sou · GMB324d4 · 1999-01-01 00:00:00 — Tillämpning av den gemensamma fiskeripolitiken i andra medlemsländer jordbruks- och fiskeriorganisation har setts över för att anpassa organisationen t ill de krav som EU- inträdet ställt. EU-direktoratet som handhar betalningar, inrättades ti- digt. Den senaste omorganisationen, som tog sin början , har varit ett mycket stort utvecklingsprojekt. Första steget var att slå sam- man med . Därefter har de opera- tionellt administrativa delarna brutits ut i flera myndigheter (direktorat) som är på väg mot en allt större självständighet. Den senaste omorganisationen har just genomförts (1997) och har som syfte att tydligare betona livsmedelsperspektivet. Livsmedelshygie- niska frågor, veterinära frågor m.m. har länkats hårdare till jordbruks- och fiskerifrågorna och ministeriet har blivit ett Fødevare- Landbrugs- og Fiskeriminstierum. Inriktningen har varit att utveckla ett antal stora direktorat som Fis- keridirektoratet, Strukturdirektoratet och Veterinärdirektoratet. På så sätt har en koncernliknande struktur bildats. Eftersom departementet minskar i storlek är det viktigt att utveckla former för depar- tementens styrning av direktoraten så att direktoraten inte blir så själv- ständiga att de utvecklar en egen politik. upptogs departementets tid mycket av detaljfrågor och imp- lementering, vilket gav litet utrymme för strategiskt tänkande. Med den organisation som förvaltningen har har tre nivåer skapats genomgå- ende i hela ministeriet, en för politik och ledning (departementet), en för administration och genomförande (direktorat, myndigheter) och en nivå för utveckling (forskning, utveckling och laboratorieverksamhet). För fiskerifrågorna har detta inneburit en omställning eftersom dessa fram hanterades inom ett eget ministerium, . Organisationen var då mycket platt och kontaktvägar- na enkla. har fiskefrågorna organiserats på samma sätt som övriga frågor inom Fødevare- landbrugs og fiskeriministeriet, d.v.s. i de tre be- skrivna nivåerna. arbetar ca 4.000 personer inom hela ministeriet varav eller ca 200 st på departementsnivå, arbetar med övrig admi- nistration och med undersökningar och utveckling (forskningsnivå). Med fiskefrågor arbetar totalt ca 375 personer inom ministeriet och di- rektoraten. Därtill kommer de som arbetar med forskning och undersök- ningar. Ministerium i förhållande till myndighet Ministeriet står för lagstiftning (lovgivning) och strategisk utveckling medan direktoraten sköter administration och genomförande. Arbetsfördelningen mellan ministeriet och direktoraten styrs av bekantgörelser. Delegeringsordningen fastställs av ministern och det enda regeringen som kollektiv beslutar om är vem som skall vara direk- tör för respektive direktorat. Direktoraten är så självständiga som mi- nistern önskar, d.v.s. ministern kan inskränka befogenheterna. Det är en process att få fiskeriadministrationen anpassad till den öv- riga administrationen på lantbrukets område. Modellen anses fungera bra på direktoraten, eftersom det nu är svårare för politiker och ministe- riet att direkt styra direktoratens arbete. Tjänstmännen vid direktoratens uppfattar att det är relativt lätt att urskilja vad som är politik och inte. Styrningen av direktorat och institut är en viktig fråga. Inom ministe- riet styrs varje direktorat både ekonomiskt och sakligt av ett utpekat Fagkontor (ansvarigt fackkontor, sakenhet). Om ett direktorat be- handlar en fråga av större betydelse som rör ett annat direktorat eller en annan avdelning inom ministeriet, skall frågan hanteras genom fagkonto- ret. Dessa har härigenom en vägledande och koordinerande funktion. I ministeriet arbetar ett 40-tal personer med fiskefrågor. Inom de oli- ka direktoraten sysselsätts inom Fiskeridirektoratet 320 personer, Strukturdirektoratet sju personer och Veterinärdirektoratet åtta personer (hälsofrågor och fisksjukdomar). EU-direktoratet har inte någon personal som arbetar specifikt med fiskefrågor. Vid sammanslagningen av