,0–1,5 –2,8 1,0–1,5 a) –3,2 b) –3,6 a) +1,8 b) +2,0 a) +1,6 b) +1,4 För statligande av alla * Befintliga kostnader för socialbidr ag