sou · GMB333 · 1999-01-01 00:00:00 — De fyra tjänsterna (160 000 – /år per tjänst) erhölls av forskare som samtliga hade en medicinsk inrikt- ning. Möjligheten att söka utbildningsbidrag och forskarassistenttjänster är något relativt nytt (hösten -95) och de ligger utanför budgeten för projektanslagen varför de inte har räknats in i redovisningen av CIF:s fördelning av medel. Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 125 De sökta beloppen har ökat kraftigt. För att belysa differensen mellan äskade medel och fördelade medel illustreras förhållandet schematiskt i figur 2. Sökt totalbelopp i förhållande till fördelade medel . Diagrammet finns endast i den tryckta versionen Söktrycket sköt i höjden års budget. Det sökta total- beloppet ökade från 13 miljoner till dryga 27 miljoner. Detta hade sin huvudsakliga orsak i omstruktureringar som skedde av CIF:s ansvar- sområde (fördela forskningsanslag på uppdrag av Riks- idrottsstyrelsen) och som i förlängningen betydde att både RF och ökade sina anslag till . har söktrycket varit oförändrat högt med omkring 140 ansökningar och äskade medel på ca . Med en fördelning på motsvarar det som sagt ungefär en fjärdedel av det totala sökbeloppet. En annan intressant aspekt angående fördelade medel är tilldelningen inom de respektive inriktningarna, beteendevetenskap/huma-niora, fysio- logi/medicin/biomekanik/traumatologi och teknik. har av regeringen ålagts att ansvara för att stödja, samordna och initiera idrottsforskning i varför en rättvis fördelning av medel till de olika inriktningarna utgör ett viktigt åtagande. I tabell 2 redovisas en sammanställning över vilken tilldelning de olika områdena erhållit av . 126 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i Fördelade medel inom de olika inriktningarna . Fys./Med./Biomek./Traumatologi (*1996/18mån.) Den medicinska inriktningen har haft ett markant övertag vad gäller fördelade medel . Ett intressant inlägg i samman- hanget kan vara att vid IFR:s (CIF:s företrädare) utdelning för budget- /87 t illdelades det medicinska området av de anslagna medlen och den beteendevetenskapliga inriktningen och slutligen det tekniska området (RJ 1987:2). Inga stora förändringar har alltså skett vad gäller fördelningspolitiken. Den störste förloraren är den tekniska inriktningen. Även om det har jämnats ut något har de medicinska anslagen legat på av den totala tilldelningen . Det skall vara den vetenskapliga relevansen som avgör bifall eller avslag för en projektansökan. Söktrycket är en annan faktor som spelar in vid fördelningen av medel. Med dessa givna referensramar i grunden angående fördelning av medel kan man fråga sig ifall den beteendevetenskapliga grenen verkligen blivit tillgodosedd eller kanske rentav eftersatt. En tilldelning på i genomsnitt tyder på att inriktningen beteendevetenskap/humaniora blivit åsidosatt. Den tekniska idrottsforskningen har intagit en något perifer ställning . Men vad förklarar de tekniskt inriktade projektens bortfall? En möjlig förklaring kan vara att de har inlemmats under de bio- mekaniska området. En annan tänkbar förklaring kan vara att den tek- niska idrottsforskningen har blivit mer produktbaserad . Detta innebär att forskningen knyts till ett visst märke/företag. Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 127 överförs också det huvudsakliga ansvaret på det enskilda före- taget/märket vad gäller forskning och utveckling. Som följd av detta driver de flesta större producenter egenfinansierad forskning inom verksamheten. Dessa bakomliggande skäl har säkert påverkat bortfallet av ansökningar av tekniska idrottsleraterade forskningsprojekt. För att på ett överskådligt sätt klargöra den totala fördelningen inom respektive inriktning kan man i figur 3 utläsa den genomsnittliga till- delningen under hela undersökningsperioden. Total fördelning av medel till de olika ämnesinriktningarna . Cirkeldiagrammet finns endast i den tryckta versionen För att kunna ge ytterligare ett perspektiv på fördelningen av bud- geterade medel hos kan ett genomsnittligt projektanslag belysas. Beträffande projektanslag är det nödvändigt att understryka att i de flesta fall bör reduceras från de anslagna medlen då de ob- ligatoriska lokal-, universitets- och institutionsavgifterna dras direkt från anslaget. Detta är