sou · GMB3152 · 1999-01-01 00:00:00 — Bevarandeintressena är utbredda och överlag mycket starka från såväl sociala som veten- skapliga synpunkter. Utifrån det specifika syftet med bevarandet behöver man i de olika områdena urskilja värdekärnorna och studera möjligheterna för olika typer av vindkraftseta- bleringar. Följande enkätsvar är i linje med vår bedömning att det är angeläget att en övergripande utredning kommer till stånd vad gäller förutsättningarna för lokalisering av vindkraftverk i fjällområdena. menar att de ökade anspråken på vindkraftsutbyggnad i fjällen innebär att rikt- linjer måste tas fram för hur vindkraften kan hanteras. anser att riktlinjer för den fjällbaserade vindkraften bör utvecklas. För fjällen finns ett särskilt behov av att öka kunskaperna kring den samiska näringen och dennas kulturlämningar. menar att behovet av bullerfria reservat i fjällen är viktigt att bevaka. bedömer att det krävs ytterligare kunskaper och underlag avseende fjällbasering av vindkraftverk. Branschorganisationerna menar att det generellt behövs bättre underlag för att bedöma förutsättningarna för etablering i fjällterräng. Man efterlyser särskilt bättre vinddata för fjällen, där terrängen ofta har en komplex struktur som gör det svårt att bedöma vindför- hållandena. Försvarsmakten framför att det finns behov av bättre kunskap om förutsättningarna för fjällbaserade vindkraftverk. 58 Behov av bättre underlag ... 7.2Andra behov av kunskaper och utredningar Som framgår av avsnitt 3.3.1 finns ett stort behov av att analysera hur den visuella upple- velsen av olika vindkraftsprojekt beror på i vilken landskapstyp en etablering avses ske. Ett uppdrag om en särskild studie har lämnats till , . Behovet av bättre kunskaper framgår av bland annat följande enkätsvar. Länsstyrelserna i och hävdar att det i de flesta fall krävs särskilda utredningsinsatser för att bedöma den visuella upplevelsen av vindkraftverkens påverkan på landskapet. efterlyser bättre bedömningsunderlag vad gäller landskapsbildsfrå- gor. efterlyser bättre kunskaper om påverkan på landskapsbilden. menar att det finns ett behov av att från centralt håll sammanställa kunskapsunderlag om bland annat landskapsbildsfrågor. Vi har i tidigare kapitel redovisat en rad andra frågor där underlaget för ställningstaganden till vindkraftverk i planering och tillståndsprövning kan behöva förbättras. I det följande sammanfattas i punktform sådana frågor som vi har anledning att överväga närmare i det fortsatta arbetet. ·riktlinjer för skuggbildning från vindkraftverk (avsnitt 3.3.1) ·beräkningsmetoder för ljudspridning och riktlinjer för ljudstörningar vad gäller vind- kraftverk, med hänsyn tagen till olika naturförhållanden och ljud från olika andra verk- samheter (avsnitt 3.3.2) ·säkerhetsavstånd för vindkraftverk (avsnitt 3.3.3) ·riktlinjer med hänsyn till vindkraftverks störningar av signalsystem (avsnitt 3.3.4) ·vindkraftverks effekter för djurlivet (avsnitt 3.3.5) ·områden av riksintresse för vindkraftverk (avsnitt 4.1) ·formerna för reglering av mark- och vattenanvändningen i områden för vindkraftverk (avsnitt 4.3). ·översiktsplaneringen som instrument för styrning av lokaliseringen av vindkraftverk i ett helhetsperspektiv (avsnitt 4.4) ·värdebeskrivningar av områden av intresse för kulturvården, naturvården och friluftsli- vet med avseende på inverkan från vindkraftverk (avsnitt 4.4) ·formerna för tillståndsprövning av vindkraftverk (avsnitt 5.1.2) ·beskrivningar av vindkraftverkens egenskaper och omgivningseffekter som allmängiltigt underlag för tillståndsprövning och härför erforderliga miljökonsekvensbeskrivningar (avsnitt 5.2) ·åtgärder för att ersätta kostnader för erforderliga förstärkningar av elnäten orsakade av vindkraftverk (kapitel 6). SVAR PÅ ENKÄT TILL LÄNSSTYRELSERNA .............................. SVAR PÅ ENKÄT TILL CENTRALA MYNDIGHETER, ORGANISATIONER OCH FÖRETAG ............................................... UPPFÖRDA OCH PLANERADE VINDKRAFTVERK,...................... 