sou · GMB3124 · 1999-01-01 00:00:00 — Jag har tidigare hävdat att institutionella skillnader, skilda modeller för finansi- ering av välfärdsstaten och olika betoning av vissa typer av väl- färdskostnader mellan medlemsländerna utesluter harmonise- ring på Europanivå. är emellertid skillnaderna i de totala utgifterna för välfärden inte lika stora och mycket mer regelbundna. I stort sett avsätter de rikare europeiska länderna större andelar av BNP för välfärden än fattiga länder. Medan välfärdsutgifterna inte är helt proportionella till rikedom, mätt i BNP/capita, är de ändå nära korrelerade. Om vi jämför välfärdskostnader som andel av BNP (1995:tabell 3.3, siffror ) med BNP/capita (siffror ), låg de tolv medlemsstaterna alla ganska nära regressions- linjen. Bland de länder som använde mer än sin normala andel av BNP för välfärd fanns och, märkligt nog av konservativ välfärdsnedrustning, . Lika anmärkningsvärt är att vi bland länderna på de lägre nivå- erna finner inte bara och utan också (Väst) , med dess påstått alltför tunga välfärdsbörda. Figur 1 antyder ett latent samförstånd mellan EU:s med- lemsstater, vilket – oavsett strukturella och institutionella skill- nader – innebär att välfärdsstaten bör växa i relativ betydelse i takt med att länderna blir mer välmående. Diagrammet visar också möjligheten av att detta latenta samförstånd skulle kunna utvecklas till ett uttryckligt samförstånd, till stöd för en europeisk konvention mot förödande konkurrens på välfärdens område. Det som krävs är en bindande överenskommelse enligt vilken alla länder skall undvika neddragningar i välfärden som skulle sänka deras totala välfärdskostnader under en lägsta gräns, som kan läggas vid, eller strax under, den nivå där länder med de lägsta kostnaderna, enl. figur 1, befinner sig . Om en sådan regel vore i kraft , skulle inte kunna dra ner sina välfärdsutgifter för att minska underskottet i den offent- liga sektorn, men det skulle både och Stor- fortfarande kunna göra. Med andra ord, regeln skulle bara begränsa användningen av sänkta välfärdskostnader som ett medel att öka den internationella konkurrenskraften, men lämna länderna fria att vidta vilka strukturella och institu- reformer de vill, inom dessa övergripande kvantitativa ramar. VÄLFÄRDSSTATEN, DEN EKONOMISKA INTEGRATIONEN OCH DEMOKRATIN Figur 1 BNP och välfärdsutgifter (i procent). BNP 1994 i USD (- - - - - = nedre gräns) Slutligen skulle en överenskommelse om en lägre gräns för väl- färdsutgifter inte heller förhindra en konkurrensfrämjande sänkning av arbetsgivarnas avgifter. I viss mening är en sådan sänkning oundviklig. Länder som traditionellt finansierat stora delar av sin välfärdsbudget genom arbetsgivaravgifter är inte bara handikappade i den internationella konkurrensen utan drar också ner den allmänna sysselsättningen som en följd av höga sammanlagda arbetskraftskostnader. Att hindra dem från att flytta välfärdsbördan till andra finansieringskällor vore att mot- verka sina egna syften. Det som i stället skulle vara önskvärt vore en harmonise- ring över hela , kanske också i proportion till BNP/ capita, av skatter på företagande och kapitalinkomster. Efter- som nationella skattesystem och system för skatteindrivning är så olika, skulle det troligen vara utomordentligt svårt att uppnå harmonisering för enskilda skatteslag. Det som ändå skulle kunna vara möjligt, återigen, är en överenskommelse om en kvantitativ regel som anger den lägsta andelen av de totala skatteintäkterna som ett land får ta in från alla slags skatter på företagande och kapitalinkomster. Detta skulle, än en gång, lämna de enskilda länderna fria att förändra sina skattesystem så som de själva vill, men minska påtryckningarna från den europeiska marknadens rörliga