sou · GMB380 · 1999-01-01 00:00:00 — Paragrafen anger i ett antal fall där en ansökan om registrering av förvärv inte skall beviljas och inte heller avslås, utan i stället förklaras vilande. I 2 kap. 12 § finns bestämmelser om åtgärder som kan vidtas sedan en ansökan har förklarats vilande. En ansökan om registrering av ett förvärv skall, enligt första punkten, förklaras vilande om fångesmannen inte är registrerad som bostadsrättshavare. Upplåtelser är undantagna. Någon registrerad, tidigare innehavare finns inte då. Undantag gäller vidare när fånges- mannens förvärv har skett genom ett sådant förvärv som anges i 8 §. Liksom enligt JB gäller slutligen, utan att detta särskilt uttrycks, att vilandeförklaring inte heller skall göras om prövningen av ärendet har uppskjutits eller när registrering av förvärv är aktuell på grund av protokoll från registreringssammanträde (se 9 §). Andra punkten motsvarar 20 kap. 7 § 3 JB. Av 2 kap. 17 § framgår att rätten skall anmäla till registret när tvister av de aktuella slaget har initierats och att uppgiften därefter skall föras in i bostadsrättsregistret. Femte punkten avser förvärv genom exekutiv försäljning, tvångs- försäljning, expropriation och inlösen enligt BRL. Enligt 13 kap. 20 a § utsökningsförordningen (1981:981) och 9 § expropriationskungörelsen (1972:727) skall bostadsrättsmyndigheten underrättas sedan ifrågava- rande förvärv har avslutats. Innan sådan underrättelse har kommit till myndigheten skall endast vilande registrering beviljas. En ansökan skall, enligt sjätte och sjunde punkterna, förklaras vilande om samtycke krävs men saknas från make respektive sambo. I vilka fall samtycke krävs från make anges i 7 kap. 5 § 2 äktenskaps- balken. Dessa regler gäller även för homosexuella som har registrerat sitt partnerskap, 3 kap. 1 § lagen (1994:1117) om registrerat partner- skap. För sambor regleras detta i 5 och 17 §§ lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem. Denna lag gäller enligt lagen (1987:813) om homosexuella sambor också för homosexuella sambor. När det gäller sambor och homosexuella sambor finns dock en ytterligare förutsättning för att avsaknad av samtycke skall leda till vilandeförkla- ring. Ärende om anteckning enligt 2 § lagen om sambors gemensamma hem skall ha aktualiserats. Enligt gällande rätt kan en sådan anteckning begäras endast beträffande fastigheter eller tomträtter. Vi föreslår en ändring så att bestämmelsen i 2 § lagen om sambors gemensamma hem omfattar även bostadsrätter. En ansökan skall enligt åttonde punkten vilandeförklaras om förvärvet har skett genom en sådan gåva mellan makar som inte har registrerats enligt 16 kap. . Bestämmelserna i 8 kap. 1 § innebär att registrering i äktenskapsregistret är en förutsättning för sakrättsligt skydd. Liksom beträffande fast egendom resulterar avsaknad av registrering i äktenskapsregistret i en vilande- förklaring. När myndighets tillstånd krävs och sådant saknas skall ansökan, enligt nionde punkten, vilandeförklaras. Vad som närmast är aktuellt är tillstånd enligt 13 kap. 10 § eller 14 kap. 11 § . Enligt dessa bestämmelser krävs överförmyndarens samtycke till förvärv av bostadsrätt genom köp, byte eller gåva. Enligt tionde punkten skall ansökan vilandeförklaras, om förvärvet är beroende av villkor. Några tidsgränser, liknande dem som gäller för fast egendom, beträffande ett förvärv kan hållas svävande finns inte beträffande bostadsrätter. Om medlemskapsfrågan är slutligt avgjord och förvärvaren har vägrats medlemskap, skall ansökan om registrering avslås, 6 § 3. Men om saken ännu inte är avgjord eller ens väckt, skall, enligt elfte punkten, ansökan vilandeförklaras. Möjligheter finns sedan för bostadsrättsmyndigheten att kräva in besked från sökanden eller föreningen, 2 kap. 12 §. För vissa förvärv av juridiska personer krävs samtycke från föreningen. Frågan har utvecklats under 6 §. Saknas sådant samtycke utan att det står klart att samtycke har vägrats skall ansökan vilandeförklaras. Beträffande tolfte punkten se kommentaren till 6 § 7. 