89 Direktiv Bilaga 1 61 Förutsättningar för lokalisering av vindkraft Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare tillkallas med uppdrag att –sammanställa aktuella uppgifter om och erfarenheter av utbyggnaden av land- och havsbaserad vindkraft, –analysera förutsättningarna för en fortsatt utbyggnad av vindkraft i , –föreslå kriterier för lokalisering som underlag inför beslut om tillstånd till lokalisering av land- och havs- baserad vindkraft. Utredaren skall även redovisa behov av förstärkning av lokala elnät, främst vid kusterna och i fjällen i samband med utbyggnad av vindkraft, och i det sammanhanget överväga behovet av och förutsättningar för ekonomisk ersättning till nätägare. lämnade den av regeringen tillsatta ett betänkande, Läge för vindkraft (SOU 1988:32), där förutsättningar för lokalisering av vindkraft redovisades. hu- vudsakliga uppgift var att bedöma var i det är lämpligt att placera stora vindkraftverk i Under från det att betänkande lämnades har utbyggnaden av vind- kraft i med grannländer utgjorts av enstaka aggregat och mindre grupper där varje aggregat är på högst 600 kW. Denna utbyggnad har i vissa fall orsakat konflikter med andra intressen, främst natur- och kulturmiljöintressen. Erfarenheterna från visar att en kraftig utbyggnad av mindre vindkraftverk förutsätter en omsorgsfull planering på nivå. utgav därför i samråd med och Allmänna Råd 1995:1 Etablering av vindkraft på land efter ett regeringsuppdrag. I denna har angetts metoder för en lämplig lokalisering utifrån hushållningsbestämmelserna i lagen (1987:12) om hushållning med naturresurser (naturresurslagen) och i enlighet med (1987:10), miljöskyddslagen (1969:387), naturvårdslagen (1964:822) m.fl. lagar. Den kommunala fysiska översiktsplaneringen anges som grunden för att hantera och förebygga konflikter mellan allmänna intressen och vindkraft. De mest berörda länsstyrelserna har också tagit fram underlag som sedan i större eller mindre grad legat till grund för kommunernas hantering av vindkraften i sina översiktsplaner. Intresset för att bygga ut vindkraften i större skala har successivt ökat. Detta gäller även för lägen till havs och i den svenska fjällvärlden. Eftersom vindkraft är en förnybar energikälla har staten i flera sam- manhang vidtagit åtgärder för att främja en ökad användning av vindkraft bl.a. mot bakgrund av omställ- ningen av det svenska energisystemet och för att begränsa användningen av fossila bränslen och på så sätt minska utsläppen av koldioxid. stöds vindkraft genom investeringsstöd samt en s.k. miljöbonus som motsvarar den energiskattenivå för elkraft som gäller vid hushållsförbrukning. Bonusen utgår i flertalet fall till de som yrkesmässigt levererar vindkraftsproducerad el. Områden som är särskilt lämpliga för anläggningar för energiproduktion skall så långt möjligt skyddas mot åtgärder som kan påtagligt försvåra tillkomsten av sådana anläggningar. Detta framgår av 2 kap. 8 § natur- resurslagen. Innebörden av bestämmelserna är bl.a. att skydda områden med särskilda kvaliteter i fråga om vindkraftsproduktion mot åtgärder som kan göra det svårare att utnyttja områdena för detta ändamål. (, numera ) har i samarbete med berörda länsstyrelser inlett ett arbete med att avgränsa områden som kan anses vara av riksintresse för vindkraft. Försvarsmakten genomför ett forsknings- och utvecklingsprojekt för klarläggande 62 Bilaga 1 Direktiv av störning av radarspanings-, signalspanings- och radiolänksystem från olika vindkraftverk med varierande utformning, konstruktion och gruppering. Områden som är lämpliga för vindkraft är ofta sådana områden som är skyddsvärda på grund av natur- eller kulturvärden eller med hänsyn till friluftslivet. Intresset av att bygga ut vindkraften riktas således ofta mot de kust- och fjällområden som i sin helhet anses vara av riksintresse enligt 3 kap. naturresurslagen. Uppförande av vindkraftverk har ofta en påtaglig