sou · GMB324d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Dessa bemyndiganden avser både åtgärder av rent nationell karaktär och sådana som behövs för komplettering och verkställighet av EG:s lagstiftning om den gemensamma fiskeripolitiken. I 9 § och bilaga 1 till författningssamlingsförordningen ( 1976:725) anges att skall låta kungöra sina föreskrifter i för- fattningssamling (FIFS). Enligt 7 kapitlet 2 § regeringsformen skall vid beredning av rege- ringsärenden behövliga upplysningar och yttranden inhämtas från berör- da myndigheter. Härav följer att är skyldigt att svara på remisser från regeringen. Flertalet remisser kommer från Jordbruksde- partementet och från , men kan även komma från andra departement som och Näringsde- partementet. Antalet remisser från har ökat, främst beroende på verkets uttalade sektorsansvar för miljön. Som central myndighet på fiskets område och som sektorsmyndighet besvaras även remisser från andra myndigheter. Särskilt bör nämnas Naturvårds- verket som ofta i sina regeringsuppdrag har att samråda med Fiskeriver- ket. Enligt 4 § Förvaltningslagen (1986:223) skall varje m yndighet lämna upplysningar, vägledning, råd och annan sådan hjälp t ill enskilda i frågor som rör myndighetens verksamhetsområde. Denna serviceskyldighet föl- jer även av 7 § verksförordningen. En viktig och omfattande del av verk- samheten är att ge information, såväl i form av publikationer och annat skriftligt material som i form av muntliga upplysningar. Denna informa- tion gäller till stor del fiskeregler och föranleds bl.a. av verkets författ- ningsutgivning. Informationen gäller också i hög grad områden som fis- kerikontroll, strukturstöd och FoU-verksamhet. Med anledning av författningsarbetet följer också krav i lagen (1977:65) om kungörande i mål och ärenden hos myndighet m.m. Av förarbetena till denna lag följer att myndigheten är skyldig att vidta lämpliga åtgärder för att bekantgöra föreskrifter hos allmänheten. Enligt 36 § fiskelagen får regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer föreskriva om avgifter för myndighets verksamhet enligt lagen eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av den. I 6 kap. 2 § förordningen om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen före- skrivs att får meddela föreskrifter om ansökningsavgift i sådana ärenden. I 51 § fiskelagen föreskrivs att beslut enligt fiskelagen eller enligt de föreskrifter som meddelas med stöd av den får överklagas hos . I 6 kap. 6 § förordningen om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen föreskrivs att beslut av får överklagas hos . 4.4.4Regleringsbrev för budgetåren 1997 och 1998 Utöver verksinstruktionerna ger regeringen årliga direktiv i reglerings- brev. Dessa kan variera i omfattning men har de- taljeringsgraden ökat. är ett av de viktigaste instru- menten för regeringens styrning av myndigheterna. regleringsbrev för såväl som för är omfattande och mycket detaljerade med en lång rad deluppdrag. Det övergripande målet för har inte ändrats och anges vara: ·En ansvarsfull hushållning med fiskeresurserna så att de ger en god långsiktig avkastning som den biologiska mångfalden beva- ras, konkurrenskraftiga företag inom fiskerinäringen utvecklas och tillgång på fisk av god kvalitet till fördel för konsumentintresset främjas. Målformuleringen jämställer i än högre grad än instruktionen produk- tionsmålet med miljömålet som konsumentintresset betonas. Verksamhetsmålen är uppdelade på mål i förhållande t ill fiskerinä- ringen, fiskeresurserna och fritidsfisket. När det gäller fiskerinäringen betonas arbetet inom EU. I reglerings- brevet anges målet vara att skall vara aktivt och pådrivande inom EU:s gemensamma fiskeripolitik särskilt avseende fis- kerikontrollen och handels- och marknadsfrågor. I likhet med 1997 skall verkets rutiner effektiviseras vad gäller utformningen av svenska stånd- punkter inom EU. betonades även en utveckling av arbetet vad gäller analys- och konsekvensutredningar inom den