8 § Om en bostadsrätt har sålts exekutivt eller genom tvångsför- säljning enligt 8 kap. bostadsrättslagen (1991:614) till betalning för fordran för vilken den till följd av upplåtelse av panträtt eller på annan grund svarar oavsett vem den tillhör, har förvärvaren rätt att få sitt förvärv registrerat trots att den föregående innehavarens förvärv inte är registrerat. Detsamma gäller om en bostadsrätt har förvärvats genom expropriation eller ett liknande tvångsförvärv. Paragrafen motsvarar i huvudsak 20 kap. 9 § JB. När det gäller exekutiva fång grundar sig bestämmelsen i JB på tanken att för- värvaren inte härleder sin rätt från fastighetens ägare utan att det är en till fastigheten knuten sakrätt som realiseras. Därför gäller bestämmel- sen endast exekutiva försäljningar för betalning av fordran som fastigheten svarar för på grund av legal eller konventionell panträtt. Samma avgränsningar har gjorts här. 9 § Kan den som påstår sig ha förvärvat en bostadsrätt inte visa upp sin fångeshandling eller har fångeshandlingen brister, skall bostads- rättsmyndigheten på hans begäran överlämna ärendet till inskrivnings- myndigheten som skall sätta ut sammanträde för utredning om rätten till bostadsrätten (registreringssammanträde). Detta skall också ske, om det begärs av den som enligt 4 § får begära registrering av en tidigare förvärvares förvärv och dennes fångeshandling inte kan visas upp eller har brister. Bestämmelserna om lagfartsammanträde i 20 kap. 10 - 13 §§ jor- dabalken tillämpas på motsvarande sätt beträffande registreringssam- manträde. Ärende enligt första stycket skall överlämnas till den inskrivnings- myndighet som enligt 19 kap. 3 § första stycket jordabalken skall ta upp inskrivningsärenden beträffande den fastighet i vilken bostadsrätts- lägenheten finns. Paragrafens första stycke anger förutsättningarna för registreringssam- manträde. Sådant sammanträde är motsvarigheten till JB:s lagfartssam- manträde. Förutsättningarna är desamma. Endast en bostadsrättsmyn- dighet skall finnas. Det är därför inte lämpligt att handlägga dessa sammanträden vid denna myndighet, eftersom det ofta skulle förorsaka långa resor för sökanden eller andra som behöver närvara. Förslaget här innebär därför att ärendet skall överlämnas till inskrivnings- myndigheten. Bestämmelser om vilken inskrivningsmyndighet som ärendet skall överlämnas till finns i tredje stycket. Enligt andra stycket skall bestämmelserna om lagfartssammanträde tillämpas på motsvarande sätt för registreringssammanträde. Som tidigare nämnts finns i tredje stycket bestämmelser om till vilken inskrivningsmyndighet som bostadsrättsmyndigheten skall överlämna ett ärende för registreringssammanträde. Ärendet skall överlämnas till den inskrivningsmyndighet som är behörig att handlägga inskrivningsärenden beträffande den fastighet i vilken den aktuella bostadsrättslägenheten finns. Införing av inskränkt förfoganderätt 10 § Om sökandens förvärv är förenat med ett annat förbehåll än ett sådant som framgår av bostadsrättsföreningens stadgar och som in- skränker hans rätt att överlåta bostadsrätten, söka bostadsrättsin- teckning eller upplåta panträtt, eller om hans behörighet i sådant avseende är inskränkt genom någon annans rätt att nyttja bostadsrätten på grund av testamente, skall inskränkningen föras in i bostadsrätts- registret när registrering av förvärvet begärs eller när kännedom om inskränkningen därefter fås. Paragrafen innebär att inskränkningar i förfoganderätten, liksom i in- skrivningsregistret, skall anges i bostadsrättsregistret. Bestämmelsen är grunden för bl.a. bestämmelsen i 6 § 4 om avslag när en överlåtelse strider mot en inskränkning i förfoganderätten. Inskränkningar i bostadsrättsföreningens stadgar, jfr t.ex. 6 kap. 9 BRL, omfattas inte. Sådana inskränkningar medför inte att förvärvet blir ogiltigt. Antingen kan en inlösenrätt finnas för föreningen eller så innebär inskränkningen en möjlighet att vägra medlemskap, jfr