inverkan på omgivningen. Vid tillståndsprövning är det därför vanligt att kommuner, länsstyrelser och andra myndigheter allt oftare ställs inför konflikter mellan intresset att bygga ut vindkraften och andra mark- och vattenanvändningsintressen. Det kan gälla frågor om natur- och kulturmiljön inklusive inverkan på landskapsbilden, fisket, friluftslivet och totalförsvaret, vilka i många fall även utgör riksintressen enligt 2 och 3 kap. naturresurslagen. Dessa frågor behandlades av Vind- kraftsutredningen, som förutsatte att en närmare avvägning mellan olika motstående intressen redovisas i kommunens översiktsplan enligt . Det behövs bättre planering Frågan om vindkraftens hantering i den kommunala planeringen har behandlats i Plan- och byggutredning- ens slutbetänkande Översyn av PBL och va-lagen (SOU 1996:168). Utredaren konstaterar att behandlingen av vindkraften i kommunernas planering varierar och att flertalet vindkraftverk i landet har prövats enbart i samband med prövning av ansökan om bygglov. Utredaren anser att vindkraften inte bör särregleras i , men föreslår en generell skärpning av kravet på när detaljplan skall upprättas i syfte att gynna en planmässig hantering av anläggningar med betydande inverkan på omgivningen. Förslaget bereds inom . Behovet av en planering för vindkraftsutbyggnad har även aktualiserats i skrivelser till regeringen. har 1992 och 1996 (dnr M92/3827/7 och M96/1288/7) enligt 6 kap. 2 § naturresurslagen till regeringen anmält behov av fördjupad planering för utbyggnad av vindkraft på och . har i skrivelse (dnr M97/404/7) enligt 6 kap. 2 § naturresurslagen till regeringen anmält behov av fördjupad planering för utbyggnad av vindkraft på . kommun har i en skrivelse (dnr M 96/3916/7) begärt att regeringen skall pröva frågan om hur de motstående samhällsintressena i fråga om vindkraftsetablering skall kunna bedömas och samordnas. Även andra skrivelser avseende vindkraftsetablering har kommit in till regeringen. Utbyggnad av vindkraftverk kan beroende på lokaliseringen medföra ett behov av förstärkningar av lo- kala elnät. Kostnaderna för dessa förstärkningar skall enligt ellagen (1997:857) finansieras av det nätföretag som innehar nätkoncession för det aktuella lokala nätet. Kostnaderna för förstärkningarna förs genom nätta- rifferna vidare till nätföretagets kunder. har i rapporten på elmarknaden (dnr N97/3274) påpekat att koncentratio- nen av småskalig elproduktion, främst vindkraft, i vissa delar av landet har medfört ett omfattande behov av att förstärka det lokala elnätet. Det kan befaras att elkunderna i dessa områden får betala en betydligt högre nättariff än de skulle ha gjort med en mindre omfattande etablering av småskalig elproduktion. Problemen kan bli särskilt stora i nätområden av utpräglad landsbygdskaraktär, exempelvis vid kusterna och i fjällen, där ett litet kundkollektiv kan belastas med betydande kostnader som nätutbyggnaden ger upphov till. Utbyggnad av vindkraft behöver utredas vidare Förutsättningarna för en utbyggnad av vindkraft har förändrats i väsentliga avseenden sedan Vindkraftsut- redningen redovisade sitt betänkande. Det är angeläget att få en samlad bild av hur en fortsatt vindkraftsut- byggnad kommer att inverka på hushållningen med mark- och vattenresurser i berörda delar av landet. Det är i första hand kommunernas ansvar att genom avvägningar i den översiktliga planeringen verka för att etableringsområden för vindkraft lokaliseras på ett sätt som inte leder till stora intrång i värdefulla natur- och kulturmiljöer och som är förenligt med bestämmelser om hushållningen med mark och vatten i naturre- surslagen. Samrådet med länsstyrelserna är av stor betydelse i detta sammanhang. Skrivelserna till rege- ringen aktualiserar också behovet av överblick över läget i fråga om vindkraftens utbyggnad i landets olika delar samt av förbättrad kunskap och metodutveckling när det gäller planering inför beslut om tillstånd till lokalisering av land- och