gemensamma fiskeri- politikens olika områden (interna och externa resurser, struktur, mark- nad) bl.a. så att konsument- och producentperspektiven förtydligas, för- bättrad kontroll på fiskets område, särskilt landnings-kontrollen och ar- betet med EG:s strukturstöd enligt strukturplanen för mål 5a fiske och programmet för gemenskapsinitiativet Pesca. Avseende området fiskeresurser är målet att förhindra att beslutade fångstkvoter överskrids. Åtgärder för att förhindra överskridanden prio- riteras båda åren. angavs att skulle verka för biologisk mångfald på fiskets område och särskilt att forskningspro- grammet om reproduktionsstörningar hos Östersjöfisk genomförs. skall redovisa en lägesrapport för hur den internatio- nella aktionsplanen för den vilda Östersjölaxen kan genomföras. anges även mål för en förbättrad fiskevård samt för ekologisk ba- lans mellan vilda och odlade laxstammar i . Avseende fritidsfisket skall insatser för dess utveck- lingsmöjligheter ske med beaktande av tillgängliga medel och den gemen- samma fiskeripolitikens krav. I regleringsbreven 1997 som fick dels flera preciserade krav på återrapportering, dels särskilda uppdrag att redovisas under verksamhetsåren. Kraven på åter- rapportering avser redovisningens struktur och preciserade områden. De preciserade områden som skulle redovisas omfatta- de 15 uppdrag. har dessa utökats t ill 16 uppdrag. Flera upp- drag har återkommit bl.a.: ·vilka insatser som vidtagits för att förbättra kontrollen på fiskets om- råde ·redovisning och bedömning av insatserna för att nå verksamhetsmålen avseende arbetet med EG:s strukturstöd på fiskets område ·detaljerad redovisning av deltagande i EU-arbetet ·särredovisning av Nya Svensk Fisks verksamhet med resultat- och balansräkning ·redovisning och bedömning av verkets insatser för att nå verksam- hetsmålen avseende fångstkvoter ·bedömning av havsområden, sjöar och vattendrag samt där- med belysa fisketillsynen och fiskevården ·För 1997 lade ett besparingskrav på anslag för förvaltningsändamål på för perioden 1995/96 - I regleringsbrevet för /96 angavs samma övergripande mål som för . Särskilda verksamhetsmål angavs för områdena, fiskevård och resursutnyttjande. har redan i årsredovisningen för /96 börjat redovisa sina verksamheter enligt den modell som enligt regle- ringsbrevet skall användas med uppdelning på fiskerinäring, fritidsfiske och fiskeresurser. Verksamhetsgrenen fiskerinäringen omfattar verksamhet som ryms inom EU:s gemensamma fiskeripolitik och som syftar till att reglera, stödja och utveckla fisket som näring. Även genomförande av sektorpla- nen och kompetensuppbyggnad på områdena struktur och marknad hör till detta område. Inom fiskerinäringen indelas verksamhetsområdet i yrkesfiske, vattenbruk, beredning och marknad. Verksamhetsgrenen Fritidsfiske omfattar såväl husbehovsfiske (med mängdfångande redskap) som fritidsfiske (med handredskap) och fiske- turism. Dessa fisken regleras inte närmare i den gemensamma fiskeripo- litiken. Verksamhetsområdet avser verksamhet som syftar till att ge en långsiktig avkastning på fiskeresurserna (resursreglering) samt bevara vattenmiljö och den biologiska mångfalden (fiskevård). Resurs- reglering omfattar all verksamhet som är relaterad till beståndsövervak- ningen och det arbete som leder fram till beslut om kvoter. Fiskevård innefattar alla åtgärder till skydd för fiskbestånden t.ex. regleringar om fredningstider, minimimått och bevakning av fiskets intressen i vattenmål och miljöskyddsärenden. 