jordbruks- och fiskerifrågor i ett ministerium behölls fiskefrågorna i en avdelning trots att det fanns vissa potentiella fördelar med att samordna fiske- och jordbruksfrågor. Fiskefrågorna innehåller ofta även på departementsnivå många särdrag i förhållande till jordbruksfrågorna. En annan anledning var att övergången från den tidi- gare organisationen skulle underlättas. Tonvikten inom EU-arbetet har också vidgats från koordineringsbara frågor (såsom marknad) till mer sektorrelaterade frågor. är indelad i fyra enheter eller kontor: ·Kontor 1, Utvecklingskontor ·Kontor 2, Marknadskontor ·Kontor 3, Internationellt kontor samt ·Kontor 4, Nationellt kontor. Det nationella kontoret är Fagkontor för Fiskeridirektoratet och har där- med det politiska ansvaret för hela Fiskeridirektoratets ansvarsområde. En viktig uppgift för kontoret, i samarbete med direktoratet, är att ut- arbeta nationella regleringar, såväl avseende implementering av EU- regleringar som helt nationella bestämmelser (t.ex. för fritids- och kust- fiske). Fiskeriavdelningens internationella kontor har ansvaret för övergri- pande internationella frågor i förhållande till fiskeripolitiken och skall i denna egenskap betjäna regeringen och . Ansvaret gäller EU- frågor såväl som övriga internationella frågor t.ex. inom FAO. Det in- ternationella kontoret hanterar uteslutande internationella frågor. Även de andra tre kontoren kan hantera vissa internationella frågor men det internationella kontoret har huvudansvaret. Den danska regeringen skall alltid försäkra sig om god- kännande. Ministern skall personligen redogöra för den aktuella frågan och om han inte ges mandat av skall rösta emot när frågan debatteras i EU-sammanhang. Även för perifera frågor, som t.ex. fiskeriavtal med södra halvklotet, föreläggs Folketin get. Enheten har tre årsarbetskrafter på resurssidan (kvoter, tekniska reg- leringar, kontroll och tredje lands relaterade frågor) varav en för proce- durfrågor, en för miljörelaterade frågor och en för havsrättsliga frågor inkl FAO. Härutöver finns två personer som arbetar med fiskefrågor på representationen i . Även de tre personerna därutöver i , som huvudsakligen arbetar med jordbrukspolitiken, används som resur- ser vid behov. Inom utvecklingskontoret hanteras strategiska utvecklingsfrågor, t.ex. fiskeflottans kapacitet och stöd till näringen. Kontoret ansvarar i denna egenskap för de rådgivande udvalg (utskott) som dryftar utvecklingen av fiskerinäringen. Det finns ett antal olika udvalg. ·Fiskeriutvecklingens udvalg (Det Rådgivende Udvalg vedrørende ), vilket är ett forum för nya idéer och strategiskt tänkande och som skall ge råd till ministern ·Kapacitetsudvalget, som behandlar frågor om flottans storlek ·Generellt fiskeudvalg vilket bl.a. tar upp frågor som har att göra med ändringar av EG:s förordningar. Forskningen hanteras inte inom Fiskeriavdelningen utan gemensamt för hela ministeriet inom avdelningen för administration och utveckling. Inom förvaltningen skiljer man mellan den dagliga driften, förhand- lingar och utvecklingsarbetet. Normalt sköts planering och administrativ utveckling inom Utvecklingskontoret, förhandlingar sköts av Marknads- kontoret och Internationella kontoret och den dagliga driften sköts inom det Nationella kontoret. Visst strategiskt analysarbete bedrivs också in- om departementets avdelning för administration och utveckling, t.ex. avseende utformningen av den gemensamma fiskeripolitiken . De strategiska frågorna är av stor vikt för departementet och tid av- sätts för dessa frågor. Att göra utredningar på eget initiativ som före- läggs kommissionen redan innan denna har påbörjat arbete i frågan an- ses kunna ge fördelar i senare kommunikation och förhandling. Utred- ningar görs ofta inom departementet genom att en ämbetsmannagrupp tillsätts. Denna bör ha kompetens inom olika områden som ekonomi, fiskeri m.m.. Det är dock inte heller ovanligt att det i utredningarna ingår personer från universitet, institut m.m. Efter samråd