sou · GMB331 · 1999-01-01 00:00:00 — Kommittén borde som resultat av sin egen 2ESERVATION OCH S¤RSKILDA YTTRANDEN 453 utredning förorda att resurserna för barn- och ungdomspsykiatri behö- ver förstärkas. Att barn- och ungdomspsykiatriska behov har svårt att hävda sig i konkurrensen om resurser framgår av de förvånande stora skillnader som finns mellan hur mycket olika landsting satsar på barn- och ungdomspsykiatri. Resurserna varierade 1996 mellan per barn och år till per barn och år (). Kommittén kon- staterar att skillnaden i satsade resurser inte motsvaras av skillnader i psykisk ohälsa. 5TAGERANDE UNGDOMAR MED MISSBRUK Kommittén har funnit att utagerande ungdomar med missbruk och psy- kiatriska störningar inte får adekvat och/eller tillräcklig psykiatrisk vård. För att garantera dessa ungdomars möjlighet att få sina psykiat- riska vårdbehov tillgodosedda föreslår Kommittén att barn- och ung- domspsykiatrin ska åläggas skyldighet att delta i behandlingsråd. Dessa ska i sin tur ansvara för att nödvändig psykiatrisk vård och behandling kommer till stånd. Jag stöder detta förslag, men anser att för- slaget inte är en tillräcklig åtgärd i förhållande till problemets omfatt- ning. Barn- och ungdomspsykiatrins skyldighet att delta i behandlings- råd bör begränsas att gälla för ungdomar som redan är placerade i HVB, eller § 12-hem, så att det blir tydligt att behandlingsråd inte avser alla utredningar som går i riktning mot att LVU ska till- lämpas. Under Kommitténs arbete med de utagerande ungdomarna har ny kunskap skapats som leder till nya frågeställningar. Av tidsskäl har de nya frågeställningarna inte varit möjliga att utreda. Kommittén föreslår därför att en särskild översyn av samhällets insatser för vård och be- handling av ungdomar utanför hemmet genomförs. Ett mycket bra för- slag som jag stöder. Den huvudsakliga åtgärden för ungdomar med svårt utagerande beteende med eller utan missbruk är vård i form av placering utanför den unges familj genom ansvar och försorg. Ofta sker placering i s.k. enskilt hem för vård och boende (HVB-hem), varav en huvuddel drivs i privat regi, samt i s.k. särskilda hem för vård och boende (§ 12 hem). Antalet ungdomar i denna grupp är relativt få, ca 2 500 ungdomar . Samhällets kostnader för placeringar i HVB och § 12-hem uppgick till 3,7 miljarder. Dessa placeringar kostar således en tredjedel av vad samhället totalt satsar på åtgärder för barn och ungdomar med psykiska problem. Som jämförelse kan nämnas att barn- och ungdomspsykiatrins slutenvård kostar ca (1996) och ger service till ca 4 000 barn . 454 2ESERVATION OCH S¤RSKILDA YTTRANDEN Kommittén har inte haft möjlighet att tillräckligt analysera inne- hållet i vården för utagerande ungdomar. Vi har konstaterat att den forskning som finns pekar på att effekten av insatt vård är begränsad. Huvuddelen av HVB-hemmen drivs i privat regi. möj- lighet att påverka innehållet i den privat drivna vården är ofta begränsat till att köpa eller inte köpa en vårdplats. är ofta helt ut- lämnad till att välja bland det som finns tillgängligt, i stället för att sätta in det som behövs. Möjligheten till utvärdering av behandlingsmetoder och riktad metodutveckling är troligen mycket begränsad. Kostnadsökningen var i genomsnitt . Kommittén har inte hunnit utreda orsaken till denna kostnadsökning. Antalet barn som har placeras inom HVB och § 12-hem har varit . Förslaget om Behandlingsråd utgår från