sou · GMB386 · 1999-01-01 00:00:00 — På årsbasis är ca 60 årsarbetskrafter engagerade i ICO:s projekt, av dem är drygt 20 långtidsengagerade. har uppskattningsvis 600 personer inom SCB varit engagerade i längre eller kortare utlandsprojekt. Resursbasen i form av erfarna utlandskonsulter är en trång sektor i verksamheten. För att säkerställa återväxten har ICO därför etablerat en traineeverksamhet, där sex personer deltar i olika utlandsprojekt för att se och lära. ICO arbetar systematiskt med utbildning och förberedelser för per- sonal som skall ut på uppdrag. De korttidsengagerade hanterar man själv inom ICO medan de långtidsengagerade utbildas av Sida. Alla utlandsengagemang är kontraktsbundna, vanligen löper kontrakten och då genomförs också årliga diskussioner med Sida för att stämma av hur projekten löper och om det behövs justeringar av något slag. Faktureringen sker löpande i förhållande till de upprättade kontrakten. Värt att notera är att kostnaderna för trainee- systemet delas lika mellan Sida och SCB. Enligt RRV:s direktiv skall tjänsteexporten vara självfinansierad. Den skall taxesättas för att kunna finansiera samtliga självkostnader inklusive resurser för utveckling, investeringar samt uppbyggnad av riskkapital. SCB får alltså inte subventionera tjänsteexporten men denna får heller inte ge något överskott. I praktiken betyder detta att timkostnaden för utlandskonsulterna ligger på . Genom kontraktsförhandlingarna och de årliga uppföljningsdiskus- sionerna har Sida en god kontroll över projektens utveckling. Den interna styrningen av projekten, kostnadsmässigt och professionellt, ligger helt på ICO. Det handlar ju i grunden om ett rent affärsmässigt förhållande där ICO genom sin kontraktsbindning löper den ekonomiska risken om man inte lyckas driva projekten på ett effektivt sätt. Enligt SCB:s bedömning drivs insatserna i inte på ett effektivt sätt. En mängd olika aktörer är inne i de enskilda län- derna. Var och en gör sin del, vilket leder till att helheten blir lidande och samordningen svår. Uppdragen är därmed också kortare, vilket inte underlättar ett systematiskt och långsiktigt arbete. Samarbetsländerna verkar också ha ett mindre inflytande över insatserna. har flera nationella statistikmyndigheter satsat på internationella verksamheter och det börjar alltså uppstå en viss konkurrens. En ökande konkurrens och också ett ökad inslag av öppna upphandlingar, där Sida förefaller vara pådrivande, kan möjligen leda till att förutsättningarna blir svårare framöver. Hälso- och () Hälso- och sjukvårdens östeuropakommitté är en ideell förening. Medlemmarna, som är ca 30 stycken, består av statliga myndigheter, vård- och personalorganisationer samt enskilda personer med anknytning till svensk hälso- och sjukvård. ÖEK disponerade , varav hälften var ett allmänt anslag till stöd för hälso- och sjukvård och till angränsande sociala verksamheter i de näraliggande östliga grannländerna. avsåg psykiatriskt utvecklingsarbete i samma länder. avsåg fysisk, psykiskt och socialt rehabiliterings- arbete i . Bortsett från insatserna i är aktiviteterna så- ledes koncentrerade till och nordvästra . Det allmänna anslaget används främst till olika former av utbildningsinsatser, ett annat större användningsområde är auskultatationsverksamhet i för läkare, sjuksköterskor, tandläkare och annan vårdpersonal. har ÖEK inte drivit några egna projekt, det är i stället de olika medlemmarna (myndigheter, landsting, enskilda läkare) som har stått för utförandet och för detta har man sökt bidrag från ÖEK. Föreningens roll har alltså varit finansiärens. Antalet beviljade bidrag (exkl. Bosnien) uppgick till drygt 300. Flertalet bidrag ligger i storleksklassen 10.000 – , genomsnittsbeloppet ligger på . Vanligtvis täcker bidragen kostnaderna för resor och logi. Övriga kostnader förväntas medlemmarna stå för själva. Från och med har håller verksamheten på att för- ändras. En större del av anslagen kommer att styras över till . ÖEK har också för