med övriga ministe- rier beslutas om en officiell dansk hållning i viss fråga. Fiskeridirektoratet är det direktorat som har de mest omfattande arbets- uppgifterna på fiskets område och är närmast knutet t ill departementets kontor för nationella frågor. Fiskeridirektoratets centrala del är uppdelad i tre kontor: Administra- tion, Fiskeri samt ADB. Fiskerikontoret ansvarar för regleringar, juridik, fiskevård, samt de operationella delarna d.v.s. inspektoraten och fiskeri- kontrollfartygen. Allt yrkesfiske måste bedrivas från registrerat fiskefartyg (förutom sötvattensfiske). Fiskeridirektoratet utfärdar fartygstillstånd och ansva- rar för fartygsregistret. Ansökan om strukturstöd för investering görs dock separat hos Strukturdirektoratet. Om investeringen förväntas leda till en kapacitetsökning kontrollerar Strukturdirektoratet med Fiskeridi- rektoratet om tillstånd för investeringen finns. En elektronisk förbindelse säkerställer informationsutbytet i dessa ärenden mellan Struktur- och Fiskeridirektoraten. Inspektoraten utgör lokala kontor under Fiskeridirektoratet. Inspekto- raten är indelade i tre huvudområden: landningskontroll, importkontroll samt övervakning av kustnära områden. Vad avser marknadsordningen, anmäls överskott av fisk till inspek- toraten som anmäler vidare till fiskeridirektoratet för kontroll av uppgif- terna. Det är dock EU-direktoratet som utför de ekonomiska transaktio- nerna. Fiskeridirektoratet ansvarar för all fiskeristatistik, förutom handels- statistiken, och ger bl.a. ut fiskeristatistisk årsbok. Strukturdirektoratet handlägger struktur- och regionalstöd för både jord- bruket och fisket. Fördelen med att ha fiske och jordbruk inom samma organisation att man kan samordna rapportutformningar, hantering av bedrägerier etc. Det som tidigare fanns som en enhet inom mi- nisteriet har överförts till Strukturdirektoratet. En av anledningarna till att forskningen ligger inom Strukturdirektoratet är att det finns gemen- samma medel för produktutveckling som måste koordineras mellan olika delar av livsmedels-, fiske- och jordbruksområdet. Personalen vid direktoratet ser själva en stor fördel i att jordbrukets och fiskets frågor även för forskningen är organiserade i en myndighet eftersom samma procedurer kan följas för båda sektorerna. Det finns inte någon formell fördelning mellan Fiskeridirektoratet och departementet för att delta i möten (Strukturdirektoratet deltager endast undantagsvis i möten). Detta är en följd av att de så var en integ- rerad organisation. Rådsnivån hör dock hemma i departementet och di- rektoraten deltar endast i interna/externa gruppen på uppmaning av de- partementet, d.v.s. vid behov av teknisk expertis. Direktoratet har dock aldrig deltagit i ministermöten. I de fall rådet har överlåtit kompetensen åt kommissionen är det Fis- keridirektoratet som har huvudansvaret. Emellertid delegeras fler och fler frågor från rådet till kommissionen, vissa även med politiska inslag, varför även departementet deltar i kommissionsmöten vid b ehov. har lagt fast instruktionsprocessen och ansvarar för att formella instruktioner ges. Instruktioner till representationen i Brys- sel skall också förmedlas via utrikesministeriet. Normalt utarbetas in- struktionerna av tjänstemän, om än ofta på förslag från direktoraten. För att delta i kommissionens arbetsgrupper krävs inga instruktioner eftersom dessa arbetar med att genomföra rådsbeslut alternativt sådant som efter politiska beslut delegerats till kommissionen att besluta om. Informella diskussioner förekommer dock ofta mellan ministeriet och Fiskeridirektoratet när så behövs. När en fråga tas upp till behandling inom kommissionen utarbetar direktoratet ett notat med förslag till generell dansk hållning vilket diskuteras med ministeriet. Instruktionerna inför möten inom interna och externa gruppen samt med COREPER bereds normalt endast med chefen för i ministeriet före vidarebefordran till . Instruktionerna föredras för ministern endast om ämnet