kunskapen om att en stor andel ungdomar med utagerandeproblematik även har psykiatriska störningar och därmed även psykiatriska vårdbehov. Det finns anled- ning att ifrågasätta om denna utgångspunkt är riktig. Troligen har de flesta ungdomar som är placerade i HVB och § 12 hemmen någon form av psykiatriskt behov. Utagerande hos ungdomar har ofta koppling till att barnet har levt och lever i en social belastad situation. Barnet ut- vecklar ett beteende av tilltagande social missanpassning, som om det inte bryts är självgenererande i en negativ spiral. En mindre del av gruppen svårt utagerande barn och ungdomar har tydliga psykiatriska tillstånd som kan karakteriseras med neuropsykiatriska- eller psykos- diagnoser. Den stora delen av gruppen har tendens till en avvikande personlighet som grundlagts tidigt i livet. Om en negativ utveckling får pågå genom hela tonårsperioden riskerar tonåringen att utveckla en manifest personlighetsstörning. Kommittén redovisar att modern forsk- ning pekar på att metoder som finns inom barn- och ungdomspsykiatri som att arbeta med både barn och föräldrar, samt arbete med kognitiv beteendeterapi kan vara positiva insatser. Både Kommittén och konstaterar att barn- och ung- domspsykiatrin saknar den kompetens som behövs för att vårda utage- rande ungdomar. Dessutom har barn- och ungdomspsykiatrisk sluten- vård inte tillgång till det differentierade behandlingsutbud i form av specialiserade enheter, som vård av svårt utagerande ungdomar kräver. Dessa ungdomar ställer ofta mycket högre krav på säkerhet, för sig själv, för allmänheten och för personalen än vad de enheter som finns inom barn- och ungdomspsykiatrin kan erbjuda. Att utagerande ungdomar inte får sina psykiatriska behov tillgodo- sedda hänger samman med att det dels saknas en samlad syn på barn- och ungdomspsykiatrins roll och ansvar inom detta fält, dels att det inte finns någon organisation som har ett verksamhetsansvar att utveckla de 2ESERVATION OCH S¤RSKILDA YTTRANDEN 455 psykiatriska insatserna till utagerande ungdomar med psykiatrisk pro- blematik. Bristen av en samlad syn inom detta problemområdet framgår tydligt av det glapp som finns mellan tillämpliga lagar. För många utagerande ungdomar måste varierande grader av tvång tillämpas. Å ena sidan går det inte att vårda en person psykiatriskt mot dennes vilja med hjälp av LVU, å andra sidan uppfyller även svårt utagerande ung- domar sällan kriterierna för tvångsvård enligt LPT (lagen om psykiat- risk tvångsvård). Följande frågor, påståenden och hypoteser borde kunna vara del i utgångspunkter för den förslagna fortsatta utredningen om institu- tionsvård. -Kostnadsökningen inom HVB och § 12-hemvården motsvaras inte av ökning i antalet vårdade ungdomar, eller tydlig förbättring av vårdens resultat. Orsaken till kostnadsökningen måste utredas vidare. -Då utagerande ungdomarnas problemområde innehåller såväl maximal svår social problematik som avancerad och omfattande psykiatrisk problematik, borde barn- och ungdomspsykiatrin åläggas ett mycket större ansvar än vad den har . Vårdkompetens om dessa ungdomar borde byggas upp genom ett omfattande, aktivt och praktiskt samarbete mellan socialtjänst och barn- och ungdomspsy- kiatri. Mycket resurser måste satsas på metodutveckling. -Vården av svårt utagerande ungdomar borde inte vara utlämnad åt den privata marknaden, utan i stället utföras i en av offentligheten styrd verksamhet både