sou · GMB3104 · 1999-01-01 00:00:00 — Inom bl.a. om- sorgs- och vårdarbetet kan stora delar av produktionen inte automati- seras, men kraven är trots detta att allt färre anställda ska tillgodose en ökad vårdefterfrågan från allt tyngre vårdkategorier. Konsekvensen av detta blir att personer som på grund av nedsatt arbetsförmåga måste gå på halvfart får allt svårare att hävda sig på arbetsmarknaden. Därtill är många människor arbetslösa och många lever under hot om uppsägning eller tillhör kategorin övertaliga. 1Arbetsmiljöundersökningen 1997, SCB och ASS, 1998. 2European , 1997. 116 Utvecklingen på arbetsmarknaden Dessa förhållanden återverkar på kostnaderna för socialförsäkringen liksom på behovet av och möjligheterna att bedriva rehabiliteringsar- bete i företag och andra verksamheter. Industrins betydelse i samhällsutvecklingen är stor, men dess roll som sysselsättningsskapare har minskat avsevärt – arbetsplatserna auto- matiseras och sysselsätter allt färre, som produktionsvolymen tillväxer. Det är i service- och tjänsteproduktion som allt fler män- niskor har sitt arbete. Huruvida industrisamhället håller på att ersättas av en tjänsteeko- nomi kan diskuteras. Vi kan emellertid konstatera att vår ekonomi i ökad grad baseras på produkter och tjänster med större kunskaps- och informationsinnehåll. En del i detta utgörs av att tillverkande företag drar med sig tjänster, att medarbetarbegreppet vinner terräng till följd av att industri- respektive tjänstepräglat arbete närmar sig varandra och att de större tillverkande företagen snabbt ökar sina investeringar i forskning och utveckling, kompetensutveckling samt lednings- och organisationssystem. Dessa investeringar överstiger i flertalet fall de traditionella investeringarna i maskiner och anläggningar. Utifrån detta perspektiv blir en uppdelning i tjänsteproduktion och i industriell verk- samhet mindre intressant. Till stor del präglas dagens arbetsliv av en internationellt utbredd organisationsmodell som bygger på att en kärngr upp fast anställda i huvudverksamheten upp av tidsbegränsade anställningar, inhyr- ning av personal, underleverantörer m.fl. 3 Tillämpningen av organisa- tionsmodellen initierades inom den privata sektorn, men den har spritts till alla delar av arbetsmarknaden. Den medför i regel att arbetstakten och arbetsbelastningen ökar för de anställda. Det arbete som kan rationaliseras bort övergår i självständiga företag eller läggs ut på kontrakt, entreprenad o.dyl. Rationaliseringsåtgärderna inriktas vanligtvis mot verksamhe- ter som definieras ligga utanför den egna kärnverksamheten. Stöd- och servicefunktioner, som tidigare utgjort en naturlig del inom ett företag eller en offentlig verksamhet där produktivitetskraven kanske inte varit lika högt satta som i den övriga verksamheten, läggs inte sällan ut på entreprenad. När exempelvis lokalvården övergår till att bli en själv- ständig enhet eller ett eget företag, fokuseras produktivitets- och presta- tionskraven som vägledande för verksamheten, vilket inte sällan med- för minskat utrymme för personer med nedsatt arbetsförmåga. Tillgången på de enkla arbeten som fanns tidigare, vilka kunde tjäna som övergångs- eller reträttplatser efter sjukdom eller skada utgör en bristvara arbetsmarknad. Okvalificerade arbeten utan krav 3 Blainplain, 1993; , 1994; Terrick & Barling, 1995, m.fl. Utvecklingen på arbetsmarknaden 117 på specifik utbildning har till stora delar försvunnit. Arbete i telefon- växel, reception och enkla kontorsarbeten håller på att försvinna. Lagerarbete betecknades för inte särskilt länge sedan som ett relativt enkelt arbete, men det utgör ett arbete som handlar om datoran- vändning, ansvar för värdefull gods- och materialhantering, transport och framförande av fordon. Den kategori av arbeten som tidigare ut- gjort så kallade reträttplatser för människor med nedsatt arbetsförmåga har till stor del rationaliserats bort. Det gäller inom såväl privat som of- fentlig