t.ex. 6 kap. 9 § och 9 kap. 5 § 6 BRL. 11 § är skyldig att till bostadsrättsregistret anmäla när en bostadsrätt har upphört på grund av föreningens beslut enligt 6 kap. 11 § eller 9 kap. 16 § bostadsrättslagen (1991:614) eller föreningens beslut att överlåta det hus där bostadsrätten finns. Anmälan skall göras inom en månad från det att bostadsrätten upphörde. Om anmälan inte görs får bostadsrättsmyn- digheten förelägga föreningen vid vite att göra anmälan. I paragrafens första stycke ges föreningen skyldighet att till bostads- rättsregistret anmäla att en bostadsrätt har upphört i vissa situationer. Frågan har utvecklats i allmänmotiveringen, avsnitt 6.6.5. Det gemensamma för de aktuella situationerna är att upphörandet beror på föreningens beslut. Anmälan skall enligt andra stycket göras inom en månad från det att bostadsrätten upphörde. I annat fall riskerar föreningen vite. En bostadsrätt kan upphöra också genom exekutiv försäljning eller expropriation. Bestämmelser om underrättelseskyldighet för kronofog- demyndigheten respektive fastighetsdomstolen finns i förslagen till 13 kap. 20 § första stycket utsökningsförordningen (1981:981) och 9 § expropriationskungörelsen (1972:727). I kapitlet finns bestämmelser om hur man ansöker om inteckning samt bestämmelser om avslag, vilandeförklaring och beviljande av inteck- ning. Slutligen finns bestämmelser om olika inteckningsåtgärder samt om ansökningsförfarandet. 1 § Som bostadsrättshavare anses i detta kapitel den som senast har ansökt om att registreras som bostadsrättshavare. Liksom beträffande fastigheter anses den behörig att ansöka om bostadsrättsinteckning som senast har ansökt om att registreras som bostadsrättshavare. 2 § En ansökan om bostadsrättsinteckning skall göras av bostadsrättshavaren. Ansökan skall innehålla uppgift om det belopp i svenska kronor som inteckningen skall lyda på. Den skall också ange vilken bostadsrätt som avses. Sökanden skall ge in de handlingar som han åberopar till stöd för sin ansökan. I paragrafen anges kraven på en ansökan om bostadsrättsinteckning. Bostadsrättshavaren skall enligt första stycket göra ansökan. I ansökan skall finnas uppgift om inteckningsbeloppet och vilken bostadsrätt ansökan gäller. Det betyder att uppgift skall lämnas om namnet på bostadsrättsföreningen och beteckningen på den lägenhet som avses. Beloppet skall vara bestämt i svenska kronor. Enligt 12 § kan ansökan göras skriftligen eller, i vissa fall, elektroniskt. Enligt andra stycket skall sökanden ge in de handlingar som denne åberopar till stöd för ansökan. Det är långt ifrån i alla fall som några sådana handlingar över huvud taget behöver ges in beträffande ärenden om ansökningar. Kravet att beloppet skall bestämmas i svenska kronor överensstäm- mer med vad som gäller för inskrivningsregistret. Ett mål är anhängigt vid (mål C - 222/97) som kan få betydelse för möjligheter att ha begränsningen till svenska kronor. Så länge denna begränsning finns för fastigheter bör detsamma gälla för bostadsrätter. En ansökan kan inte avse en del av en bostadsrätt och flera bostadsrätter kan inte intecknas gemensamt. Detta framgår av 6 kap. 12 § BRL. Om flera innehar en bostadsrätt gemensamt, krävs att ansökan om inteckning görs av samtliga. 3 § En ansökan om bostadsrättsinteckning skall avslås, om 1.den inte uppfyller kraven i 2 § 2.på grund av registrering i bostadsrättsregistret inteckning inte får beviljas i bostadsrätten, 3.bostadsrätten har frångått sökanden på grund av exekutiv försälj- ning eller tvångförsäljning enligt 8 kap. bostadsrättslagen (1991:614) eller genom expropriation eller liknande tvångsförvärv, 4.sökanden är i konkurs eller försätts i konkurs den dag inteckning söks och bostadsrätten hör till konkursboet, eller 5.en del av bostadsrätten har utmätts eller tagits i anspråk genom be- talningssäkring eller bostadrätten eller en del av denna har belagts med kvarstad och ett ärende om införing av åtgärden har tagits upp senast på den registreringsdag