beträffande innehåll och form. Detta skulle göra det mer möjligt att låta verksamheten påverkas av psykiatrins nuvarande och eventuellt ökande behandlingskompe- tens. -För att klara ett ökat ansvar för vård och behandling av svårt utage- rande ungdomar, måste de barn- och ungdomspsykiatriska resur- serna öka. -Om socialtjänst och barn- och ungdomspsykiatri ska kunna utveckla vård och behandling av utagerande ungdomar gemensamt måste det juridiska underlaget för denna verksamhet utredas och justeras. -För vuxna gäller att lagöverträdare kan dömas till psykiatrisk vård av domstol efter rättspsykiatrisk undersökning. Inom landstingen finns en särskild organisation, den rättspsykiatriska regionvården som ska sköta detta vårdbehov. Varför ska unga lagöverträdare med kombinerat behov av rättsvård och psykiatrisk vård inte ha tillgång till en ungdomsrättspsykiatri. -Vård och behandling av svårt utagerande ungdomar måste stödjas med ökad forskningsaktivitet inom fältet. 456 2ESERVATION OCH S¤RSKILDA YTTRANDEN visar att förekomsten av psykiska problem hos barn och ungdomar motiverar en kraftsamling i det förebyggande arbe- tet och utredningen presenterar ett antal väl genomarbetade förslag som bör kunna läggas till grund för en utveckling av dessa insatser. Den allt för korta utredningstiden har gjort att oklarheter kvarstår i gränslandet mellan socialtjänst och barnpsykiatri när det gäller barn och ungdomar med behov av omfattande insatser. Både ur kvalitativ och ekonomisk synpunkt är det av stor vikt att regeringen snabbt tar initiativ till den översyn av samhällets insatser för vård och behandling utanför det egna hemmet som utredningen lämnar förslag om. De oklarheter som enligt utredningen finns i tillämpningen av betal- ningsansvarslagen måste ses över utan dröjsmål. 5TAGERANDE UNGDOMAR MED MISSBRUKSPROBLEM OCH PSYKISKA PROBLEM Det är ett allvarligt samhällsproblem att utagerande ungdomar inte får de psykiatriska insatser de har behov av. Förslaget om att i socialtjänstlagen reglera en skyldighet för psy- kiatrin att delta i behandlingsråd är inte någon lämplig form för att lösa detta problem. Inte heller är förslaget om att i förordningen om verk- samhetschef införa särskilda bestämmelser som reglerar ansvarsför- hållandena inom barnpsykiatrin väl övervägt. Socialtjänstlagen är en målinriktad ramlag som allmänt reglerar uppgifter och ansvar. Att i denna lag införa detaljerade bestämmelser om skyldigheter för en avgränsad verksamhet som ligger inom annan demokratiskt vald huvudmans ansvar kan utifrån prin- cipiella utgångspunkter starkt ifrågasättas. Motsvarande gäller också förordningen om verksamhetschef som i övrigt inte innefattar några detaljregler för avgränsade delar av en verksamhet inom hälso- och sjukvården. I enlighet med de grundläggande principerna bakom ramlagarna för socialtjänst och hälso- och sjukvård torde de aktuella frågorna om samverkan vara något som bör hanteras genom överenskommelser mellan huvudmännen. Som kommittén lyfter fram finns redan flera exempel på att kommuner och landsting träffat överenskommelser inom detta område. Nuvarande lagstiftning ger således goda möjlig- heter att lösa problemen och ev. lagändringar bör övervägas först sedan det visat sig att lagstiftningen är otillräcklig. 