sektor. Vi kan på olika sätt konstatera att arbetsmarknadens trösklar höjs som en följd av att den anställdes arbetsmängd och belastning ökar. Trösklarna höjs även till följd av att kraven ökar när det gäller utbild- ning och kompetens. Spridningen och utnyttjandet av bl.a. informa- tionsteknologi medför en utveckling av produkter och tjänster med större kunskapsinnehåll. En utveckling som i regel innebär höjda men- tala och intellektuella yrkeskrav. Den synliga såväl som den osynliga utstötningen från arbetsmarknaden är inte obetydlig. Insikten växer emellertid om att de effektivitetsvinster som man eftersträvar genom att lägga ut delar, eller hela verksamheter, på exem- pelvis kontrakt eller entreprenad inte sällan uteblir. Man kan iakt- ta att en viss dämpning av denna utveckling sker inom bl.a. banker och kommunala verksamheter, där man till del börjat lägga tillbaka det man tidgare skurit bort från kärnverksamheten. Förhoppningarna om att kortsiktigt kunna behovsstyra kunskapsefterfrågan och personalstyrkan genom underleverantörer, kontrakt- och korttidsanställningar har i mindre utsträckning än planerat kunnat infrias. Grupporganiserad produktion har, tillsammans med delegerat resul- tatansvar, fått ett brett genomslag i det svenska arbetslivet under 90- talet. Detta kombineras inte sällan med till arbetsgrupperna knutna eko- nomiska bonussystem. För att kunna förverkliga högt ställda produkti- vitetskrav söker man utveckla verksamheterna med hjälp av organisa- tionsförnyelse, lagarbete och kompetenstillväxt. Vanligt är att funktio- ner som försäljning, konstruktion, inköp och produktion organiseras och integreras i målstyrda grupper. Grupperna kan anpassa sin kapaci- tet efter varierande kundbehov genom de anställdas förmåga att klara ett flertal olika arbetsuppgifter. Den nära kontakten med kunder och underleverantörer innebär att problem om möjligt löses direkt i grup- perna med stöd av specialiserade enheter. Kraven på kompetens – beho- vet av generalister såväl som specialister – ökar. Utvecklingen innebär att organisationer i allt mindre utsträckning arbetar efter fasta besluts- strukturer och i stället präglas av löst sammanhållna nätverk bestående av små, självständiga enheter med egna kundrelationer. 118 Utvecklingen på arbetsmarknaden det egna arbetet, möjligheter att ta egna beslut och initiativ, och tillgång till information är nödvändigt i de nya organisationerna. Under goda betingelser kan gruppen fungera som ett mycket gott stöd och en buffert för höga prestationskrav och belastningar på den enskilde individen. Grupporganiserad produktion med högt uppsatta prestationskrav medför emellertid inte sällan att toleransen och accep- tansen för individ- och prestationsavvikelser blir mindre och att utstöt- ningsmekanismerna på så sätt förstärks. Lagarbete fungerar bra i många sammanhang men . Rehabilitering av en enskild individ underlättas vanligtvis inte av effektivitetsfokuseringen och de allt mer förekommande grupp- och resultatstyrda produktionsvillkoren. Därtill kommer att det är långt ifrån ovanligt att det finns övertaliga personer i företag och offentliga verksamheter som en följd av omorganisationer och personlnedskär- ningar. Vilken ställning har de medicinska omplaceringsfallen i förhål- lande till de övertaliga, frågar sig i växande utsträckning de personal- ansvariga inom olika verksamheter. Arbetslösheten i är var . Den öppna arbetslösheten utgjorde , och av arbetskraften deltog i konjunkturanpassade åtgärder. Drygt fyrahundrasextiotusen människor i arbetsför ålder var arbetslösa 5. Därutöver deltog ca åttio- tusen människor i regeringens utbildningssatsning "" som syftar till att höja kompetensnivån i den svenska arbetskraften. De sammanlagda kostnaderna för arbetslösheten har beräknats uppgå till /år. Förhoppningen är att arbetsmarknadsläget ska förbättras genom den pågående saneringen av de offentliga utgifterna och genom bl.a. tillska- pande av bättre