havsbaserad vindkraft. Metoder för planering inför beslut om tillstånd för lokalisering av land- och havsbaserade vind- kraftsanläggningar behöver förbättras. Samverkan mellan statliga och kommunala myndigheter och berörda intressenter i anknytning till den kommunala översiktsplaneringen behöver förstärkas. Lokaliseringskriteri- er för vindkraftsetablering i olika situationer behöver utvecklas för att främja en långsiktigt god hushållning med mark och vatten. Frågor som behöver belysas i detta sammanhang är bl.a. miljökonsekvenser av lo- kalisering till havs och på land, t.ex. vad gäller buller, påverkan på beteendet hos fåglar, fiskar, sälar m.m. Även konsekvenser för landskapsbilden och för verksamheter som sjöfart, fiske, försvar liksom frågor som rör klimatförhållanden och geografiska begränsningar behöver belysas. Myndigheternas tillståndsprövning av vindkraftsärenden bör därmed underlättas. Direktiv Bilaga 1 63 Behovet av planering m.m. är särskilt påtagligt när det gäller utbyggnad av vindkraft i större skala an- tingen genom stora anläggningar eller genom koncentration av flera mindre aggregat till ett begränsat områ- de. Det är emellertid angeläget att också den pågående utbyggnaden av mindre fristående anläggningar för lokalt bruk uppmärksammas. Också sådan utbyggnad innebär ofta konflikter med motstående intressen och bör därför behandlas i den kommunala planeringen. Denna fråga ingår i den ovan redovisade översynen av . En rationell utbyggnad av vindkraften förutsätter att behovet av nätförstärkningar vägs in i lokalise- ringsbesluten. Behovet av nätförstärkningar i lokala elnät behöver därför undersökas och kostnadsberäknas. Därvid bör klarläggas i vad mån någon form av ekonomisk ersättning till nätägaren i samband med nätför- stärkningar är en förutsättning för att en utbyggnad skall komma till stånd i olika situationer. En utgångs- punkt för överväganden om lämpligheten av ekonomiskt stöd bör vara att eventuella ersättningar finansieras med de medel som är anvisade för stöd till installation av vindkraftverk, för att därmed skapa förutsättning- ar för en rationell utbyggnad av vindkraften. Utredaren skall i en första etapp ställa samman uppgifter om dagens situation när det gäller intresset att bygga ut vindkraften och konflikter med andra mark- och vattenanvändningsintressen till havs och på land och i olika delar av landet. Denna lägesanalys bör innefatta aktuella anspråk på exploatering och anspråk på , problembild samt behov av underlag för tillståndsprövning och planering m.m. I sitt arbete skall utredaren samråda med bl.a. berörda myndigheter. Utredaren skall studera nyare inhemska och internatio- nella erfarenheter och det eventuella behovet av särskilda kommunala insatser. Utredaren skall vidare un- dersöka behovet och kostnaderna för förstärkningar av lokala elnät, främst vid kusterna och i fjällen. Utredaren skall redovisa denna del av sitt arbete i en delrapportering till regeringen senast den 1 de- cember 1998. I en andra etapp skall utredaren föreslå kriterier för lokalisering av vindkraft mot bakgrund av kravet på en långsiktigt god hushållning med mark och vatten samt skyddsbehoven vad gäller miljöeffekter, land- skapsbild etc. Kriterierna bör vara anpassade för olika situationer och olika delar av landet. Utredaren skall vid behov föreslå åtgärder, bl.a. i fråga om eventuell ersättning för kostnader för nätförstärkningar i lokala elnät när och om vindkraftproduktionen byggs ut. I sitt arbete skall utredaren samråda med bl.a. berörda myndigheter. Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbete till regeringen . För arbetet gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare om redovisning av regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), redovisa jäm- ställdhetsaspekter (dir. 1994:124) samt redovisa konsekvenserna för brottsligheten och det brottsförebyg- gande arbetet (dir. 1996:49). De ekonomiska konsekvenserna av åtgärder och förslag skall redovisas. För- slag till finansiering skall lämnas enligt dir. 1994:23. Enkätsvar från länsstyrelserna Bilaga 2 65 Sammanfattning av svar på enkät till länsstyrelserna I det följande sammanfattas svaren på enkät till länsstyrelserna fråga för fråga. Enkätens frågor redovisas som rubriker. Svaren på fråga 1 om uppförda och planerade vindkraftverk redovisas dock inte här utan i egen tabellbilaga (bilaga 4) och på kartor i kapitel 2. Svaren på fråga 8, Kända problem med kapaciteten hos det befintliga lokala och regionala elnätet, fråga 9, Tillämpas GIS vid hanteringen av vindkraft i kommuner och länsstyrelse? och fråga 10, Övriga kommentarer, är av den karaktären att det inte finns skäl att redovisa dem här. Hur används översiktsplan, fördjupning av översiktsplan, områdesbestämmelser, detaljplan och bygglov? Ett fåtal kommuner har behandlat vindkraften i plansammanhang, man använder i regel endast bygglovprövning vid lokalisering av vindkraftverk. Några kommuner har utan nå- gon vidare analys redovisat de områden för vindkraft som redovisades i Läge för vindkraft, SOU 1988:32.. har följande riktlinjer i sin översiktsplan: lokalise- ring i grupper om högst fem verk, medelstora verk prioriteras, anpassning till landskapet genom färg, form, storlek och placering. har gjort vissa utredningar för att klargöra hur mycket vindkraft som och tål med hänsyn till bestämmelserna i 2 kap. 6 och 3 kap 2 NRL. Vid bygglovprövning har man haft en restriktiv hållning till etablering inom dessa områden. I har bygglovsansökningar avslagits p.g.a. naturvårds- och/eller totalförsvarets intressen. I har kommunerna inte tagit någon särskild hänsyn till 3 kap. NRL, men däremot 2 kap. I samrådsversionen av vindkrafts-ÖP för sägs dock att etableringar inte får ske inom 3 kap. områden med undantag för hamnområdet i Halmstad.Fråga 3. Eventuell behandling i kommunala och/eller regionala I regel är frågor om vindkraft mycket lite eller inte alls redovisad i energiplanerna. Detta beror främst på att befintliga energiplaner är gamla, varför vindkraften inte har varit aktu- ell att redovisa. a) Exempel på behandling enligt NRL i län menar att stora opåverkade områden (2 kap. 2 §) bör undantas från större grupplokaliseringar. Vad gäller områden av riksintresse för kulturmiljövården, naturvården och friluftslivet (2 kap. 6 § och 3 kap.) sägs att sådana områden ska undantas 66 Bilaga 2 Enkätsvar från länsstyrelserna från etablering av vindkraftverk om dessa innebär påtaglig skada på intressena. Först om riksintresseområden utpekas för vindkraftsanläggningar kan en prioritering ske av vind- kraftsintresset i förhållande till andra riksintressen. Opåverkad del av kust bör ej utnyttjas för vindkraftsetablering inom en zon. Större vindkraftsetableringar bör ej ske i områden som är av betydelse för fågellivet. Våtmarker av riksintresse och CW-områden (av EU utpekat våtmarksområde) vid kusten eller sjö i anslutning till ett stort, öppet områ- de får ej nyttjas för etablering av vindkraftverk. I det öppna odlingslandskapet bör vind- kraftverk placeras så att de kulturhistoriska värdena inte skadas. Detta innebär t.ex. att sammanhållna kulturmiljöer med fornlämningar, byar, ägogränser etc. inte får splittras så att de förlorar sitt sammanhang med omgivningen. i bedömer från fall till fall om påtaglig skada kan uppkomma, har bevaranderiksintressena haft starkare ställning än vindkraftsintresset i samtliga aktuella förfrågningar. För att tillstånd skall ges i 3 kap. område krävs stora etableringar som ger mycket energi (hushållningsmotiv). i län har förbjudit vissa bygglovsgivna verk med hänsyn till riksintressen enligt 2 och 3 kap, även prövning i rege- ringsrätten utan ändring. Förbudet mot etablering av gruppstationer på på bör ej gälla havsområdet, då syftet med 3 kap. 3 § NRL är att värna om särprägla- de natur- och kulturvärden (på land). i län har uttalat att riksintressen enligt 2 kap. 6 § naturvård och kulturmiljövård inte bör