inteckningen söks, om inte ansökan har medgetts av kronofogdemyndigheten. Om ett ärende om registrering av ett förvärv av en bostadsrätt för sökanden har uppskjutits till en senare registreringsdag, skall be- handlingen av ansökan om inteckning uppskjutas till . Paragrafen anger i vilka fall en ansökan om bostadsrättsinteckning skall avslås. Andra punkten tar sikte på situationen att en förfoganderättsin- skränkning har registrerats enligt 3 kap. 10 § första stycket och att denna innebär att bostadsrätten inte får intecknas. Tredje punkten motsvarar 22 kap. 3 § 4 JB förutom att tvångsför- säljning enligt 8 kap. BRL också anges. 4 § Om 3 § inte är tillämplig, skall en ansökan om bostadsrätts- inteckning förklaras vilande, om 1.ansökan om registrering av förvärv för sökanden är vilandeförklarad och inteckningsansökan inte har medgetts av den som är registrerad som bostadsrättshavare, 2.rättegång pågår om hävande eller återgång av förvärv av bo- stadsrätten eller om bättre rätt till denna, 3.ansökan enligt lag är beroende av domstols eller annan myndighets I paragrafen finns bestämmelser om när en ansökan om bostadsrättsin- teckning skall förklaras vilande. De beslut som närmast är aktuella enligt tredje punkten är samtycke från överförmyndare enligt 13 kap. 10 § eller 14 kap. 11 § föräldra- balken. Ändringar föreslås i dessa bestämmelser som innebär att samtycke skall krävas för intecknande av bostadsrätter. 5 § Om det inte finns hinder enligt 3 eller 4 § skall bostadsrättsin- teckning beviljas. Paragrafen motsvarar 22 kap. 5 § första meningen JB. 6 § En bostadsrättsinteckning som enligt 6 kap. 20 § bostadsrätts- lagen (1991:614) skulle medföra lika företrädesrätt som en annan bostadsrättsinteckning skall vid registreringen förklaras gälla efter den andra inteckningen, om sökanden begär det. En sådan inteckning gäller efter en bostadsrättsinteckning med samma eller bättre rätt än denna, även om det inte anges i beslutet. Paragrafen har utformats med 22 kap. 6 § JB och 4 kap. 13 § lagen om företagshypotek som förebild. Paragrafen är ett undantag från huvudregeln i 6 kap. 20 § BRL att bostadsrättsinteckningar som söks på får lika företrädesrätt. Utformningen är, liksom när det gäller fastigheter och företagsinteckningar, sådan att möjlighet finns att begära att flera sökta inteckningar skall ha företrädesrätt i viss närmare angiven ordning. 7 § En bostadsrättsinteckning får på ansökan av bostadsrättshavaren och efter medgivande av inteckningshavaren delas upp i två eller flera nya bostadsrättsinteckningar (uppdelning). I fråga om de nya bostads- rättsinteckningarnas inbördes företrädesrätt gäller 6 §. Paragrafen behandlar inteckningsåtgärden uppdelning. Motsvarigheten för fastigheter och företagshypotek till uppdelning benämns utbyte. Den ändrade terminologin är en följd av att någon motsvarighet till pantbrev och företagshypoteksbrev inte finns beträffande bostadsrätter, se allmänmotiveringen avsnitt 5.6. En bostadsrättsinteckning kan alltså delas upp i två eller flera bostadsrättsinteckningar. Bostadsrättshavaren skall ansöka om åtgärden. Om inteckningshavare finns, måste denne medge inteck- ningsåtgärden för att denna skall kunna vidtas. Ansökan och medgi- vande skall göras skriftligen eller elektroniskt, se 12 §. Vid en upp- delning får enligt huvudregeln de nya bostadsrättsinteckningarna lika företrädesrätt. På begäran av sökanden kan emellertid, i enlighet med hänvisningen i den andra meningen till 6 §, bestämmas att de nya bostadsrättsinteckningarna skall ha inbördes företrädesrätt i särskild ordning. Liksom vid utbyte behåller vid uppdelning de nya bostads- rättsinteckningarna den företrädesrätt som den uppdelade inteckningen hade i förhållande till andra bostadsrättsinteckningar i den aktuella bostadsrätten. 