4.4.6Verksamhetens kostnader för /96 Verksamhetsperioden /96 är den första där deltagit fullt ut i EU. Genom omläggningen till kalenderårsvis redovisning redovisar Fis- keriverket verksamheten på samma sätt som andra myn- digheter. Dessa två parallella förändringar medför att jämförelser mellan år brister i tydlighet. redovisar i sin årsredovisning för /96 även uppgifter som avser kostnader och finansiering omräknat t ill kalen- derår. Några av dessa sammanställningar redovisas. Tabell 4.1: Verksamhetens kostnader fördelade på verksamhetgrenar , . Källa: årsredovisning 1995/96 Nya Svensk Fisks verksamhet inkluderas i marknadsfrågor. Inom verksamhetsområdet som omfattar en kostnad på avser åtgärder som hör till marknad- såtgärder medan avser åtgärder för yrkesfiske. serna inom vattenbruket och beredning är av betydligt mindre omfatt- ning. Tabell 4.2: Verksamhetskostnadernas organisatoriska fördelning, Källa: årsredovisning för /96 Av verksamhetens kostnader åtgår till den centrala förvaltningen och till verksamheten vid laboratorierna. verksamhet finansieras genom anslag, avgifter, vattenav- giftsmedel samt med EG-bidrag. Tabell 4.3: finansieringskällor omräknade till , Anslag, C 1 och C2 Anslag, C 7 (äldre anslag) Fiskeavgifter (10:5, 10:6 och villkorsme- Källa: Underlag i årsredovisning 1995/96 Av den sammanlagda kostnaden för verksamheten under föregående budgetperiod omräknat till , finansierades med anslagsmedel. Posten övrigt på innehåller till största delen medel för forskning och undersökningsverksamhet som har gått till laboratorierna. Tabell 4.4: Verksamhetens kostnader, och finansie- ringskällor fördelat på enheter i procent, /96. Tabellen visar vilka finansieringskällor som dominerar för olika delar av verksamheten. Den administrativa avdelningens kostnader har förde- lats på övriga enheter. verksamhet finansierades föregå- ende budgetår till med andra medel än anslag. Resurs- och miljöavdelningen och Marknads och strukturavdelningen var helt an- slagsfinansierade. finansierades av prisregleringsmedel och Swedmar helt med avgifter. Laboratorierna har olika tyngdpunkt i sin finansiering. Havsfiskelaboratoriet finansierades till med anslags- medel medan Sötvattenslaboratoriet finansierades till och Kustlabo- ratoriet till med anslagsmedel. Fartygen anslagsfinansieras till . Utredningskontoren finansieras till en liten del med anslag men finansieras ändå till så stor del som . disponerar 1997 följande anslag: C 2 Strukturstöd till fisket Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till Särskilda resurser för EU-relaterade uppgifter som har fått som förstärkning kan inte användas vid eventuella omprioriteringar av verksamheten. Enligt regleringsbrevet 1997 skall verksamhet inom utredningskonto- ren, undersökningsfartygen och tjänsteexport finansieras med avgifter samt utgöra separata resultatområden. Avgifterna bestäms av Fiskeri- verket utom i de fall som avses i 15 § avgiftsförordningen (1992:91). Inkomster från avgifter får disponeras av . fastställer, efter samråd med , taxor för Fiskeriver- kets uppdragsverksamhet. Enligt årsre dovisningen för /96 finansierades utredningskontorens uppdragsverksamhet och undersökningsfartygen helt med avgifter. Tjänsteexporten inom SWEDMAR innebar en förlust på ca . disponerar även en låneram iljoner kronor för investeringar i anläggningstillgångar för förvaltningsändamål. Låneramen får dock inte tas i anspråk i de fall verksamheten finansieras med EG-medel. När det gäller de medel på sammanlagt som av- satts i regleringsbrev 1995/96 för verksamheten med Nya skall dessa slutregleras. av dessa medel redovi- sas i årsredovisningen /96 under påbörjade projekt. Den 30 de- cember 1997 fanns ca kvar av dessa medel. Förändringar i anslagssammansättning framgår av nedanstående tabell. Tabell 4.5: anslag 1994/95, 1995/96 och 1997, Strukturstöd till fisket m.m. och Särskilda insatser för strukturstöd till fiske m.m. Ersättning för intrång i Räknat på årsbas har anslagen sammanlagt reducerats med för . Anslaget C 1 har reducerats med . Anslaget C 2 för främjandet av fikenäringen har utgått och ingår i anslaget C 1 vilket innebär en reducering med . C 2 anslaget avsåg medel för det samlade FoU-programmet på fiskets område och disponerades efter samråd med Skogs- och jordbru- kets forskningsråd. Anslaget för strukturstöd till fisket m.m. (C 3 1995/96 och C 2 1997) disponeras för bidrag enligt förordningen 1994:1716 om fisket, vatten- bruket och fiskerinäringen. Anslaget (C 3 och C 4 /96) skall i allt väsentligt disponeras för den statliga svenska andelen i det stöd som finansieras av Fonden för fiskets utveckling vars EG-medel redovisas under C 1997. Anslaget har reducerats med men utöver anslaget belopp får 1997 disponera av prisregleringsmedlen för nationell medfinansiering. Bidraget för fiskevård har ökat med 1997 som anslaget för ersättning till intrång i enskild fiskerätt har utgått. Myndighetens organisation efter beskrivs i nedanstående organisationschema Fig. 4.1: organisation 1997. är den centrala statliga myndigheten för fiskevård och fiske i . lyder under och leds av en generaldirektör som även är ordförande i verkets styrelse. Styrelsen får överlåta till generaldirektören att besluta om sådana fö- reskrifter som avses i 13 § p.4 verksförordningen (1995:1322), d.v.s. föreskrifter som riktas till enskilda, kommuner eller landsting. Detta gäller dock inte sådana föreskrifter som är av principiellt slag eller av Om ett styrelseärende som avser förbud mot eller begräns- ningar av visst fiske är så brådskande att styrelsen inte hinner samman- träda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mel- lan ordföranden och minst så många ledamöter som behövs för att sty- relsen skall vara beslutsför. Generaldirektören får ensam avgöra ärendet om detta är lämpligare. Ett sådant beslut skall anmälas vid nästa sam- manträde med styrelsen, förordning (1997:140). För konsumentfrämjande åtgärder på fiskets område har Fiskeriver- ket ett råd som beslutar på verkets vägnar om disposition av de medel som finns för ändamålet. Rådet består av generaldirektören och sex and- ra ledamöter som utses särskilt av regeringen, förordning (1997:637). Generaldirektören är rådets ordförande. centrala delar är lokaliserade till . Den centrala organisationen är indelad i fem avdelningar och en kontrollenhet. Avdel- ningarna är Marknads- och strukturavdelningen, Utredningsavdelningen, Resurs och miljöavdelningen, Avdelningen för fiskerikontroll samt den Administrativa avdelningen. Direkt under generaldirektören organiseras en stab som handhar juridiska frågor och information samt SWEDMAR., internationella konsultgrupp. Dessutom finns en internrevision samt Nya direkt under generaldirek- tören. Avdelningen för fiskerikontroll inrättades och var tidigare, under ett uppbyggnadsskede, en enhet direkt under ge- neraldirektören. Resurs- och miljöavdelningen är uppdelad i två enheter varav den ena inriktas mot nationell fiskevård och en andra mot internationell fis- kevård. överfördes utrednings kontoren till avdel- ningen från Utredningsavdelningen. Avdelningens uppgifter avser fiskevårds- och m iljöfrågor samt frågor om fritidsfiske. Avdelningen medverkar i förhandlingar inom EU och övriga internationella förhandlingar om fångstkvoter och fiskeregler, beslutar om regler för fisket såsom fiskekvoter, redskapsbestämmelser, fredningstider, minimimått m.m. Inom fritidsfisket arbetar avdelningen för att öka allmänhetens fiskemöjligheter bl.a. genom fiskevårdsåtgärder samt utvecklar fisketurismen. Underlaget för resurs- och miljöavdelning- ens uppgifter kommer från laboratoriernas unders ökningar. Avdelningen har därför ett utvecklat samarbete med Havsfiske- och Kustlaboratorier- na om beståndsuppskattningar i marin m iljö och med Sötvattenslabora- om beståndsuppskattningar i sötvatten. Sötvattenslaboratoriets kontor i analyserar data avseende sötvatten i den s.k. RASKA- Genom utredningskontoren bevakas fiskets intressen i ären- den enligt vattenlagen och miljöskyddslagen. Marknads- och strukturavdelningen ansvarar för frågor om EG:s marknadsregleringar och strukturstöd, administrerar licensregistren för yrkesfiske och fartygstillstånd samt auktoriserar återförsäljare. Även frågor avseende yrkesfisket i de som inte direkt regleras genom EU administreras av avdelningen. Som fondansvarig myndighet rapporterar till kommis- sionen och regeringen om strukturstödets användning, rekvirerar medel till strukturstödsprogrammen