användas för framtida utbyggnader av större verk och grupper, ej heller 3 kap. och Östhammarskusten om landskapets karaktär ej kan be- hållas. i överväger noga lämpligheten av lokalisering av grup- per av verk, liksom även att enstaka verk kan påverka karaktären i stora opåverkade områ- den (2 kap. 2 § NRL). För (2 kap. 6 § och 3 kap 1-2 §§ NRL) gäller intill formellt antagande av regional vindkraftspolicy strikt restriktivitet mot etableringar av vindkraftverk. Flertalet län har en mycket restriktiv inställning till exploatering inom oexploaterade fjäl- lområden som inte sällan omfattas av riksintressen enligt antingen 2 kap. och 3 kap 2 och 5 §. i tar upp att närrekreationsområden (2 kap. 6 §) bör undan- tas från vindkraftsetablering. b) Exempel på behandling enligt PBL Hälso- och säkerhetsfrågor såsom ljud (samt 300-500 m), skuggor och reflexer, brand, avbrutna rotorblad och isslungning tas upp av i och i län. c) Exempel på behandling enligt ML Bullerstörningar och inverkan på naturupplevelsen i friluftsområden måste undvikas vid lokaliseringen menar i län. i län, i och i uppger att man vid till- ståndsprövning tillämpar, i enlighet med rekommendationerna i allmänna råd 1995:1, de normala reglerna för externt industribuller. Närboende inom 600-800 m infor- meras skriftligen av i , som hävdar att landskapsbilden och buller är de två dominerande frågorna vid prövningen. Enkätsvar från länsstyrelserna Bilaga 2 67 d) Exempel på behandling enligt NVL Inom områden med förordnanden t.ex. naturreservat, naturvårdsområden och strand- skyddsområden är naturvärdena så starka att etablering av vindkraftverk normalt ej kan ske där anser länsstyrelserna i , , , och län. Biotopskydd enligt 19 a) naturvårdsförordningen tas upp av i Östergöt- lands län. i söker undvika etablering inom själva strandlinjens närområde. Enligt i är samrådet enligt 20 § NVL det viktigaste instrumentet för att delge sökanden synpunkter om uppfattning om tänkta lokaliseringar, såvida inte prövning sker enligt ML. Bedömningen utgår från om lokaliseringen innebär avsevärd skada på naturmiljön inklusive landskapsbild och frilufts- liv, och kan innefatta kulturmiljö samt andra allmänna intressen. e) Exempel på behandling enligt KML Skyddsavstånd måste hållas till värdefulla kulturminnen t.ex. kyrkor, väderkvarnar, forn- lämningar och genuina bymiljöer anser länsstyrelserna i och län. i tar upp att landskapet kan ha stora kulturmiljövärden även om fasta fornlämningar inte berörs. Ett exempel är helhetsupplevelsen av ett odlings- landskap med en historisk kontinuitet i fasta fornlämningar, kyrkor, byar, gårdar, stadssi- luett m.m. För att kunna bedöma om ett eller flera vindkraftverk kan uppföras i harmoni med kulturlandskapet, behöver principer för placeringen, utformningen (höjd, färgsättning m.m.) och grupperingar av vindkraftverk utarbetas. i hävdar att vindkraftverk ej bör placeras på höjder där det finns fornnordiska gravar och i rösestråk. Mellan rösen bör inga placeringar medges ej heller mellan havet och rösena. Avstånd till enskilda gravar beror på bl.a. topografin, men ett minimiavstånd är 100-200 m. Vägsträckningar bör redovisas i ansökningar om tillstånd då dessa kan medföra betydande ingrepp i naturmiljön. f) Exempel på frågor i arbetet med att ange områden av riksintresse för vindkraft i län anger följande kriterier: ·vindenerginivå på 2400 kWh/kvm och år på land (obs ! havet redovisas ej) ·skyddsavstånd vad gäller buller bör för större vindkraftverk vara minst 400 m ·skyddsavstånd till kyrkor (symbolfyllda landmärken) bör vara minst 1000 m ·naturreservat, naturvårdsområden och Natura 2000-områden bör ej exploateras ·riksintressen för naturvård, friluftsliv och kulturmiljövård bör undvikas i avser att ta upp en diskussion med för att förbättra planeringsunderlaget för energiproduktion, däribland vindkraft. I detta sam- manhang kommer även att behandlas vilka områden som skall bedömas vara av riksintres- se för energiproduktion.