8 § Bostadsrättsinteckningar som har inbördes lika rätt eller gäller efter varandra får på ansökan av bostadsrättshavaren och efter medgivande av inteckningshavaren föras samman till en bostads- rättsinteckning (sammanföring). Denna inteckning skall gälla med den företrädesrätt som tillkommer den av de i sammanföringen ingående bostadsrättsinteckningarna som har sämsta rätt. En bostadsrättsinteckning som avses i första stycket skall förklaras gälla för ett lägre belopp än det som de sammanförda inteckningarna sammanlagt uppgår till, om sökanden begär det och inteckningshavarna medger det. Enligt paragrafen kan flera bostadsrättsinteckningar sammanföras till en. Härför krävs enligt första stycket första meningen en ansökan från bostadsrättshavaren. Vidare krävs medgivande från berörda in- teckningshavare. Ansökan och medgivande kan göras skriftligen eller elektroniskt enligt 12 §. Slutligen krävs att bostadsrättsinteckningarna skall gälla med lika rätt eller efter varandra. Av detta följer också att bostadsrättsinteckningarna skall gälla i samma bostadsrätt. Sammanföringen innebär enligt andra meningen i första stycket att rättsverkningarna upphör av samtliga berörda inteckningar utom den som gäller med sämsta rätt. Denna får i stället fortsätta att gälla som förut men för ett högre belopp. Företrädesrätten för det nya beloppet skall räknas från ansökningsdagen för den tidigare inteckning som har sämst rätt. I andra stycket ges en möjlighet att få den sammanförda bostads- rättsinteckningen på ett lägre belopp än det sammanlagda beloppet av de sammanförda inteckningarna. Härför krävs att både bostadsrätts- havaren och aktuella inteckningshavare är eniga om detta. Motsvarande möjlighet finns beträffande inteckningar och företagsinteckningar. 9 § En bostadsrättsinteckning får på ansökan av bostadsrättshavaren och efter medgivande av inteckningshavaren sättas ned efter en annan bostadsrättsinteckning (nedsättning). En bostadsrättsinteckning som sätts ned efter en annan gäller också efter en bostadsrättsinteckning med lika rätt som eller bättre rätt än den andra inteckningen, även om detta inte anges i beslutet. Paragrafen behandlar inteckningsåtgärden nedsättning. En möjlighet finns alltså att sätta ned en bostadsrättsinteckning efter en eller flera andra bostadrättsinteckningar. Liksom beträffande de andra in- teckningsåtgärderna skall bostadsrättshavaren ansöka om åtgärden och inteckningshavaren medge denna. Syftet med en nedsättning kan givetvis vara att en annan bostadsrättsinteckning skall få bättre rätt än den nedsatta. Som utvecklats i avsnitt 17.2.6 kan nedsättning i vissa fall vara en praktisk lösning för att få pantsättningar som gjorts före lagens ikraftträdande överförda till det nya inteckningssystemet. 10 § En bostadsrättsinteckning får dödas på ansökan av bostadsrätts- havaren och efter medgivande av inteckningshavaren (dödning). Paragrafen medger att en bostadsrättsinteckning dödas (dödning). Härför krävs en ansökan från bostadsrättshavaren och medgivande från inteckningshavaren. Liksom beträffande inteckningar i fastigheter och företagsinteckningar finns inte någon möjlighet att till beloppet döda endast en del av inteckningen. Om en sådan åtgärd önskas, får inteckningen först delas upp. 11 § På ansökan av bostadsrättshavaren får en fysisk eller juridisk person registreras som inteckningshavare, om någon annan inte redan är registrerad som inteckningshavare. En registrering av någon som inteckningshavare får tas bort eller ersättas av en registrering av en ny inteckningshavare om den förre inteckningshavaren ansöker om detta eller om det inte längre finns någon panträtt för vilken bostadsrättsinteckningen står som säkerhet. Paragrafen behandlar registrering av inteckningshavare. Första stycket avser situationen att någon registrerad inteckningshavare inte finns. I den situationen är endast bostadsrättshavaren behörig att begära registrering av en inteckningshavare. Det bör dock nämnas att bestämmelserna i 12 § innebär att den som har tillstånd, t.ex. ett kreditinstitut, kan ansökan om åtgärden elektroniskt och att fullmakt då normalt inte behöver visas upp. Andra stycket handlar om borttagande av en registering av en