avsikt att successivt minska på bidragen till smärre enskilda aktiviteter och i stället satsa mer på några större projekt inom primärvårdssektorn i form av s.k. modellverksamheter. Planer finns också att medverka till uppbyggnaden av en funktionell . En konsekvens av att den ändrade inriktningen är att ÖEKs egen roll förändras. De planerade projekten är så pass stora att man kan förvänta sig att någon enskild medlem i föreningen kan förväntas ta ansvar för insatserna vare sig personellt eller ekonomiskt. i stället kommer ÖEK att få ta på sig ett större ansvar. har på regeringens uppdrag utrett möjligheten att engagera sig i tjänsteexport inom Hälso- och sjukvårdsområdet. I det förslag som presenterats för regeringen ser stora möj- ligheter för en ökad svensk insats. Den organisatoriska lösning man förordar är att ge ÖEK väsentligt utökade uppgifter och personella resurser. Regeringen har ännu inte behandlat förslaget. Sammanfattningsvis kan man konstatera att ÖEK är i början av en omvandlingsprocess, där man övergår från ett ideellt arbete med en stor mängd smärre insatser, till en mer professionell organisation med större inslag av förvaltningsbistånd. Hur snabbt denna omvandling kan ske är för dagen svårt att bedöma, riktningen torde dock vara klar och den ligger också i linje med regeringens önskemål om en ökad satsning på den sociala sektorn i Östsamarbetet (prop. 1997/98:70). består av en kanslichef och en kontorschef. Kansliet är fristående men placerat i . Beredningen av bidragsansökningarna samt planeringen av verk- samheten sker i sex olika beredningsgrupper. Grupperna som bemannas av experter inom respektive område får inga anslag för sitt arbete utan respektive medlem som bidrar med personal svarar också för lönekost- naderna. I tre större projekt som drivs av ÖEK finns anställd personal där ÖEK står för lönen. Bl.a. drivs insatserna i Bosnien-Hecegovina av en anställd psykiatriker. Styrelsen för ÖEK utses på den årliga föreningsstämman. Bortsett från medlemsavgifter på sammanlagt är all verksamhet inom ÖEK finansierad genom anslag från Sida. Inför varje budgetår inkommer ÖEK med en anslagsframställan där den allmänna inriktningen av kommande års verksamhet presenteras. Anslagen ut- betalas därefter från Sida. Enligt det avtal som upprättats mellan ÖEK och Sida skall före- ningen en gång per halvår avge en ekonomisk rapport och i samband med också en fylligare verksamhetsrapport. ÖEK ansvarar för att den verksamhet som beviljas bidrag ligger i linje med de allmänna riktlinjer som överenskommits mellan parterna. Av avtalet framgår dock 74 Bilaga 1 SOU 1998:86 också att ÖEK vid utbetalningar överstigande bör underställas Sida för beslut. har det varit ett krav att de medlemmar i som beviljats bidrag också skall bidra med en egeninsats om . För de pro- jekt som ÖEK själv initierar och upphandlar krävs dock ingen egen- insats. Av de medel som Sida ställer till föreningens förfogande får högst användas till administrativa kostnader. Svensk-ryska samarbetsprojektet (SRSP) Diskussionerna kring ett utvecklingssamarbete på område inleddes . Initiativet kom ursprungligen från ryska sida där det fanns ett stort intresse av att dra lärdom av den svenska modellen. Inte minst från rysk sida betonades behovet av ett långsiktigt och uthålligt samarbete, vilket ledde fram till ett formellt samarbetsprojekt. Det svensk-ryska samarbetsprojektet etablerades och har allt haft en stadigt ökande volym. Budgeten uppgår till och den totala svenska kostnaden för hela uppgår till . är ett renodlat förvaltningsbistånd som är inriktat på fem delområden; statliga betalningssystem, statsskuldförvaltning, statlig revision, skattelagstiftning och uppbörd samt uppbyggandet av ett fungerande system för auktorisation, utbildning och tillsyn av revisorer. planerades sammanlagt ett 30-tal insatser inom dessa delområden. Merparten av insatserna sker på federal nivå och består i första hand av rådgivning, expertstöd och utbildningsinsater. SRSP har