2ESERVATION OCH S¤RSKILDA YTTRANDEN 457 överväganden och förslag innebär ambitions- höjningar inom flera områden. Vissa ekonomiska beräkningar har gjorts för att bedöma kostnadseffekterna av förslagen. I den mån utred- ningens ambitioner ska förverkligas i praktisk handling måste mer full- ständiga analyser göras. Självfallet ska kommunerna kompenseras fullt ut. (1991) )NTERGRATIVE 'UIDE FOR THE #"EHAVIOR #HECK ,IST 9OUTH 3ELF 2EPORT AND 4EACHER 2ATING &ORM 0ROFILES. , VT: of (1995) -ENTALT F¶REBYGGANDE H¤LSOV¥RD 5TVECKLING AV EN METOD F¶R ATT F¶REBYGGA PSYKISK OCH PSYKOSOMATISK OH¤LSA DROGMISSBRUK OCH SJ¤LVMORD. (1993) (UR TILLVARATA PATIENTERNAS ERFARENHETER F¶R ATT F¶RB¤TTRA METODER I BARNPSYKIATRISK ¶PPENV¥RD? deryds sjukhus, SSL. Alkoholpolitiska kommissionen (1994) Barn, föräldrar, alkohol (SOU (1992) )RANSKA FLYKTINGBARN I 6¤RMLAND. (1995) Iranian refugee children in : effects of organized violence and forced migration on pre- school children. !MERICAN *OURNAL OF /RTHOPSYCHIATRY, 65, 225-237. (1997) Silence and survival: working with strategies of denial in families of traumatized pre-school children. *OURNAL OF #0SYHCOTHERAPY, 23, 3. (1997) Refugee Children. Effects of organized violence and forced migration on young children´s psychological health and development. Amberla (1997) . , APA (1993) Practice guidelines for eating disorders. !MERICAN *OURNAL 0SYCHIATRY, 150, 207-228. & Hjern A. (1992) !TT M¶TA FLYKTINGBARN OCH DERAS FAMILJER (1989) Effects of public day-care: A longitudinal study. Child 60 (4): 857-66. (1996) Om struliga flickor – beteende och bemötande. B-Å Armelius, S Bengtzon, P-A , J (red.). 6¥RD AV UNGDOMAR MED SOCIALA PROBLEM EN FORSK NINGS¶VERSIKT (SiS). (1997) Att ge cancerdiagnos – en kris för läkaren? 5th of the Termi- nally Ill, 5-7 juni 1997. (1991) (¤LSANS MYSTERIUM. : Natur & Kultur. Armelius B-Å., Bengtzon S., ., . (red.) (1996) 6¥RD AV UNGDOMAR MED SOCIALA PROBLEM EN FORSKNINGS¶VERSIKT SiS. Barnet i Fokus (1994) En rapport om utvecklingsarbete på i . Red: M. Begränsad barnomsorg (1997) 1997-00-069. (1997) art. DN-debatt, . (1995) %TT F¶R¤NDRAT M¶DRAV¥RDSPROGRAM +ONSEKVENSER F¶R RESURSANV¤NDNING OCH DIAGNOSTIK EFFEKTIVITET (1996) Invandrarungdomar på särskilda I: B-Å Armelius, S Bengtzon, P-A , J . 6¥RD AV UNGDOMAR MED SOCIALA PROBLEM EN FORSKNINGS¶VERSIKT. & Block J. (1980) The role of ego-control and ego-resiliency in the organization of behavior. I WA (red.) $EVELOPMENT OF COGNITION AFFECT AND SOCIAL RELATIONS. Hillsdale, NJ: Erlbaum. BO (1996) Blunda inte för mobbningen! Ungdomars idéer och förslag mot mobbning. (1995) 3VARTE 0ETTER, Svenska Kommunför- bundet. 0SYKOLOGINSATSER UNDER GRAVIDITETEN. MHV/BHV Hökarängen, SLL. (1995) )NVANDRARUNGDOMARS H¤LSA "IDRAG TILL EN OM R¥DESBEST¤MNING. Bremberg S., Hjern A. (1996) BVC:s 4-årskontroll. "Barns uppväxtmiljö styr kognitiv utveckling." ,¤KARTIDNINGEN, 93, & Hjern A. (1997) %TNICITET OCH MIGRATION. Preliminär rapport om barns hälsa, på uppdrag av Folkhälsoinsititutet. Brunåker A., Carlvant . (1996) 4ANKAR OM TRANSKULTURELL BARNDIAGNOSTIK. BUH Myrberga (1996) Intervjuer med familjer vars barn fått psyko- terapi. G. , Habiliterings- och hjälpmedelsverksamheten, län. BUP-Kliniken (1995) Vad tycker patienten? BUP-Kliniken (1995) Vad tycker patienten? BUP-mottagningen i (1996) Vad gör vi? Vad tycker patienterna? (1996) Kvalitetsuppföljning av arbetet vid PBU-mottagningarna via enkäter till besökare. (1997) childrens participation in Family terapy talk. !MERICAN *OURNAL &AMILY 4HERAPY, 25 (1), 28-38. (1992) 6AD KAN MAN G¶RA F¶R DE DRABBADE