kapital till förmån för skattesänkningar som konkurrensfördelar och för en flyttning av hela den finansiella bördan från kapital till arbete och konsumtion. Dessa uppräkningar är varken uttömmande eller definitiva. Men de antyder att det, även under de villkor som en fullt integrerad marknad i skapar, fortfarande finns möjligheter till be- tydande och effektiva policyval på nationell nivå. Det är sant att de inte tillåter att lösningar som varit framgångsrika och haft demo- kratiskt stöd fortlever. De kräver betydande strategiförändringar som blir särskilt kännbara för fackföreningar och vänsterpartier. Men de betyder inte att demokratin kapitulerar inför de överväldigande kapitalistiska marknaderna. kan EU inte förvandlas till en demokratisk statsbildning och kan inte heller fullgöra en nationell välfärdsstats uppgifter. Men EU:s institutioner kan an- vändas för att möjliggöra och främja nationella politiska lösningar som skyddar medborgarnas rättigheter och välfärdsstatens värde- ringar mot krafterna på den integrerade marknaden. Om dessa möjligheter utnyttjas, är demokratins framtid i inte på långa vägar så mörk som den nuvarande debatten ofta låter på- skina. Professor är direktör vid för samhällsforskning i , . Han har varit verksam vid bl.a. Wissenschaftszentrum i , och Yale-universitet, . Hans forskning har bl.a. handlat om federa- lism och europeisk integration. VÄLFÄRDSSTATEN, DEN EKONOMISKA INTEGRATIONEN OCH DEMOKRATIN BMA (1995) . Soziale Sicherheit im Vergleich, : Bundesministerium fûr Arbeit und sozialordnung. , and Scarbrough, (eds) (1995) Beliefs in Government. The Scope of Government, : . CEPR (1993) Making of Subsidiarity. How Much Centralization for Europe? Crouch, (1993) Industrial Relations and European State Traditions, : Clarendon Press. , (1990) The Three Worlds of Welfare Capitalism, : . (1995) , . : Amt für amtliche . Feld, . and Kirchgässner, (1995) Fiskalischer Wettbewerb in der EU: zusammenbrechen?, Wirtschaftsdienst 10: 562-8. Graebner, (1977) Federalism in the progressive era: a structural interpretation of reform, 64: 331-57. Grande, (1996) Demokratische Legitimation und europäische Integration. : Max-Planck-Institute for the Study of Societies. Guéhenno, (1993) La fin de la démocratie, : Flammarion. Héritier, , , and Minges, (1996) Ringing the Change in Europe. and Redefinition of the State: , , , : de Gruyter. Leibfried, (1992) Europe´s could-be social state: social policy in European integration after 1992, in (ed. ), Singular Europe - Economy and Polity of Community after 1992, : , pp. Liebfried, and Pierson, (eds) (1995) European Social Policy: Between Fragmentation and Integration, , DC: . , (1998) Of Rule and Revenue, : . Màjone, Giandomenico (1989) Evidence, Argument and Persuasion in the Policy Process, : . Màjone, Giandomenico (1994a) Community: an Independent Fourth Branch of Government?' in (ed. ), Verfassungen für ein , Baden- Baden: Nomos, pp 23-43. Màjone, Giandomenico (1994b) The rise of the regulatory state in Europe, West European Politics 17:77-101. Mestmäcker, (1994) Zur Wirtschaftsverfassung in der Europäischen Union, in . , and (eds), Ordnung in Freiheit, Festgabe für Hans Willgerodt zum 70. Geburtstag, : . (1982) Liberalism Against Populism. A Confrontation Between the Theory of Democracy and the Theory of Social Choice, : W.H. Scharpf, (1996) Negative and positive integration in the political economy of European welfare states, in , , . Schmitter and (eds), Governance in Union, : , pp. VÄLFÄRDSSTATEN, DEN EKONOMISKA INTEGRATIONEN OCH DEMOKRATIN Scharpf, (1997) Games Real Actors Play, Actor-centered Institutionalism in , , CO: Westview Press (fortcoming). , (1994) Wieviel braucht ? Subsidiarität, Zentralisierung und Fiskalwettbewerb