dock också engagerats i utbildning av högre tjänstemän på regional nivå. Större delen av de teoretiskt inriktade insatserna sker på plats i medan de mer praktiskt inriktade insatserna äger rum i i form av studiebesök och utbildningar. Inriktningen av verksamheten baseras på årliga områdesvisa över- enskommelser med det ryska finansministeriet där man dessutom i viss utsträckning reglerar vilka kostnader som skall tas av respektive part. Dessa överenskommelser upprättas efter förhandlingar mellan svenska och ryska tjänstemän med ansvar för respektive område. SRSP:s med- verkan i denna process omfattar beredning, avstämning och resursför- delning. sker en avstämning av hur samarbetet utvecklas mellan den svenska projektledningen och den ryske finansministern. SRSP har av resursskäl avstått från att engagera sig i alltför om- fattande projekt. Likaså har man med hänsyn till sitt uppdrag avstått från att delta i projekt där den privata sektorn varit huvudsaklig mot- tagare. När omfattande projekt aktualiseras från rysk sida försöker SRSP överföra dessa till andra aktörer som exempelvis Sida och Tacis. Något direkt samarbete med andra aktörer sker inte från SRSP:s sida men man är däremot inte främmande för att åta sig uppdrag som ligger i linje med den egna inriktningen och kompetensen. har man exempelvis åtagit sig ett uppdrag som till större delen finansieras av . Uppdraget som var utlagt på anbud uppgår till . Samarbetet i SRSP har varit mycket uppskattat från rysk sida, vilket framförts bl.a. i samband med den utvärdering som gjordes 1996. Organisatoriskt är SRSP en del av . Två hand- läggare och en projektsekreterare arbetar från med admi- nistration, planering och samordning av insatserna. Projektet har också ett permanent kontor i bemannat med den svenska projekt- chefen, en handläggare samt en kotorsassistent (ryska). Moskvakontoret tillkom på begäran från rysk sida. Den lokala när- varon skapar vardagskontakter inom den ryska administrationen som är ovärderliga och möjligheterna ökar också till samordningen med andra aktörer. Den svenska personalen både på kontoret i och i är rysktalande vilket ytterligare har underlättat kontakterna. Genom sina goda kontakter med den ryska administrationen har SRSP också kunnat medverka till att förmedla kontakter exempelvis för Sida i något fall. Den personal som är anställd i projektet arbetar med övergripande planering, samordning och administration av arbetet. I de direkta in- satserna i olika delprojekt engageras personal från olika myndigheter som exempelvis , , Riksgälds- kontoret, Revisorsnämden, samt . Kostnaderna för projektet ligger alltså på ca 8 miljoner . Pengarna kommer från UDs anslag för samarbetet med och betalas ut som ett ramanslag, baserat på en detaljerad anslagsframställan. De svenska myndigheter som är engagerade i projekten får full kostnadstäckning för de insatser som görs. Beslut om den övergripande inriktningen av projektet tas i en styr- grupp som sammanträder . Styrgruppen är bemannad med företrädare för (Ordföranden), Utrikes- departementet, , , och Sida. Alla operativa beslut i anslutning till de enskilda projekten tas av projektchefen. genomfördes en utvärdering av samarbetsprojektet, vilket bl.a. resulterade i att kraven på uppföljning och styrning av verk- samheten skärptes. Mer uppmärksamhet ägnas nu åt verksamhetsmål och budgetering för de olika delområdena. Styrgruppen inrättades , vilket också var ett konkret resultat av utvärderingen. I utvärderingen konstaterades också att de administrativa kostnaderna för detta projekt var högre än för andra jämförbara projekt. I likhet med vad många andra aktörer har erfarit i sitt östsamarbete, konstaterar SRSP att det varit en förhållandevis stor omsättning på de ledande befattningshavarna i den ryska administrationen. Tack vare sin lokala representation och den tydliga politiska förankringen av projektet har emellertid dessa problem varit hanterbara. Man kan också konstatera att det samarbetet måste vara