BARNEN BRÅ-PM 1992:4 3EXUELLA ¶VERGREPP MOT BARN (1995) %TIK OCH PRAKTIK I L¤RARYRKET En empirisk studie av lärares yrkesetiska konflikter i . (1990) #ONNER S 2ATING 3CALES -ANUAL. Tonawanda, NY: . (1996) Perinatal mental disorder – a cultural approach. )NTERNATIONAL 2EVIEW OF 0SYCHIATRY, vol. 8 (1) 9-16. Cox J.L., . (1993) A controlled study of the onset, duration and prevalence of postnatal depression. "RITISH *OURNAL OF 0SYCHIATRY 163, 27-31. & Kastan A. (1996) (red.) 3KOLLAGEN GRUNDSKOLEF¶R ORDNINGEN MED KOMMENTARER 'YMNASIE S¤RSKOLE OCH GYMNASIE S¤RSKOLEF¶RORDNINGARNA. : (). DSM-IV (1994) $IAGNOSTIC AND 3TATISTICAL -ANUAL F¶R -ENTAL $IS ORDERS. (1994) "ARNNEUROPSYKIATRI -"$ $!-0 AUTISTISKA ST¶R NINGAR DYSLEXI. : Liber utbildning. (1990). m.fl. 1997 Kommitténs hearing om den 28 okto- ber 1997. (1997) Vilken kunskap behövs för att befrämja invandrar- barnens positiva utveckling och hälsa? (1997) Ett hälsoblad om screeninginstru- ment för nyanlända flyktingar. )0- 3TRESSFORSKNINGSRAPPORTER, Nr (1993) Psychosocial adaptation of children while housed in a Swedish refugee camp: aftermath of the collapse of . 3TRESS -EDICINE, 9, 159-166. , Belkic K. (1996) Health and Disease among refugees and Immigrants. A Approaching Meta-Analysis, Implications for Clinical Practice and I: Mental Health Outcomes. )0- 3TRESSFORSKNINGSRAPPORTER, Nr 267. (1996) -¶TEN I V¥RDEN. Trans- kulturellt perspektiv på hälso- och sjukvården. : Liber utbildning. (1989) Psychological strategies in the prevention and treatment of postnatal depression. I: "ALLIERE S #LINICAL /BSTETRICS AND 'YNAECOLOGY. 3 (4) 879-903. (1995) Ungdomars och föräldrars syn på Sörbygården. Rapport 1995/1. Enkätundersökning (1997) $E S¤RSKILDA UNGDOMSHEMMENS SAMARBETE MED PSYKIATRIN SAMT F¶REKOMSTEN AV PRIVATPRAKTISERANDE KONSULTER Undersökning av i samarbete med SiS. 1995:4 2¤TT TILL LIV LUST TILL LIV Om självmordsbeteende bland barn och ungdomar, . FSUM (1996) . Familjens nätverk (1996) Dokumentation av konferens anordnad av och Handikappförbundens Samarbetsorgan, 4-6 september 1996. (1996) Insatser för barn till missbrukare – kartlägg- ning . Foreldreveiledning, Barne- og familiedepartementet, Sosial- og helse- (1994) !S TIME GOES BY Om arbetet med familjer vars kontakt med PBU spänner över . (1984) 5NGDOM )DENTITET -OTST¥ND. (1987) 3TOCKHOLMSUNGDOMAR I . beskrivning och en uppföljningsstudie. & Armelius B-Å. (1996) Psykoterapi för ungdomar med tonvikt på beteendestörningar – en forskningsöversikt. Armelius, S Bengtzon, P-A , J . 6¥RD AV UNGDOMAR MED SOCIALA PROBLEM EN FORSKNINGS ¶VERSIKT SiS. Förskolebarn med invandrarbakgrund. (1993) Empatistörningar – Grundläggande vid flera svåra psykiatriska handikapptillstånd? ,¤KARTIDNINGEN, 90 (6). (1997) Neuropsykiatriska förklaringsmodeller. I: Röster om barns och ungdomars psykiska hälsa (SOU 1997:8). (1990) ". holm: Natur & Kultur. (1995) 3EXUELLA ¶VERGREPP MOT BARN 6AD H¤NDE SEDAN 1995:21 . (1997) Forskningsprogram. Riskfaktorer för framtida psykisk ohälsa och copingstrategier hos flyktingbarn. & . Frågeformulär till barnflyktingmottagningen. Grönwall, och Nasenius (1991) 3OCIALTJ¤NSTENS M¥L OCH MEDEL. (1995) 0SYKOLOGISKA M¤TINSTRUMENT HINDER OCH M¶JLIG HETER F¶R EN TILLFREDSST¤LLANDE KVALITATIV OCH KVANTITATIV INSTRUMENT F¶RS¶RJNING F¶R PSYKOLOGISK TILL¤MPNING OCH FORSKNING I 3VERIGE (1990) Etik. Forskningsetiska principer för humaniora och sam- (1997) ,ANDSTINGSANKNUTNA &O5 ENHETER 302) (1996) Familjebehandling vid ungdomsasocialitet. Armelius, S Bengtzon, P-A , J . 