im Lichte der ökonomischen Theorie, Staatswissenschaften und Staatspraxis 5: 155-86. , (1993) The taming of Leviathan. Competition among governments, Constitutional Political Economy 3: 177-221. (1996) Competition among Systems, Harmonisation and European Integration, : Max-Planck-Institute for Research into , Diskussionsbeitrag 01-96. (1981) The Community system. The dual character of supranationalism, Yearbook of European 1:257-306. (1995) Does Europe need a constitution? Reflections on demos, telos and the German decision 1: 219-58. (1996) European neo-constitutionalism: in search of foundations for constitutional order, Political Studies 44: 517-33. Zürn, (1996) Ûber den Staat und die Demokratie im europäischen Mehrebenensystem, Politische Vierteljahresschrift 37: 27-55. Texten är hämtad från: , 4:1 Mars 1997, Economic integration, democracy and the welfare state, s. 18-36. Svensk översättning: , Språkbruket, Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:55) En god affär i . Journalisternas avslöjanden och läsarnas etik (SOU 1998:63) Att rösta med händerna. Om stormöten, folkom- röstningar och direktdemokrati i (SOU 1998:85) 4.Gör barn till medborgare! Om barn och demokrati (SOU 1998:97) 5.Det unga medborgarskapet. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:101) 6.Lekmannastyre i experternas tid. Dokumentation från ett seminarium (SOU 1998:102) 7.Demokrati på europeisk nivå? (SOU 1998:124) DEMO K R AT I s å a r b e t a r D e m o k r a t i u t r e d n i n g e n analyserar den svenska folkstyrelsens förutsättningar inför 2000-talet. Det sker i ljuset av bl.a. globaliseringen, EU-medlem- skapet, förändringarna i medieland- skapet, den nya IT-tekniken, förnyel- searbetet inom offentlig förvaltning och folkrörelsernas förändringar. skall utredningen presen- tera en sammanvägd analys i form av ett slutbetänkande. Utredningen vill redan under arbetets gång bidra till att fördjupa demokratidebatten genom en webbplats för debatt och information kommer fortlöpande under arbetets gång att publicera en skriftserie med essäer, debattartiklar, seminarieinlägg och forskarantologier. Den omfattande demokratiforsk- ning som bedrivs vid våra universitet och högskolor ställs på detta vis till för- fogande för alla som är intresserade av demokratifrågor. Information om titlar, utgivnings- dag, priser m.m. finns på utredningens webbplats. En av utredningens uppgifter är att sti- mulera det offentliga samtalet. Därför anordnar vi offentliga semi- narier runt om i landet. Till seminarierna bjuder vi in fors- kare och idédebattörer att bidra med sin kunskap och sina värderingar kring de frågor vi tycker är värdefulla att sam- tala kring. Varje seminarium dokumenteras i form av en skrift. är adressen till webbplats. Här finns möjlighet att föra en fri debatt kring demokratin – demo- kratitorget är öppet för alla. Ett antal krönikörer kommer att kommentera demokratiproblem och andra demokratidebatter. Här kan Du också informera dig om och föra dialog kring utredningen. Direktiv i fulltext, arbetsplan och utredningens protokoll är dokument man kan hämta hem. Här informerar vi också fortlöpan- de om aktuella skrifter och seminarier. Man kan dessutom ta del av debatt- inlägg vid seminarier samt beställa utredningens skrifter. Länkar finns till andra delar av nätet där demokratifrågor dryftas på olika sätt. Vi svarar gärna på frågor och lämnar ytterligare information om utredning- ens arbete. Adress och telefonnummer till utredningens kansli finns på nästa sida. Demokrati folder A5 14.10 Sidan 5 () ledamot av () ledamot av tel: Per () informationschef tel: Huvudsekreterare , fil dr tel: () utredningssekreterare tel: alt. 044-13 33 00 Per () ledamot av tel: DEMO K R AT I POSTADRESS: 103 33 .