villkor för småföretagande, entreprenörskap och företa- gande i allmänhet. Den del av arbetsmarknaden som uppvisar tillväxt i antalet anställda utgörs framför allt av företag och verksamheter som har anknytning till högteknologi och ett högt kunskapsinslag (know- how)6. Sammantaget uppvisar de stora företagen en negativ tillväxt i antalet anställda. De nya arbetstillfällena har 4Växelverkan – arbete, tillväxt, välfärd, , 1996. , , , B. Stymne, EFI, , . SOU 1998:104 Utvecklingen på arbetsmarknaden 119 främst skapats i de mindre företagen. Det statsfinansiella läget gör att den offentliga sektorn inte tillåts växa i någon större utsträckning. Till viss del sker det en överflyttning av offentlig vård och service till den privata sektorn. Behovet av vård- och omsorgstjänster är stort och kan förutses komma att växa ytterligare av bl.a. demografiska skäl. En minskning med av de anställda i staten skedde –96. Kommuner och landsting minskade med , vilket motsvarar ungefär 40 000 anställ- da7. gör i sin rapport en fram- skrivning av utvecklingen fram , där man uppskattar att en begränsad personalökning kommer ske i förhållande till med cirka 14 000 årsarbetare. har ett mycket stort antal småföretag, få medelstora företag och förhållandevis många stora företag. Hälften av de anställda i Sve- rige uppskattas arbeta i företag med färre än 50 anställda, av vilka mer- parten är familjeägda. Det finns drygt en halv miljon företag i . av dem är så kallade mikroföretag som har färre än 10 an- ställda. Företag med färre än 200 anställda utgör av samtliga företag. Tillväxtföretagen i uppskattas vara färre än 1000 till antalet. Mikroföretagen, det vill säga de företag som har färre än 10 an- ställda, står för av sysselsättningen inom den privata sektorn, och företag med under 200 anställda står för . Hälften av de företag som finns i saknar anställda – flertalet är så kallade egenföretagare 8. 1995 var 3,4 miljoner av befolkning i arbete. 1,2 miljoner motsvarande arbetade i kommuner, landsting och statliga verksamheter. 2,2 miljoner motsvarande arbetade i privata företag, varav 1,4 miljoner i koncernanknutna företag och 0,8 miljoner i övriga privata företag (källa: Centrala företagsregistret och Koncern- registret). De stora företagen och koncernerna har stor betydelse för . De har, trots att de är få, stor direkt och indirekt inverkan på den svens- ka ekonomin och arbetsmarknaden. Dels i egen kraft, dels genom att många mindre företag är koncernanknutna eller utgör underleverantörer till större företag. Koncernanknytning förekommer inte i mikroföre- tagen. Ett av fyra småföretag med 10–49 anställda är uppskattningsvis koncernanknutna. med 50–199 anställda är koncern- anknutna. 7Staten i omvandling, 1997:15, Statskontoret. 8NUTEK Småföretagaren i . 120 Utvecklingen på arbetsmarknaden Tjänstesektorn står för av den totala sysselsätt- ningen. Det är också inom denna sektor som det aktivaste nyföretagan- det sker. Industrins roll som värdeskapare och motor i den svenska industriproduktionen är alltjämt betydande, men som sys- selsättningsskapare har dess direkta betydelse avsevärt avtagit. Av de drygt 30 000 företag som startades var tillverkande företag. av nyföretagandet 1996 skedde inom tjänstesektorn. In- om denna sektor var det främst företag med inriktning på företags- tjänster () och varuhandel, reparationer, hotell och restau- ranger () som dominerade. finns således inom tjänstesektorn och då särskilt i de omnämnda tillväxtbran- scherna. Därutöver ska noteras att bygg- och transportsektorn a lltjämt är stora. Ser man på könsfördelningen hos företagarna kan noteras att kvinnligt företagande är lågt, men ökande, och förekommer främst in- om handeln och tjänstesektorn. Knappt en femtedel av det som produceras i exporteras. Ser man till företag med färre än 200 anställda utgjorde de- ras andel 1994 en femtedel av totala export (1994). Inom varu- handeln är deras andel och inom byggnadsverksamhet . Den