6¥RD AV UNGDOMAR MED SOCIALA PROBLEM EN FORSK NINGS¶VERSIKT. (1995) 6AD S¶KTE V¥RA KLIENTER F¶R HUR M¥NGA G¥NGER KOM DE P¥ SAMTAL OCH VAD TYCKTE DE EFTER¥T BUP, (1997) Barnmisshandel, 1997 & (1996) Barn från andra länder. Utkast till me- todboken för barnhälsovården i . (1995) Migrationsmedicinsk forskning. (1997 a) ) SKOTTLINJEN /M BARNS UTVECKLING OCH PSYKISKA H¤LSA UNDER V¥LDSAMMA POLITISKA KONFLIKTER. ungdomshälsa, CBU 1997:10. (1997 b) Invandrarbarns hälsa. ",& .YTT, 2/97:4-5. Invandrar- verket 1997. Holden J., Sagovsky R. & Cox J.L. (1989) Counselling in a general practice setting, controlled study of health visitor intervention in treatment of postnatal depression. "RITISH -EDICAL *OURNAL, 298, (1996) Ungdomsgrupp på Geriatriska kliniken, Skri- velser samt av psykolog och socionom . (1997) Att ge stöd till barn och ungdom i familjer där någon drabbats av hjärnskada. Kuratorsavdelningen och Reha- biliteringskliniken. (1995) Självmordsförsök och självmord bland barn och unga. I: 2¤TT TILL LIV LUST TILL LIV. beteende bland barn och ungdomar. : , 95:4. (1997) Lack of continuity – a problem in the care of young suicides. (1974) 0ERSONLIGHET OCH RELA TIONER I BELYSNING AV PROJEKTIVA METODER. (1995) Symtomlistan – en reviderad och förenklad metod för att mäta problembeteenden hos barn. ICD-10 (1992) )NTERNATIONAL #LASSIFICATION OF $ISEASES. )NTERNATIONAL #LASSIFICATIONS ON )MPAIRMENTS $ISABILITIES AND (ANDICAPS, WHO 1993 (1980). Klassifikation av funktionssvikt, aktivitetsbegränsning och handikapp. Svensk översättning i remiss- utgåva, 1997. (1997 a) Individuell mångfald. utvär- dering och analys av det samordnade flyktingmottagandet 1991- 1996. (1997 b) Mångfald och ursprung. Rapport från ett multietniskt . (1995) Familjen som resurs för barn med funktionshinder. 3OCIALMEDICINSK 4IDSKRIFT, 325-331. (1992) &LYKTINGFAMILJERS UPPLEVELSE AV BARN- BUP, , Lin- , Rapport nr 12. SOU 1998:31 2EFERENSER 465 & Dovik N. (1993) 0ROBLEMUNGDOM ELLER UNGDOM MED PROBLEM En deskriptiv och analytisk studie. Rapport nr 1. 1997 Kommitténs hearing om . Jämförelsetal för 1996. (1991) "Att locka fram till samtal är ju svårt". Missnöjda familjers upplevelse av PBU-kontakten. (1994 a) *5,)! ATT F¶RBEREDA OCH STARTA GRUPPBEHANDLING b) 5NGA F¶R¶VARE AV SEXUELLA ¶VERGREPP metodprojekt kring utredning och behandling. (1997) '25& 'RUPPBEHANDLING AV 5NGA &¶R¶VARE AV SEXUALBROTT – ett metodprojekt, . (red.) (1996) $OWNS SYNDROM ETT FAMILJEPERSPEKTIV %N STUDIE AV NORDISKA FAMILJER. (1994) När barn har problem vart vänder de sig? Barns uppfattning om och erfarenheter av vuxnas hjälp. Fördjupnings- arbete, Psyk. inst., . (1997) Barnhälsovården, , . (1990) Barnfamiljerna och samhällets ambitioner. (1998) Psykiska problem – vad är det? undersökning av gymnasieelevers och daghemsanställdas defini- tioner. 3OCIALMEDICINSK 4IDSKRIFT, under tryckning. (1988) !TT UTVECKLAS MED HANDIKAPP. (1994) Barn- och ungdomspsykiatrisk vård. (1996) Ekonomisk basstatistik, Bokslutsstatistik – ekonomi. (1996) Statistisk årsbok för landsting 1997. , (1996) Basårsstatistik 1995, Verk- samhet – sammanställning av vårddagar, vårdplatser, läkarbesök m.m., . Langaard K., . & Holdhus V. (1994) )NTERKULTURELL BEHANDLING %RFARINGER FRA M¶TE MED INVANDRER OG FLYKTINGFAMILIER I . 