samt fastställer rutiner för struktur- stödsprogrammen. Marknads- och strukturavdelningen utbetalar alla stöd inom ramen för mål 5 a och Pesca samt deltar i och upprätthåller sekretariatsfunktionen för övervakningskommittéerna för mål 5 a och Pescaprogrammen. Avdelningen för fiskerikontroll ansvarar för kvot uppföljning och kontroll av fiskets fångster och landningar. Syftet är att förhindra att överenskomna kvoter överskrids. Kontrollen sker dels genom en admi- nistrativ rutin med uppföljning och avstämning av fiskarenas l oggböck- er, landningsdeklarationer och avräkningsnotor från försäljningen samt licensregistren, dels genom fysisk kontroll av industrifiske såväl som av konsumtionsfiske. Regionalt finns personal placerad som svarar för kva- litetskontrollen. Vidare svarar kontrollenheten för inspektion och kontroll av marknadsorganisationen samt transportbestämmelser. Avdelningen handhar även den officiella statistiken på fiskets område. Utredningsavdelningen administrerar på central nivå utrednings- och undersökningsverksamhet som bedrivs på olika platser i landet (mer ingående beskrivning återfinns i kap. 9). Den centrala enhe- ten planerar och samordnar arbetet med övergripande nationella och in- ternationella frågor, handlägger stöd till extern FoU-verksamhet och deltar i för fisk, Nordisk arbetsgrupp för fisk- forskning, , m.fl. samt tillsammans med Havsfiskelaboratoriet i internationella forskningsorgan. Enheten hand- lägger även ärenden om tillstånd för utländska forskningsfartyg och ver- kets fartygstillstånd på andra nationers vatten. Administrativa avdelningen består av tre funktioner ekonomi, data och personal. Ekonomiadministrationen har även decentraliserats till övriga enheter, utanför . Personalenheten uppdelas i personal, lönehantering och serviceenheter och arbetar med sedvanliga uppgifter inom respektive område. Dataenheten har i uppgift att förvalta nätet, databaserna, och utrustningen. Databaserna ligger på en UNIX-server och innehåller fiskeridata, uppgifter om vatte ndomar samt ekonomi. Avdelningen för fiskerikontroll har egen datapersonal som svarar för systemen inom enhetens verksamhetsområde. Stab, juridik och information svarar för behov av ju- ridisk kompetens samt informationsinsatser. I staben ingår en jurist och en informatör. Internrevisionen, inrättades 1996 och bemannades 1997. EU:s kon- troll och uppföljningssystem kräver att m yndigheter som är fondansvari- ga och betalar ut stöd har en internrevisionsfunktion. Internrevisorns arbete riktas mot generaldirektorat XX inom komissionen. SWEDMAR bildades och är internationella kon- sultgrupp. Ett avtal med SIDA reglerar förhållandena så att Fiskeriver- ket är institutionell konsult avseende biståndsfrågor på fiskets område. Det övergripande målet för verksamheten är att stödja utvecklingslän- derna för att kunna utnyttja hav, kust- och inlandsvatten för en uthållig matproduktion och förbättrad levnadsstandard. SWEDMAR tillhanda- håller konsulttjänster inom områdena fiskeriadministration, fiskeriforsk- ning, vattenbruksutveckling, kustutveckling, miljöskydd, utbildning, do- kumentation, information samt projektadministration. svarade SWEDMAR för de av finansie- rade projekten i och . Omsättningen uppgick till . Verksamheten har därefter minskat och bi- ståndssamarbete sker även inom EU. /96 uppgick om- slutningen till . Personalen har minskats till 5,5 personer. Nya började verksamheten med nuvarande inriktning som- maren 1995. Verksamheten finansieras med reserverade medel från den tidigare prisregleringskassan, . Prisregleringmedlen avsattes före EES-inträdet av fiskarena till det dåvarande svenska prisregleringssystemet. Verkets beslut avseende Svensk Fisks verksamhet fattas av ett särskilt råd som utsetts av regeringen. General- direktören är rådets ordförande och övriga representanter kommer från branschens organisationer, konsumentorganisationer och allmänintresset Rådet har lagt fast ett övergripande mål som innebär att Nya långsiktigt