viktigt att ha i åtanke i diskussionen som rör för- delningsproblematiken inom de olika ämnesinriktningarna. De medi- cinska/fysiologiska tjänsterna har som tidigare nämnts färre under- visningstimmar per termin jämfört med de beteendevetenskapliga- och humanistiska tjänsterna, vilket i realiteten innebär mer tid till forskning. Inom humanistiska- och samhällsvetenskapliga forskningsprojekt blir så- lunda löneposten den mest betungande och därmed reduceras de an- slagna medlen ytterligare av sociala avgifter (LKP), som utgör . Dessa redovisningstekniska åtgärder bör beaktas i diskussioner som rör faktiska kostnader för forskning. Vi har valt att redovisa de genomsnittliga projektanslagen uppdelat i respektive område och under två femårsperioder (1987-1991 och 1992- 1996). Detta för att kunna särsk ilja områdena samt att följa upp ut- vecklingen . Genomsnittligt projektanslag inom de respektive inriktningarna uppdelat i två tidsperioder (1987-1991 och 1992- 1996). Diagrammet finns endast i den tryckta versionen Stapeln som illustrerar den tekniska inriktningen ger ett högt genom- snittligt projektanslag (1987-1991). Detta har delvis sin förklaring i att det var få beviljade projekt (12 st.) varför satsningen på dessa renderade relativt stora belopp för den aktuella 128 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i SOU 1998:33 (1992-1996) försvann de tekniska projekten helt vilket har diskuterats tidigare i denna rapport. För de övriga två inriktningarna kan utläsas att de genomsnittliga projektanslagen har ökat rejält från ca 20 000 – t ill det tre- dubbla dvs. ungefär 80 000 – . Området beteendeveten- skap/humaniora har ökat med för ett genomsnittligt projekt- anslag. Störst ökning har området för fysiologi/medicin/biomekanik- /traumatologi erhållit med / projekt i genomsnitt. Förklaringen till de markanta ökningarna ligger förmodligen i (1992), vilket resulterade i ett ökat budgetanslag från Utbildnings- departementet och RF. Sammanfattningsvis kan konstateras att även på denna punkt så har den medicinskt inriktade idrottsforskningen en ekonomisk mycket gynnad ställning. Med tidigare diskuterade punkter kring kostnader för ett forsknings- projekts genomförande framstår de genomsnittliga anslagen som otill- räckliga. I praktiken betyder en summa runt 80 000 t ill att allt som blir över – efter obligatoriska avdrag på och driftskost- nader – till lönekostnader för exempelvis en lektor på ett universitet är motsvarande en månadslön. är det dessutom tänkt att kvalitativ forskning skall bedrivas. De medicinska/fysiologiska tjänsterna har med andra ord ett klart gynnsammare läge då forskningsanslagen inte enbart måste nyttjas som lönemedel utan med fördel kan användas till t. ex. relevant forskningsapparatur. Det kan nämnas att CIF:s genomsnittliga anslag låg på runt räknat i den tidens penni ngvärde (RJ 1987:2). Frågan är hur mycket ett genomsnittligt anslag på 80 000 t ill egent- ligen har betytt i reell förbättring med tanke på penningvärdets föränd- ring och alla avgifter som tillkommit . Erfarenheterna tyder på en ganska avsevärd försämring för etablerade forskare med lektorstjänst och projektanslag. För de få forskare/doktorander som kunnat få forskarassistenttjänst/utbildningsbidrag på deltid är dock situationen betydligt bättre . I tabell 1 och 2 gavs en översiktlig bild över söktryck i förhållande till antal beviljade projekt och storleken på de tillgängliga medlen och hur dessa har fördelats. Vad som däremot inte går att tolka i materialet är alla de reservationer (vetenskapligt, storlek på anslag, mer eller mindre till en viss inriktning etc.) som föregått ett beslut om projektanslag. Fram till ett beslut är det flera avgörande frågor som måste diskuteras internt inom styrelsen och särskilt i det vetenskapliga rådet. En viktig punkt som det vetenskapliga rådet har att ta hänsyn till är söktrycket inom respektive område. Exempel på problematik som kan uppstå kan vara om ett område med högst söktryck skall premieras eller om det skall vara en likvärdig fördelning. Ytterligare något att beakta är Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 129 det sökta beloppet. Skall man satsa på ett fåtal större vetenskapliga forskningsprojekt – långsiktiga och kostsamma – eller skall man prio- ritera ett större antal mindre