mycket långsiktigt för att det skall gå att åstadkomma resultat. är inte bara en stormakt utan också ett mycket stort land med en tung och in- grodd förvaltningstradition. Som bidrag till moderniseringen av stats- förvaltningen måste man inse att åtta miljoner inte räcker sär- skilt långt. Insatserna måste alltså vara både långsiktiga och strategiskt utvalda. Även om detta har varit en grundförutsättning som varit känd för projektet redan inledningsvis känns det ibland en aning otillfreds- ställande att det är svårt att redovisa konkreta effekter av insatserna. – information till svenska parter Utgångspunkten för Sidas verksamhet i – med tonvikt på geografiska närområde – är de mål som regering och riksdag fastställt. -främja en säkerhetsgemenskap -fördjupa demokratins kultur -stödja en socialt hållbar ekonomisk omvandling -stödja en miljömässigt hållbar utveckling. Ett jämställdhetsperspektiv skall genomsyra hela samarbetet. Insatserna skall också underlätta kandidatländernas anpassning till EU. Riktlinjerna för samarbetet fram fastställdes av på grundval av proposition 1994/95:160. Samarbetsprogrammet omfattar totalt förutom de medel som kanaliseras via EU. Av detta belopp disponerar Sida under för samarbete med Central- och Öst- . För det direkt säkerhetsrelaterade stödet ansvarar utrikes- departementet, UD. Kultur, forskning, och akademiskt samarbete ligger huvudsakligen inom Svenska Institutets ansvarsområde. Sida har en särskild avdelning för , Sida-Öst, som har ansvar för merparten av de svenska insatserna i regionen. Stöd via enskilda organisationer (med en egeninsats på ) administ- reras av Sidas avdelning för samarbete med enskilda organisationer och humanitärt bistånd, SEKA. Detsamma gäller eventuellt humanitärt bi- stånd till regionen. Vilka länder samarbetar vi med? Regering och riksdag har prioriterat följande länder och områden: , , , och – främst de nordvästra regionerna dvs , län, , och Novgorod med omgivande län samt – dvs Archangelsk och med omgivande län samt republiken . Insatser i gäller främst federala system och institutioner. Också andra områden såsom republiken och Vologdas län och i övrigt där reformprocessen är av särskilt intresse, kan komma ifråga. I övrigt sker samarbete med främst men även med , och några av de andra länderna i OSS. Sida-Öst ansvarar också för ett omfattande biståndsprogram i det , främst . Den verksamheten beskrivs inte i denna skrift. För information hänvisas till Sida-Östs enhet för västra , EVB. Vilka insatser kan få stöd? Stödet via Sida till ska göra det möjligt: –för samarbetsländerna att dra nytta av svenska erfarenheter och svensk konkurrenskraftig kompetens i sitt reformarbete. –för svenska institutioner, företag, myndigheter och enskilda experter att delta i förändringsprocessen i och därmed också bygga upp ett bestående grannlandssamarbete till ömsesidig nytta. Insatserna ska vara konkreta, väl avgränsade och åstadkomma effekter som blir bestående även sedan det biståndsfinansierade samarbetet upphört. Insatserna ska avse verksamheter som är strategiska för omvand- lingsprocessen, t ex när det gäller institutions- och systemutveckling. De bör åstadkomma positiva spridningseffekter och utformas så att det svenska stödet kan avvecklas. Stöd som snedvrider konkurrens mellan företag i samarbetsländerna ska inte förekomma. Sida stödjer därför normalt inte verksamhet som riktas till enbart ett enskilt företag. För samarbetsprojekt mellan svenska företag och företag i sam- arbetsländerna finns ett särskilt program, StartÖst. Information om pro- grammet finns bl a på . Utrustning finansieras normalt inte. Utrustning kan bara ingå som en mindre komponent i kunskapsutvecklande insatser som Sida finansierar. Eventuell sådan utrustning ska normalt upphandlas i konkurrens. Upphandlingsförfarandet ska dokumenteras. Driftskostnader finansieras normalt inte heller. En förutsättning för finansiering från Sida är att parten i samarbetslandet har tillräckliga ekonomiska resurser