svenska arbetsmarknaden och näringslivsstrukturen skiljer sig regionalt. Landsbygd och stad uppvisar likaså stora skillnader i arbets- marknadshänseende. Vi har en starkt könssegregerad arbetsmarknad i . Könssegregationen på arbetsmarknaden medför att det finns stora skillnader i kvinnors och mäns arbetsvillkor, skador och sjuk- domar. budgetproposition räknar man med att sysselsättningen fram kommer att ändras i enlighet med nedanstående tabell. Det relativa arbetskraftstalet är uttryckt i procent av befolkningen i ål- dern 16–. Antalet sysselsatta är uttryckt i tusental personer. Den öppna arbetslösheten är uttryckt i procent av befolkningen. Utvecklingen på arbetsmarknaden 121 I boken 1997 9, i vilken de arbetslösa själva kommer till tals, anslås ett annat perspektiv på arbets- marknadsutvecklingen. Boken bygger på ett forskningsprojektet som genomförde 1994–97, med bidrag från bl.a. , , , Allmänna Pen- sionsfonden m.fl. Projektet sökte utforska hur livet ter sig för de män- niskor som befinner sig utanför den reguljära arbetsmarknaden – vad gör de som inte arbetar, vad gör de arbetslösa, och vad gör och innehål- ler den "dolda" dvs. den grå/svarta delen av arbetsmarknaden. Författarna menar att de som står utanför arbetsmarknaden är betyd- ligt fler än de 6–av arbetskraften som man i enlighet med officiella källor räknar till de öppet arbetslösa, eller den uppräkning som man får om man även räknar med de arbets- lösa som är i arbetsmarknadsåtgärder. Om man räknar alla dem som vill arbeta men inte kan få ett arbete så utgör dessa av arbets- kraften menar författarna. Med utgångspunkt från arbetskraftsundersökningar gjorda av SCB 96/97 kan arbetskraften indelas enligt följande. Antalet anställda motsvarar 3 450 000 personer; egenföretagare 400 000; arbetslösa 350 000; i åtgärder 200 000; övriga utan arbete 300 000; studerande 550 000; förtidspensionärer 500 000; övriga 100 000. En korrigering på 300 000 görs för eventuell dubbelräkning. Denna bild vill författarna komplettera med ett annat alternativt per- spektiv på arbetskraften. Arbetskraften delar de i stället in tre grupper. En grupp bildar de som är anställda på arbetsmarknadens villkor, vilka utgör cirka 3,3 miljoner personer, en annan grupp tillhör den dolda världen, vilka utgör cirka 1,1 miljon och en tredje grupp består av egenföretagare, vilka utgör cirka 0,4 miljoner. Gruppen den dolda världen delas in i fyra undergrupper beroende på deras förhållningssätt vad gäller skalan: positiv respektive negativ till förändring och skalan: aktivt respektive passivt arbetssökande. De fyra grupper man får fram benämns "passagerarna", "de frustrerade", "återställarna" och "förnyar- na". Författarna menar att förnyarna är nydanare som anvisar vägen till utveckling. Samhället är inne i en omställning och ett paradigmskifte som är av samma dimension som när jordbrukssamhället övergick i industrisam- hället, betonar författarna. chef, frågar sig i bokens förord "Hur ska de myndigheter, institutioner, försäkrings- och transfe- reringssystem som formades för en snart gången tids industrialism och konjunkturförlopp förändras för att passa in i det nya samhälle som är under framväxt". 9 "Förnyare, Frustrerade och Fria agenter", m.fl., City Unverity Press. 122 Utvecklingen på arbetsmarknaden 4.3Nya arbets- och anställningsvillkor – osynlig övergång mellan arbets- och privatliv Utvecklingen på arbetsmarknaden går, som tidigare konstaterats, mot ökad flexibilitet i en rad olika avseenden. Från näringsliv och arbetsgi- vare hävdas att ökat konkurrenstryck och snabba marknadsförändringar ställer stora krav på företagens och andra verksamheters flexibilitet och kundanpassning. Stor uppmärksamhet ägnas arbetstidsflexibilitet både avseende arbetstidens förläggning och längd. En annan del i denna utveckling är att inslaget av tillfälliga arbeten, inhyrd arbetskraft, deltidsarbeten, projekt- och tidsbegränsade anställ- ningar på arbetsmarknaden ökar. Det gör