projekt – mer kortsiktiga men billigare. Beträffande de olika inriktningarna/områdena kan också diskuteras, vilket tidigare nämnts, hur området för fysiologi/medicin/traumato- logi/biomekanik, som inte alltför sällan kräver kostsam apparatur, skall behandlas jämfört med forskning av beteendevetenskaplig/humanistisk karaktär. Skall projekt som kräver apparatur behandlas annorlunda? Bör beteendevet./humaniora-projekt tilldelas mindre anslag p.g.a. att de inte kräver kostsam apparatur eller skall det räknas som en fördel att ett projekt inte kräver apparatur? Problematiken kring avslag/beviljande framstår som en komplex frågeställning med många infallsvinklar. I grunden är det naturligtvis den vetenskapliga kvalitén som bör bedömas, men vid de överväganden som görs innan beslut fattas spelar utan tvekan flera andra faktorer in. Totalt sett verkar det vetenskapliga rådet i stor utsträckning följa principen om fördelning i förhållande till söktryck inom respektive om- råde. Vid en närmare granskning av fördelning av beviljade anslag tycks dock en viss slagsida råda åt de idrottsmedicinska projekten. Vari förklaringen ligger kan man bara spekulera. Är det en fråga om kvalitet, behov eller är det delvis en avspegling av beslutsfattarnas intres- seinriktning. En avslutande fundering kring den komplexa fördelnings- problematiken kan vara om inte "skutan" borde rätas upp och att man borde låta en jämnare vind få blåsa över idrottsforskningsfältet. Det skulle utan tvekan gynna idrottsvetenskapen i stort om alla delar fick någorlunda lika fördelning. Förutom basanslag till universitet och högskolor utnyttjar staten även andra finansieringsmodeller för att fördela medel till olika forsknings- områden. Genom forskningsråden kan staten understödja forskning på områden med olika inriktning. Forskningsrådens huvudsakliga uppgift är att stödja inomvetenskaplig motiverad forskning samt i sin roll fungera som nationell instans för fördelning av bidrag för riktad forskning (SOU 1996:29). Det är också delvis genom bidrag från forskningsråden som den idrottsrelaterade forskningen kan finansieras. Under datainsamlings- perioden kontaktades de stora forskningsråden (, , , SFR, FRN) för att kunna klarlägga om några av råden finansierat forskningsprojekt med inriktning mot idrottsområdet. Det visade sig dock 130 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i att endast två forskningsråd (, MFR) stött ett fåtal projekt med idrottsanknytning . Man kanske hade förväntat sig att finna några finansierade forsk- ningsprojekt med inriktning mot handikappidrott hos antingen () eller det (). har dessa båda delat på ansvaret för att samordna och särskilt stödja handikappforskning (Stukát, 1997). Forskning kring handikappidrott är över huvudtaget ett starkt eftersatt område, vilket diskuteras i avsnittet om övriga bidrags- givare längre fram i rapporten. Vid en genomgång av beviljade idrottsrelaterade forskningsprojekt hos Humanistisk- och () t ill 1996, finner man att det är fem projekt med idrottsanknytning som tilldelats medel. – Kvinnorna och idrottsrörelsen – Idrott och samhälle i (projekt I) 135 000 + 135 000 = – Idrott och samhälle i (projekt ) –Sports for disable- research conference on current knowledge and future directions – Barn- och ungdomsidrott: kulturellt innehåll och sociala relationer i ett nutidsfenomen 454 000 + 360 000 = Då syfte är att befrämja humanistisk- och samhällsveten- skaplig forskning över hela samhällsområdet kan idrottens tilldelning, med tanke på dess betydelse för samhället som helhet, upplevas som helt Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 131 Med en budget på 191 miljoner (1997) borde den idrottsrelaterade forskningen vara värd en mer framskjuten plats bland de beviljade projekten. I totala budget ligger alltså anslagen till idrottsforskningen på promillenivå. Hos , kunde , 1987 till 1996, endast ett projekt knytas direkt till den idrottsrelaterade forskningen. MFR har likt en stor årlig budget för projektanslag (drygt 200 miljoner/1997) varför ett större ansvar för medicinsk idrotts- relaterad forskning borde ha varit möjlig. Endast nedanstående projekt fick medel. – Knee joint changes in post traumatic osteoarthrites and methods for meniscus and artilage repair. Det är tveklöst en mycket klen tilldelning