är av särskilt stort intre sse. Rapporter utarbetas från samtliga möten i , ibland av tjäns- temän från , ibland av representationen i . det representationen som utarbetar rapporten om det avser rådsarbets- grupper, d.v.s. ministermöten, COREPER, interna och externa gruppen. Rapporter från förvaltningskommittémöten delges endast ministeriet om frågan berör något som senare skall behandlas i rådsarbetsgrupper. Fiskeridirektoratet får inte heller regelmässigt rapporter från inter- na/externa grupperna. Det är tjänstemännen på ministeriet som väljer att skicka rapporterna till direktoratet när de tror/tycker att direktoratet är intresserade. Emellanåt har denna individuella valmöjlighet varit en källa till irritation hos direktoratet eftersom tolkningen av vad som är intres- sant för dem inte alltid är den samma på de olika nivåerna. Frågor om fiskets strukturstöd hanteras på departementsnivå inom Fis- keriavdelningen. Fiskets strukturstöd är på departementsnivå skilt ifrån jordbrukets stöd. Inom Fiskeriavdelningen hanteras frågor om stöd- och strukturpoli- tik för fiskerisektorn vid Utvecklingskontoret. Ca två till tre personer arbetar med strukturfrågor. Utvecklingskontoret hanterar i detta avseen- de såväl EU-lagstiftningen som den nationella fiskerilagstiftningen. Strukturpolitiken inriktas mot två huvudområden dels stöd till näring- en, dels styrning av kapacitetens utveckling. De nationella danska instrumenten för att styra kapaciteten, och däri- genom uppfylla de fleråriga utvecklingsprogrammen (MGP), är fartygs- tillstånd och etableringsregler för fiskare. Ministeriet ansvarar för reglering (lovgivning) och strategisk utveck- ling. När det gäller fiskares etableringsrätt sker regleringen på Fiskeri- avdelningens nationella kontor. Tillämpningen av de olika stöden till fisket inom ramen för mål 5a sköts på Strukturdirektoratet. Totalt arbetar sju personer med fiskets struktur- stöd, fem handläggare, en assistent och en ledningsperson. All doku- mentkontroll sker på Strukturdirektoratet. All fysisk kontroll avseende strukturfrågor hanteras dock av Fiskeridirektoratet som är huvudansva- rigt för den samlade kontrollverksamheten på fiskets område. Strukturdirektoratet handlägger stödordningar för både fiske och jordbruk. Strukturdirektoratet mottar, behandlar och beslutar om ansök- ningar om stöd, samt sköter utbetalningar, rapporterar till kommissionen och hanterar . var övervaknings- kommittéer placerade inom ministeriet men eftersom uppgifterna är av en mer teknisk karaktär har de flyttats till direktoratet. Amten, d.v.s. länen, är inte inblandade i hanteringen av 5a-stöd. Vid urval av projekt inom Pesca finns rådgivande grupper där Amten (länen), kommunerna och näringen är representerade. De formella be- sluten tas dock centralt av Strukturdirektoratet, Erhvervsfremmestyrel- sen (ung. ) eller av Arbejdsmarkedsstyrelsen (ung. AMS), bero- ende av om projektet avser Fiskefonden, Regionalfonden eller Socialfon- den. Huvudansvaret för Pesca ligger dock hos Strukturdirektoratet som sköter koordinationen gentemot EU. I praktiken fungerar det så att de utlåtanden som man kommer fram till inom de rådgivande, regionala gr upperna inte kan ändras av Strukturdirektoratet, såvida inte formella eller juridiska fel föreligger. En ansökan om stöd enligt Pesca kan skickas antingen till Strukturdirekto- ratet eller direkt till respektive Amt. Strukturdirektoratet administrerar olika ansökningssystem för olika stö- dordningar. Vissa stöd går det att ansöka om kontinuerligt men för andra finns särskilda ansökningstider. I de fall ansökningsom- gångar tillämpas, har dessa förlagts till olika tider så att arbetet koncentreras till vissa åtgärder under vissa perioder. Nedanstående tider gällde enligt en översikt : ·Skrotning, fr.o.m. och året ut eller tills pengarna är slut ·Joint (Blandede selskaber og fællesforetagender), ·Nybygge av fiskefartyg, , , , ·Modernisering av fiskefartyg, , , och ·Skydd av områden, ·Studier och pilotprojekt, och