1/94. (1990) /M DET ¤KTA SAMARBETETS KARAKT¤R I: Sju perspektiv på barns och ungdomars levnadsförhållanden, 1990:5. ., Olsson-Birkehag A-B. & Paperin C. (1995) Hur upplever barn/ungdomar och deras familjer omhändertagandet och vården på avdelning 68? BUP kliniken , . (1997) Kriget förde dem hit. Uppföljning av 257 flyktingars psykosociala hälsa. (1996) Ungdomars budskap till vuxna. "Om ni vill ha respekt måste ni visa respekt." IUB och Ubi, . Lotsen PBU (1996) Vad tycker Du? Frågeformulär för PBU, , . (1996) Hur hjälper man personal att ta sin oro på allvar Rapport 1 från projektet " (UR M¥R F¶RSKOLEBARNEN ", Psy- kologiska institutionen, . (Vårt dnr 13/96E.) & Grönnevik S. (1994) Att vara patient och anhörig på barn- och ungdomspsykiatriska akut- och utredningsavdelningen. & Coatsworth JD. (1995) Competence, resilience and psychopathology. I: ID Cichetti & (red.) $EVELOPMENTAL PSYCHOPATHOLOGY, Vol II, Risk, Disorder and Adaptation. MFR (1993) Konsensusuttalande: Be- handling av anorexia nervosa (självsvält). : Spri förlag. , , , Vuille J-C. (1994) Growing up in . !CTA 0AEDIATRICA 83, Supplement 398. (1998) . Personlig kom- munikation. (1996) The impact of postpartum depression on child development. I: )NTERNATIONAL 2EVIEW OF 0SYCHIATRY. Vol 8 (1) (1997) The impact of psychological treatments of postpartum depression on maternal mood and infant develop ment I: 0OSTPARTUM DEPRESSION AND CHILD DEVELOPMENT. Mödra- och barnavårdspsykologernas förening (1997). Personlig kom- munikation. (1994) Vad tycker föräldrarna om familje- diagnostisk djupintervju? SLL, Södra BUP-sektorn, Västerängs- kliniken. (1993) Intensivarbete med familjer. En utvärdering av klienters upplevelse av behandlingen vid familjeverksamheten i . informerar, 1/1997. (1984) 0SYKOLOGISK BESKRIVNING AV UTAGE RANDE UNGDOMAR EN PERCEPT GENETISK STUDIE. Psykologi i tillämpning, nr. (1997) Psykolog för särskolan, Resursenheten, kommun. (1997) Samverkan mellan socialtjänst och barn- psykiatri kring barn och ungdomar med sammansatt problematik i län – gränslöst. läns landsting och Kommunför- bundet län. Vårt dnr 67/97. Skrivelse från föräldragruppen. (1997) &LYKTINGBARN 0SYKISK H¤LSA OCH MOTTAGANDE. kunskapsöversikt och ett planeringsunderlag för hälso- och sjuk- vård. Research Report nr 12. & Swain A.M. (1996) Rates and risk of postpartum depression – a meta-analysis. I: )NTERNATIONAL 2EVIEW OF 0SYCHIATRY 8 (1) 37-64. (1997) prevention. (1997) . (1996) Sammanställning av ansökningar för projekt om anhörigstöd, 1996. . (1995) 0SYKIATRI. (1996) Barn till psykiskt störda föräldrar, en litteratur- (1997) Avslutningsintervjuer på Kungs- holmens PBU. 1997 Kommitténs hearing om . (1997) Personlig kommunikation vid studiebesök på Spädbarnsverksamheten, BUP . & Ek U. (1997) Den . psykosocial uppföljningsstudie av barn med retinoblastom. 3OCIAL MEDICINSK 4IDSKRIFT, 74, 215-219. 468 2EFERENSER SOU 1998:31 (, 701 85 , tel: ) (18/1996) Temanummer om adoption. (1991) 0SYCHOLOGICAL PROCESSES OF CHILDBEARING för skola och socialtjänst (1997) . Elevökningen i Särskolan – redovisning och analys. Tjänsteut- låtande till och socialtjänst. ReN 1997- 06-12. (1977) Barn med särskilda behov av stöd och stimulans som placerats i deltidsförskola förskoleåret 75/76 i kommun. (1993) Narkomanvården – om kostnader, resursut- nyttjande, samordning och statlig styrning. (1997) Gemensam förtroendenämndsverksamhet inom länen. (1995) Habilitation Care – Parents Perceptions. RUS (1996) Diagnoser.