som idrottsområdet har erhållit hos MFR. Gränsdragningen till vad och vilka målgr upper som medicinska forskningsprojekt syftar kan vara något oklart, då resultat inom detta område kan appliceras på flera användningsområden. Det är också ett känt faktum att de medicinska idrottsforskarna i sina ansök- ningar till MFR ytterst sällan avgränsar sina projektansökningar till att enbart innefatta idrottsområdet. Den forskning de bedriver är ofta grundforskning vars resultat kan tillämpas på flera områden. Det har emellertid också påtalats bland idrottsforskare med medicinskt inriktning att det kan vara fördelaktigt av "taktiska" skäl att utelämna idrott som term i projektansökan. Det är därför troligt att flera projekt inom den "vanliga" medicinska forskningen kan komma idrotten till godo. Man kan dock konstatera att projekt som direkt syftar till idrottens problemområden inte har upp- muntrats i någon större utsträckning utan har snarare kraftigt förbisetts. Inställningen till idrottsforskning i allmänhet kan från stora delar av forskarvärlden tolkas som ignorant. Det är få projekt med idrottsan- knytning som beviljas anslag från övriga forskningsråd. Delvis kan förklaringen ligga i inrättandet av 1988), men med tanke på de många hundratals miljoner som det medicinska och humanistisk-samhällsvetenskapliga råden förfogar över, jämfört med CIF:s budget på 8 miljoner, är det ändå anmärkningsvärt hur få idrottsrelaterade projekt som erhållit forskningsanslag. Dessutom, mot bakgrund av idrottens genomslagskraft och ställning i samhället, före- faller idrottsforskningens ringa tilldelning som något märklig. Kan det fortfarande vara så att forskningen som har med fysisk aktivitet och idrott att göra har lägre status i forskarsamhället än annan forskning? 132 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 5.6Övriga bidragsgivare till idrottsrelaterad forskning Det finns ett flertal andra finansiärer till den idrottsrelaterade forsk- ningen, varav vi redan berört några. Vid en närmare granskning av pri- vata och stiftelser är fältet något svårtillgängligt. Det är möj- ligt att vi får reservera oss något i vår genomgång av sådana bidragsgivare i brist på täckande information. För att kunna "ringa in" forskningsprojekt med stöd från denna sektor krävs förmodligen en direkt kontakt med forskaren själv. och högskolor har privata fonder och stiftelser blivit viktiga finansiärer. Det finns ett flertal fonder, men det är egentligen bara de stora fonderna som har möjlighet att helt eller delvis finansiera forskning av betydande karaktär (SOU 1996:29). Exempel på en sådan är (). har en ansenlig budget (149 miljoner/1996) och ett årligt söktryck på m iljoner. Stiftelsen har till ändamål att främja och understödja vetenskaplig forskning. Jubi- leumsfond är vid sidan av den främsta finansiären av forsk- ningsprojekt med historiska -, samhällsvetenskapliga- och komparativa perspektiv. () som vi huvudsakligen undersöker i detta arbete visar det sig vara tre projekt som tilldelats medel. – Vad händer efter elitidrottskarriärens slut ? – Svensk cykel- och skidsports beroende av den tekniska – Studier, fritid och kroppskultur RJ:s utdelning av medel till idrottsrelaterade projekt i är kanske inte så imponerande i antal projekt Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 133 Vad man däremot kan notera är att bidragen till de projekt som erhållit stöd i den hårda konkurrensen är ganska omfattande. Det är väsentligt att uppmärksamma att RJ bev iljar ramanslag, vilket medför att lokala omkostnadsavgifter, mervärdesskatt och, i förekommande fall, lokalkostnader ingår i beviljade belopp. Det ligger i RJ:s policy att stödja projekt av longitudinell karaktär. Stora forskningsråd och stiftelser med en stor budget liknande RJ:s kan, till skillnad från , ge ett helt annat ekonomiskt stöd till idrottsforsk- ningen. Det har visat sig att forskningsprojekt som kan stödjas på ofta redovisar forskningsrapporter av hög klass. Etablerade forskare inom idrottsområdet har understrukit vikten av att kunna arbeta för att bättre kunna utveckla sina metoder och följa upp resultat. I denna fråga får man säga att RJ har varit föredömlig i sitt ekonomiska stöd till de enstaka idrottsrelaterade projekt man understött. (tidigare ) är ytterligare en aktör bland bidragsgivarna