Om näringen eller annan stödmottagare har något att klaga på när det gäller olika stöd kan man vända sig till Strukturdirektoratet om det gäller den rent administrativa hanteringen och till ministeriet om klagomålet avser en politisk avvägning eller om den klagande vill ändra på något i sak. Någon formell överklaganderätt avseende ett enskilt beslut om stöd finns dock inte. Medlemmar i de båda övervakningskommittéerna för fiskets stöd är nästan de samma för mål 5a och Pesca, nämligen Strukturdirektoratet, , , Europeiska Investeringsbanken, Fiskeriforening, SID (fackförening - medlem av Arbejderbe- vægelsens Erhvervsråd) och Danske mål 5a tillkom- mer Fiskeindustri- og Exportforening. För Pesca tillkommer: Erhvervsfremmestyrelsen, Arbejdsmarkedsstyrelsen, Kvindelig Arbejder Forbund (fackförening), Ringkjøbing Amt, Kommune och Amts- rådsforeningen Inom ramen för ministeriet finns som nämnts ovan tre rådgivande organ s.k. fiskeudvalg. Inom de rådgivande organen sker ett samarbete mel- lan myndigheterna och näringen. Det mest betydelsefulla udvalget är Fisekeriutvecklingens udvalg. Representerat i udvalget är: ·Danmarks Fiskeindustri- og Eksportforening, ·Danske m.fl. producent- organisationer, ·Foreningen for Fiskemel- og Fiskeolieindustri, ·Landsorganisationen af Detailfiskehandlere, samt Strukturdirektoratet och Fiskeriundersøgelser är observa- törer i udvalget. Strategier för de olika stöden till fisket utarbetas inom Fiskeriutveck- lingens udvalg . Till udvalget kan Strukturdirektoratet även hänskjuta specifika eller särskilt omfattande ansökningar om stöd. Udvalget kan likaledes begära att få ta upp viss ansökan t ill granskning; även näring- ens representanter kan begära att få ta upp viss fråga inom udvalget. har tidigare inte givit stöd till nybyggnation men öppnade denna möjlighet . Inom Strukturdirektoratet har i samband härmed ett Rådgivande udvalg inrättats med uppgift att prioritera far- tygstyp. I udvalget kommer att finnas representanter för näringen, Dan- marks Fiskeriundersøgelser (DFU), Sjøfartsstyrelsen m fl. Strukturfrågor behandlas inom rådet i interna gruppen för fiskefrågor och inom kommissionen i för fiskets struktur. I motsats till vad som gäller för flera andra av fiskets områden, deltar Strukturdirektoratet inte i någon av dessa arbetsgr upper, det är istället departementet som ansvarar för såväl rådets som kommissionens grupper. Det enda rent nationella stöd som finns är ett stöd till ophalingsspil på av som uppgår t ill totalt 135.000 dkr / år. Målet med stödordningen är att kompensera för de extraordinära kostnader för underhåll av fiskefartygs bundbeklædning (bottenmålning?) som är förknippat med att bedriva fiske från stranden. EU:s marknadsordningar för fiskprodukter hanteras på departementsnivå av Fiskeriavdelningens andra kontor, Marknadskontoret. Den praktiska hanteringen av stöden, inklusive utbetalning av stöd till producentorgani- sationer, sköts av EU-direktoratet, som är ansvarig myndighet för alla stöd inom ramen för Jordbruksfondens garantisektion. Kontroll utförs av Fiskeridirektoratets inspektorat. Fiskeridirektoratet organiserar sex inspektorat och därutöver 10 kontor. Inspektoratet i är det största med 32 anställda, varav sju perso- ner är stationerade på och fem på . Samtliga inspekto- rat inrättades , under 1987-88, efter beslut i om att avsätta 200 m iljoner danska kronor för att bygga upp en bättre kontrol- lorganisation. Organisationen är helt landbaserad och utrustad med spe- cialinredda fordon samt mindre båtar på släp. Fiskeridirektoratet utbildar inspektörerna enligt ett långt program där teori och praktik varvas. Utbildningen förläggs delvis till direktoratet och delvis till inspektoraten. I regel rekryteras per- soner som är och har en god utbildningsgrund t.ex. inom miljöområdet på laboratorium eller liknande. Efter utbildningstiden stannar de ofta på direktoratet centralt för att träna in sig på da- torsystemet och den övergripande administrationen. Enligt inspektörerna