att individen är tvungen eller mer benägen att flytta sig mellan olika arbeten och arbetsplatser. Tidsbegränsade arbeten innehas framför allt av unga och kvinnor. Mel- lan har de tidbegränsade arbetena ökat från till . har tillsvidareanställningar minskat från till . Det är inte i första hand nedgången i ekonomin utan strukturella förändringar på arbetsmarknaden och företagens nya orga- nisationsmönster som medför ökningen av de tidsbegränsade arbetena. Av TCO:s rapport 10 framgår att den fasta anställningsformen är helt dominerande bland TCO:s kvinnor och är än mer så bland TCO:s män. Andelen tidsbegränsade anställningar inom TCO har ökat för både kvinnor och män . Men andelen med tidsbegränsade anställningar är lägre inom TCO än inom LO och . Det gäller för såväl kvinnor som män. Rapporten b ygger på SCB:s arbetskrafts under- sökningar (). För kvinnorna har andelen tidsbegränsade anställ- ningar inom TCO gått från till och för män från till . av LO- och SACO-kvinnorna arbetar tidsbegränsat. För männen inom LO är motsvarande siffra och för är siffran . I en delrapport inom LO- projektet har man sökt kartlägga den "totala" flexibiliteten 1997 11. Personer med till- fälliga anställningar uppskattas till drygt 500 000 personer och an- ställda i uthyrningsföretag till 7 000 personer. 350 000 personer arbetar under påtvingad deltid, 250 000 är egenanställda och drygt 40 000 är 10"Så har vi det på jobbet" Tjänstemännens arbetsvillkor, TCO, 1997. A. , LO och E. Schantz, , , 1998. SOU 1998:104 Utvecklingen på arbetsmarknaden 123 De arbetslösa och de i arbetsmarknadspolitiska åtgärder utgör drygt 520 000 personer. De nya arbetsmarknadsvillkoren innebär att den enskilde i ökad utsträckning rör sig mellan olika arbeten, olika anställningsförhållan- den, växlar mellan korttidsanställningar, egenföretagande och arbets- löshet. En del i denna utveckling är att lönearbetets dominans minskar. senaste rapport påvisar bl.a. att arbetstiden är betydligt längre för egenföretagare och kontraktsanställda än för de fast anställda 12. I studien 13 redovisas att 1989 ansåg att de kunde få ett likvärdigt arbete utan att flytta, men att endast 17 pro- cent ansåg detta 1993. En delstudie inom forskningsprogrammet 14 påvisar att bland de fast anställda anser sig inte vara i sitt önskade yrke. Brist på arbeten och otr ygg- het i tidsbegränsade anställningar anser forskarna ligga till grund för denna känsla av "inlåsning". Dessa personer rapporterade signifikant mer huvudvärk och trötthet/håglöshet än personer i jämförelsegrup- perna. Formell utbildning är relativt svagt anknuten till att inte vara i det önskade yrket bland de fast anställda. Åldern har störst betydelse för om en person har det önskade arbetet eller inte. Andelsprocenten i olika åldersintervall skiljer sig emellertid mellan olika anställnings- former. Bland de fast anställda i åldersgruppen är det som anger att de inte är i det önskade yrket. Motsvarande andel bland de tillfälligt anställda är . För åldersgruppen 55–65 år är andelen bland de fast anställda och bland de tillfälligt anställda. Utvecklingen på arbetsmarknaden medför att övergången mellan arbetsliv och privatliv blir alltmer överlappande, vilket försvårar ett klarläggande av hur arbetsvillkor och individers och gruppers expo- nering för olika arbetsmiljörisker inverkar på deras hälsa och arbetsför- måga. Industrin med dess tydliga avgränsning mellan arbete och fritid omfattar endast en mindre andel av arbetskraften. Kunskaps-, tjänste- och immateriell produktion tillväxer. Nya anställningsformer utvecklas, projekt och tidsbegränsade anställningarna ökar, liksom egenföreta- gande och olika former av nätverksorganiserad produktion. Sammanta- get minskar lönearbetets dominans och arbetet blir alltmer tidsmässigt och rumsligt oberoende. Ett ökat utnyttjande av datorer är en del i den- 12European Foundation "Indicators of Working Conditions in Union", 1997. 13ASS & SCB, 1995. , , 1998. 