inteckningshavare, dels när denne inte skall ersättas av en ny registrering, dels när så skall ske. I båda fallen krävs att åtgärden begärs av den registrerade inteckningshavaren eller att man kan visa att denne inte längre har sin rätt. Normalsituation lär bli att den förre inteckningshavaren på ett eller annat sätt medger att han stryks. Detta kan, enligt 12 §, göras skriftligen eller elektroniskt. En möjlighet finns också för t.ex. bostadsrättshavaren att genom process visa att den tidigare inteckningshavaren saknar skäl att inte medge att han avförs. Den som är registrerad som inteckningshavare är skyldig att se till att uppgiften tas bort när den är inaktuell. Det följer av 6 kap. 13 § tredje stycket BRL. 12 § Ansökningar enligt detta kapitel skall göras skriftligen eller med ett elektroniskt dokument eller på något annat sätt med hjälp av auto- matisk databehandling. Med ett elektroniskt dokument avses en upptagning vars innehåll och utställare kan verifieras genom ett visst tekniskt förfarande. Endast den som har fått tillstånd av får ansöka med hjälp av automatisk databehandling. Vad som sägs i första och andra styckena tillämpas på motsvarande sätt beträffande medgivanden från inteckningshavare. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter för det tekniska förfarandet. Enligt paragrafens första stycke kan ansökningar beträffande bo- stadsrättsinteckningar - det gäller alltså oavsett om det är fråga om ansökan om inteckning eller någon inteckningsåtgärd - göras på två olika sätt. Ansökan kan alltid göras skriftligen. Det finns emellertid också möjlighet att ansöka elektroniskt. Utformningen och terminologin när det gäller ansökningar på ADB-medium är densamma som för datapantbrev. Detta har behandlats i allmänmotiveringen, avsnitt 6.7.3. Liksom när det gäller pantbrevsregistret måste elektroniska ansökning- ar sparas hos bostadsrättsmyndigheten eller . Detta är en förutsättning för att man i efterhand skall kunna kontrollera om de åtgärder som har vidtagits varit korrekta. Samma bör gälla som för pantbrevsregistret. Arkiveringen kan ske på ADB-medium. Gallring bör kunna ske enligt arkivlagens (1990:782) bestämmelser. Normalt behöver fullmakt inte företes för ombud när en ansökan görs, 2 kap. 2 §. Det är särskilt betydelsefullt när ansökan görs elektroniskt. En kreditgivare kan normalt ansöka elektoniskt som ombud utan att några skriftliga handlingar ges in för att visa att det formellt är bostadsrätthavaren som gör ansökan och att fullmakt finns. För elektronisk ansökan krävs dock enligt andra stycket tillstånd. Det rör sig alltså om ett generellt tillstånd som kan medges en ingivare. prövar om tillstånd skall ges. Förutsättningarna för tillstånd anges i 13 §. Tredje stycket anger i vilka former medgivanden från intecknings- havaren till olika inteckningsåtgärder enligt 7 - 11 §§ kan ges. Medgivande kan ges antingen skriftligen eller, om tillstånd finns, på elektronisk väg. Ett tillstånd att ansöka elektroniskt innefattar alltså också en rätt att lämna medgivanden på detta sätt. 13 § Vid tillståndprövning enligt 12 § andra stycket skall Lantmäteri- verket särskilt beakta 1.att sökanden har tillgång till den tekniska utrustning och den tekniska sakkunskap som fordras för bostadsrättsregistrets funktion, 2.att det finns tillfredsställande former för betalning av avgifter, samt 3.att sökanden även i övrigt uppfyller de krav på lämplighet som bör ställas med hänsyn till bostadsrättsregistrets uppbyggnad och funktion. Tillstånd får återkallas om tillståndshavaren inte längre uppfyller de i första stycket angivna kraven. I paragrafen anges vad skall beakta vid tillstånds- prövningen. Det är samma kriterier som anges i 14 § lagen (1994:448) om pantbrevsregister. De skall tillämpas på motsvarande sätt (jfr prop. 1993/94:197 s. 67). Beslutet kan överklagas till allmän förvaltnings- domstol, 6 kap. 6 §. Korrigering, skadestånd och tillgänglighet Kapitlet innehåller särskilda bestämmelser om rättelse och skadestånd.