finns det nackdelar med att istället ha kontrol- lanter som inte är specialutbildade. Dessa inte är specialister på kontroll. En annan nackdel skulle kunna vara att alltför god lokalkännedom eller att bo nära en kontrollplats kan leda till sociala bindningar. Inspektörerna har befogenheter att vidta rättsliga åtgärder. De kan också beslagta fångst och redskap samt vidta administrativa åtgärder som t.ex. att begära in ett fiskeriföretags räkenskaper och bokf öring. Inspektörerna har rätt att ta sig in i alla lokaler där det finns fisk och kan vidta de åtgärder som finns i fiskerilagen. En avkunnad dom visar att även statistiskt material kan räknas till sådant material som fis- keriinspektionen har möjlighet att beslagta. Grundregeln är att alla yrkesfiskare skall föra loggbok men undantag ges om: ·fartyget är under 10 m och ·fiskaren deklarerar till inspektoratet vilket ICES-område han fiskat i och ·fiskaren inte deltar i något fiske där särskild licens behövs. Fiskarens fångst registreras dock vid försäljning till förstahandsmottaga- re oavsett om han för loggbok eller ej. Enda undantaget är om försälj- ningen avser sötvattensfiske. När det gäller utländska fiskare måste en landningsdeklaration med- följa loggboken. görs dock undantag för svenska fiskare Inspektoraten arbetar på land i hamnar och på auktioner. De är bilburna och verkar i lag. Lagen arbetar med kon- troller. Inspektoraten utför även kvalitetskontroll samt hygien- och livs- medelskontroll på förädlingsindustrierna. De olika inspektoraten täcker kuststräckan inom en radie som inte in- nebär mer än ett par timmars bilresa. Kontrollerna koncentreras till de 10-15 mest frekventerade hamnarna inom varje inspektorats område. Landningarna i de 20-25 mest frekventerade hamnar står för . Nexö på har ca 200 landningar per dag varav många från tredje land, varför man har en speciell styrka som arbetar där permanent. Antalet landningar uppgår totalt t ill ca 215 000 och antalet administ- rerade loggböcker till ca 65 000 (enligt ). I hamnarna kontrolle- ras: ·fångstsammansättning och vikt. Lagets färdvägar läggs in i ett körschema och kontroll utförs därefter enligt ett slumpmässigt urval. Inspektörerna kontrollerar samtliga fartyg i de hamnar de besöker . Landningar från tredje land har styrts till vissa tider, i regel 06.00 - 15.00. Det skulle annars bli för dyrt att ständigt ha folk i beredskap. Om detta förfaringssätt är förstahandsmot- tagare och fiskerikontrollen överens. skall förstahandsmottagaren sända avräkningsnotan till Fiskeridirektoratet. Uppköpare med omsättning över tre miljoner kro- nor skall sända in sina avräkningsnotor på datamedia - övriga sänder in dokumenten per post eller fax. Poststämpelns datum gäller som tidsangi- velse. Kontroll till sjöss utförs av direktoratets fem fartyg. Dessa fungerar även som hjälpfartyg och tillhandahåller visst underhåll för fiskeflo ttan. Sjökontroll omfattar inte samma moment som landningskontroll. En- dast loggböcker, positioner och redskap kan kontrolleras till sjöss. Det som innefattas under begreppet landningskontroll kan således enligt de danska inspektörerna inte göras fullständigt till sjöss. Landningskontrol- len uppfattas som mer preventiv än sj ökontroll och anses därför effekti- vare och billigare. Om oriktighet upptäcks under fysisk kontroll upprättas rapport genast i hamnen eller på auktionen och skickas till den lokala polismästaren för vidare befordran till domstolar. Påföljderna är vanligtvis böter eller kon- fiskation. Domstolsprocesserna tar dock som regel och prövas även administrativa påföljder, t.ex. indragen fartygsli- cens under , vilket sker innan domstolen gör lagsök- ningen. Vid fel i loggboken är avräkningsnotan bevismaterial och fartyg kan kvarhållas i hamn om de är misstänkta för oriktighet och släpps först mot garantier. Förfarandet bedöms vara kostnadseffektivt (samhällsekonomiskt) och administrativa påföljder bedöms ha avskräck- ande effekt. Den administrativa kontrollen görs till .