skall främja konsumtionen av fisk och skaldjur. Målet är att öka konsumtionen från en till två portioner fisk . Målet bör vara uppfyllt . En attitydunders ökning genomförs för att utvärdera effekten av gjorda insatser. Nya arbetar främst genom att genomföra riktade kampanjer, projekt och evenemang som syftar till att öka konsumtionen av fisk och skaldjur. Verksamheten riktar sig såväl till allmänheten som till fisk- branschen. Laboratorier, utredningskontor och övriga lokala enheter beskrivs ingå- ende i kapitel 9. I detta kapitel redovisas endast översiktligt vilka enheter som finns, personalresurser samt finansiering. Verksamheterna vid de lokala enheterna styrs genom verksamhets- planering och i budgetdialogen. Laboratorierna och utredningskontoren utgör separata resultatenheter. Verksamheten i varje lokal enhet är själv- ständig och enhetscheferna har mycket stort inflytande på verksamhetens inriktning. Till utredningsavdelningen Hör Havsfiskelaboratoriet, Söt- vattenslaboratoriet och Kustlaboratoriet. För laboratorierna görs sepa- rata internbudgetar samt bokslut. Havsfiskelaboratoriet i med Östersjölaboratoriet i Karls- krona samt forskningsfartygen och Ancylus bidrar med sin verk- samhet till information för bestånds uppskattningar från bestånd. Resursöversikter ges ut . Informationen kommer främst från följande källor: ·Fångstanalys av fisk och skaldjur genom analys av stickprover ur kommersiella landningar samt fångster ombord på fartyg. Vid analy- sen används även data från loggböcker och från försäljningdoku- mentation ·Hydroakustiska översikter över sill och skarpsill vars grunddata hämtas från biologiska trålningar med hjälp av forskningsfartygen ·Trålundersökningar av kommersiellt viktiga fiskslag utförs med hjälp av undersökningsfartygen i , och . Upp- giften är att beskriva historiska trender för fiskbestånden och att årli- gen ta fram årsindex för att använda i prognosmodeller. Sötvattenslaboratoriet i med en enhet i och fiskeriförsöksstationer i och riktar främst sin verk- samhet inom resursövervakningen mot de samt vattendrag med lax, havsöring och ål. Metoder för resursövervakning är ekoräk- ningar, trålning, elfisken och insamling av fiskeristatistik. Arbetet be- drivs i nära samarbete med yrkes- och fritidsfiskets organisationer samt med andra som kan leverera in data till den databas som utvecklar, RASKA. En annan uppgift är förvalta och kvalitetssäkra da- tabasen för fisk i rinnande vatten, elfiskedatabasen. ställs i en årlig resursöversikt. Sötvattenslaboratoriet har även uppgifter inom fiskevården, fiskeriteknik och miljöövervakningen t.ex. analys av kalkningseffekter. Vid fiskeriförsöksstationen i bedrivs FoU kring laxfiskar fisk samt kompensationsodling och utsättning av lax och laxöring för . verksamhet är riktad mot fiskevårds och avelsfrågor som hör samman med odling och utsättning av fisk. Där finns förutom en fryst genbank även en levande genbank för vilda laxstammar. Kustlaboratoriet i med personal i Forsmark, , Simpevarp, och bistår Resurs- och Miljöavdelning- en med information om kustfiskbestånden och fisket i kustzonen. En re- sursöversikt lämnas som används som underlag för begränsning av överfiskade bestånd och för att utveckla rekommendationer om kust- fisket. Materialet används även i samarbetet med övriga Östersjöstater. Externfinansierad miljöövervakning bedrivs avseende miljöns effekter på fisk bl.a. vid samtliga kärnkraftverk, för skogsindustrin och, som särskilt projekt, avseende . Uppgifter från denna verksamhet an- vänds även av i utredningskontorens verksamhet med vat- tenmål. Laboratoriet har även uppgifter avseende fiskevården, fiskeri- teknik och fiskeriekonomi. Utredningskontoren är belägna i och i . Kontoret i har dragits in men har tills vidare personal kvar. Kontoren, svarar för uppföljning av lax- och havsöringsbeståndens utveckling i de viktigaste vattendragen. I denna övervakning ingår elfiske och kontroll av laxungars utvandring, statistik samt kontroll av fiskvägar.