för att finansiera den egna verksamheten inklusive nödvändig administration. Enstaka seminarier finansieras endast i särskilt motiverade undan- tagsfall, t ex om seminariet rör en av Sida mycket starkt prioriterad fråga eller målgrupp, kompletterar eller förstärker effekterna av andra svenska insatser på området eller har en egen varaktigt positiv effekt. Förankring i samarbetslandet en förutsättning En förutsättning för att Sida ska pröva ett projektförslag är att det är förankrat i samarbetslandet och samordnat med annan relevant verk- samhet som bedrivs där. En skriftlig framställning till Sida från den myndighet i samarbets- landet som koordinerar utländskt stöd är ett uttryck för den begärda förankringen. I och har finansministerierna denna uppgift. I ligger den på utrikesministeriet och i på kom- mittén för EU-integration samt för miljöinsatser på miljöministeriet. För samarbetsprojekt i tillmäts den regionala och lokala förankringen en avgörande betydelse. Samarbetsparten i mottagarlandet ansvarar för kontakterna med den egna koordineringsmyndigheten. Resultatet av verksamheten är beroende av att samarbetslandet genom egna åtaganden visar beslutsamhet när det gäller att vidare- utveckla den verksamhet som det svenska stödet avser. Sida lämnar stöd till projekt som genomförs av våra samarbetsländer. De svenska insatserna är just insatser. Det är alltså inte svenska projekt som ska genomföras utan estniska, lettiska, litauiska, ryska, polska och ukrainska projekt med stöd av svenska kunskaper och erfarenheter. En viktig utgångspunkt i Sidas prövning av ett insatsförslag är de av regeringen beslutade landstrategierna för de prioriterade länderna samt de av fastställda målen för östsamarbetet. Vid prövning av insatser fäster Sida särskilt avseende vid följande. *Relevans: Står det klart vilka utvecklingsproblem i landet som pro- jektet ska bidra till att lösa? *Resultatorientering: Är förslaget inriktat på tydligt formulerade mål och förväntade resultat? *Logisk uppbyggnad: Finns det ett tydligt samband mellan problem, mål och de aktiviteter som ska genomföras inom ramen för insatsen? *Risker: Framgår det av förslaget vilka risker som kan påverka in- satsens genomförande och hur de riskerna ska hanteras? *Genomförbarhet: Är roll- och ansvarsfördelningen mellan med- verkande parter tydlig och trovärdig? *Uthållighet: Tar samarbetslandet ett sådant ansvar för insatsens genomförande att det får bestående effekter även när projektet är slut? *Kostnadseffektivitet: Kan slutresultatet uppnås på ett annat och mindre kostsamt sätt? Projekt och insatser som istället kan finansieras på kommersiell basis kan t ex inte beviljas stöd. Vid mer omfattande insatser tillämpas i regel en indelning i faser i avsikt att åstadkomma ett kostnadseffektivt och ändamålsenligt stöd. Regering och riksdag har beslutat att allt samarbete med skall genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv liksom att hänsyn ska tas till insatsers konsekvenser för miljön. Sida fäster därför särskilt avseende vid att dessa frågor belyses i underlaget. En utgångspunkt är att de flesta insatser medför att resurser fördelas eller omfördelas eller att regler eller verksamheter utformas eller för- ändras. Eftersom fördelningen av resurser (pengar, tid, information etc) mellan kvinnor och män i regel är olika är det troligt att förändringar i dessa avseenden får olika effekter för kvinnor respektive män. Alla insatsförslag förutsätts därför redogöra för hur kvinnor respektive män deltar i planering och genomförande av insatsen och hur effekterna av den föreslagna insatsen förväntas påverka kvinnor respektive män. Insatser ska vara utformade så att de tar tillvara möjligheter att bidra till ökad jämställdhet såväl vid genomförandet som genom insatsens långsiktiga effekter. Den svenska parten har ansvar för att tillräcklig kompetens finns då det gäller att analysera och att främja jämställdhet i verksamheten. Målbeskrivningen ska ange hur insatsen förväntas