124 Utvecklingen på arbetsmarknaden na utveckling och att även distansarbetet som arbetsform ökar, om än marginellt. Det blir således allt svårare att klarlägga orsakerna till nedsatt arbetsförmåga och de därmed sammanhängande ansvarsför- hållandena. Behovet ökar av att anpassa reglerna för socialförsäkringsskyddet till olika grupper i arbetskraften och av att utvidga samarbetet mellan arbetsmiljöförbättrande insatser och allmänt hälso- och livskvalitets- förbättrande insatser. 4.4Omställningsproblem, IT och en mer komplex produktion Vi kan konstatera att tekniken har en stor inverkan på den strukturella förnyelse som samhället och arbetsmarknaden genomgår. En utveck- ling som återverkar på yrkesstrukturer, arbetskraftsrekryteringen, ut- slagningen och behovet av rehabilitering. Tekniken spelar en viktig roll när det gäller att skapa nya arbetstillfällen, men inte sällan också en avgörande roll för att möjliggöra rationaliseringar och personalnedskär- ningar. Inte minst påtagligt är hur genomgripande IT-tekniken förändrar företagens och andra verksamheters produktion och distribution av va- ror och tjänster, med påföljande förändring av arbetets organisation och innehåll, och de kvalifikationer och krav som ställs på de anställda och arbetsgivaren. Ständiga förändringar med ökad delegering och förnyad arbetsorganisation medför nya krav på arbetsledning och på att skapa möjligheter för de anställda till kontinuerligt lärande i direkt anslutning till arbetet. Arbetetsvillkor och kvalifikationskrav förändras till följd av vårt ökade internationella beroende och konkurrensutsatthet. En utveckling som inte minst sker till följd av den inverkan som IT-tekniken har på prissättning, konkurrens och marknadsförhållanden. export- och utlandsberoende har varit stort, men det har blivit mer märkbart genom vårt EU-medlemskap, nya upphandlingsreg- ler och genom de internationella krav som marknaden ställer på företag och verksamheter rörande bland annat kvalitets- och miljösäkring. De svenska storföretagen arbetar praktiskt taget alla på den interna- marknaden – ett förhållande som även påverkar deras underle- verantörer, vilka inte sällan utgörs av småföretag. Som ett led i att sti- mulera tillväxten i svensk ekonomi görs stora ansträngningar för att uppmuntra de små företagen att öka sin exportorientering. Utvecklingen på arbetsmarknaden 125 Den grundläggande principen för världens industrialisering var enkelhet genom utnyttjande av arbetsdelning och specialisering15. Arbetsdelning är den industriella organisationens kärnbegrepp. Arbets- delning innebär förenkling. Den blev en nödvändig princip i samhällen som visserligen hade obligatorisk folkskola, men där arbetskraftens genomsnittliga utbildningsnivå sällan översteg studier. är principen om ständigt växande komplexitet vägledande för produktions- och samhällsutvecklingen – varornas och tjänsternas komp- lexitet växer. De understryker betydelsen av att receptkomplexiteten växer. Med detta menas att längden på den instruktion som krävs för att kunna åstadkomma en kopia av en given produkt eller tjänst växer och kräver i vissa fall en extremt hög nivå i fråga om formell och informell utbildning vid produktion. Kunskapsinnehållet ökar i produkter och tjänster. Det nu framväxande kreativ samhället är mindre naturresursbero- ende och bygger på kommunikati on, kreativitet och komplexitet, anser författarna. Betydelsefullt för denna utveckling är receptkomplexiteten i kombination med transport- och informationsnätens växande täthet och mångsidighet. Det inbegriper förflyttning av människor och infor- mation, och den långsamma men stabila tillväxten av grundläggande kunskap genom utbildning av arbetskraften i världens utvecklade natio- ner och regioner. Den strukturomvandling vi nu står inför kommer att medge en kvali- tativ ekonomisk utveckling som på sannolikt kommer ge ett mer uthålligt och välfärdsbringande samhälle än det industrisamhälle vi lämnar bakom oss.