bidra till ökad jämställdhet mellan kvinnor och män. Om en insats bedöms sakna relevans då det gäller jämställdhet ska detta motiveras. Förslag till insatser ska även beskriva förväntad positiv eller negativ påverkan på miljön inklusive inverkan på människors hälsa, mark, luft, vatten osv. Hänsyn ska tas till såväl direkta som indirekta effekter. En obligatorisk beskrivning av miljökonsekvenser skall bl a svara på om projektet kommer att ge bättre eller sämre förutsättningar för en miljö- mässigt hållbar utveckling på lång sikt, om kompetensutveckling eller metodutveckling som relaterar till miljö och hållbar utveckling innefattas i projektet, om projektet bidrar till utveckling av system som påverkar miljön på ett positivt eller negativt sätt. Om en insats bedöms sakna relevans då det gäller miljöpåverkan ska detta motiveras. Parten i samarbetslandet har huvudansvar för att miljökonsekvenserna utreds och för att åtgärder vidtas för att minska eventuella negativa konsekvenser. Identifiering av svensk part Kund eller beställare av den aktuella tjänsten från svensk leverantör är alltid parten i samarbetslandet. Sida fungerar som mäklare och finansiär. I många fall har mottagaren inte något eget förslag till svensk part. Sida kan då bistå i en anbudsupphandling genom att antingen lämna förslag på svenska parter till mottagaren som själv genomför upphand- lingen eller assistera genom att medverka i utarbetandet av en upp- dragsbeskrivning och på mottagarens vägnar infordra anbud. Ett urvalsförfarande skall tillgodose två intressen: -att genom tillräcklig konkurrens få den bästa möjliga kombinationen av prestation och pris som marknaden erbjuder, -att ge svenska leverantörer möjlighet att lämna anbud. Direktupphandling, dvs upphandling utan konkurrensförfarande, kan i vissa fall accepteras, t ex då det finns ett tidigare, förtroendefullt sam- arbete etablerat mellan parterna eller vid systersamarbete, exempelvis mellan två kommuner eller två offentliga myndigheter. Andra skäl kan vara att endast en leverantör av den önskade tjänsten finns i eller att den sannolika vinsten med konkurrens mellan flera anbudsgivare är mindre än kostnaden för förfarandet. I samtliga dessa fall gäller att en prövning skall utvisa att kostnaderna för insatserna är rimliga för branschen. I vissa fall har samarbetslandet, innan det kontaktar Sida, etablerat en kontakt med en svensk samarbetspart. Att så skett är dock inte lik- tydigt med att Sida accepterar den valda parten utan upphandlingsför- farande eller att Sida åtar sig att stödja en föreslagen insats utan att pröva dess innehåll och kostnadseffektivitet. Vid genomförbarhetsstudier (feasibility studies) inför investerings- projekt accepteras aldrig direktupphandling. För att Sida skall bidra till en sådan studie erfordras att finansiering av den tilltänkta investeringen är säkerställd. Aktuella områden är vanligen offentlig infrastruktur så- som vatten- och avloppsrening eller fjärrvärme. Sidas utgångspunkt är att finansiera överföring av svensk, kon- kurrenskraftig kompetens. I fall där konkurrensen i är svag eller obefintlig kan dock en bredare upphandling, exempelvis på nordisk basis, bli aktuell. Sida upphandlar i vissa fall konsulttjänster för eget bruk. Det kan gälla insatsformulering och bedömning, sektoranalyser, utvärderingar och liknande utredningsarbete. Information om Sidafinansierade insatser publiceras löpande i Sidas nyhetsbrev Globala Affärer. Ytterligare information om Globala Affärer finns bl a på www. Sidas beslut om stöd för en insats meddelas i s k bekräftelsebrev som sänds både till den lokala och den svenska parten. Bekräftelsen utgör Sidas åtagande och är ett klartecken till att insatskontrakt kan under- tecknas och träda i kraft. Sida har inga förpliktelser gentemot kontrakt som undertecknats av de genomförande parterna utan föregående skriftlig bekräftelse. Utgångspunkten är att kontraktsparterna åtagit sig att utföra angivet arbete till det i kontraktet angivna priset.