till den idrottsrelaterade forskningen. Beviljade idrottsprojekt har naturligtvis någon form av anknytning till ämnet idrott i skolan. satsningar på forskning har sin huvudsakliga tyngdpunkt på insatser kring skolan som utbildningsmiljö, utveck- lingsmiljö och undervisning etc. finns några beviljade projekt med idrottsanknytning. Den summa som lagts ned på forskning kring ämnet idrott i skolmiljö relaterat till storleken på de totala forsknings- stödet (35 miljoner 1995/96), visar tydligt på idrottsämnets perifera roll i skolverksamheten. – Flickornas socialisation till idrott och motion + 100 000 + Det borde finnas betydligt större utrymme för fler idrottsrelaterade projekt inom anslagsramar, då miljön med barn i skolåldern bildar en bra plattform för undersökningar. Idrott utgör ett stort inslag i barns- och ungdomars liv varför forskning kring barn- och ungdoms- idrott skulle kunna utnyttja skolmiljön som inrymmer barn som både står inom och utanför idrottsrörelsen. Ämnet Idrott och hälsa borde också rimligen vara av stort intresse för med tanke på de omstruktureringar som skett i läroplanen angående 134 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i SOU 1998:33 idrottsämnet (Lpo 94 och Lpf 94), som fått en kraftig reducering av timantalet och en vidgad målsättning. Försäkringsbolaget har bidragit till idrottsforskningens finansiering genom att stödja specifika idrottsrelaterade forsknings- projekt. Ett sådant projekt var LIV 90. Detta forskningsprojekt var en brett upplagd undersökning av vuxnas livsstil, fysiska prestationsför- måga och hälsotillstånd. Den undersökta gr uppen bestod av omkring 2 000 slumpmässigt utvalda kvi nnor och män i åldrarna i åtta län. För genomförandet av detta projekt tillsköt ca , vilket i dessa sammanhang bör räknas som en relativt stor summa. Det finns flera stiftelser och organisationer som stött idrottsforsk- ningen genom punktinsatser. Allmänna arvsfonden delade ut bidrag ("Westerberg- pengarna") . Dessa pengar var avsedda att stödja och utveckla handikappidrotten i . De flesta tilldelade projekten var av karaktären utvecklingsprojekt. Bidragen som delades ut sträckte sig och låg på mellan t ill . Ett fåtal projekt hade direkt forskningsanknytning inom området handi- kappidrott. Vid genomgång av projekten kom vi fram till att runt har gått t ill idrottsforskning med specifik inriktning mot handikappidrott. för Idrottens Främjande är ytterligare en i raden av "övriga bidragsgivare" till idrottsforskningen i . SCIF har (1987-1996) delat ut forskarstipen- dier på mellan och upp t ill 190 000. Projekten innefattar del- vis utbyten forskare emellan på ett internationellt plan. En del stipendier har helt enkelt gjort det möjligt för forskare att "gästarbeta" på någon institution med relevant inriktning för forskaren i fråga. Antingen en utländsk forskare i eller en svensk forskare i något annat land. Totalt sett har avsatts till 25 per- soner. Bland dessa personer har sju st varit utländska forskare som inbjudits att forska på någon svensk institution. Den medicinska inrikt- ningen har varit den klart dominerande med dryga 1,4 miljoner av de utdelade medlen. Området beteendevetenskap/humaniora har fått 10 projekt beviljade med ca att dela på. Det är således tydligt att den medicinska forskningen även här, liksom inom , tilldelats den övervägande delen av anslagen. SCIF har givit ett gott bidrag till att utveckla idrottsforskningen i . Fördelen med en organisation liknande denna är att stödet består av ett återkommande antal stipendier som delas ut . Detta ger en möjlighet att överblicka viss idrottsforskning och följa utveck- lingen . Dessutom ger SCIF ut en årsbok där de beviljade pro- jekten redovisas populärvetenskapligt. SOU 1998:33 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i 135 De olika Specialförbunden (SF) inom har i en- staka fall på ett direkt sätt gått in och stött s.k. uppdragsforskning inom respektive idrottsgren/område. Dessa insatser har huvudsakligen bestått av mindre ekonomiska bidrag och det är långt ifrån alla SF (av totalt 68) som initierat och finansierat forskningsprojekt. De mest framträdande är , , , Ishockeyför- bundet, och , som har gett i uppdrag åt forskare att undersöka eller kartlägga delar av deras verksamhet. Vi vill återigen understryka att vad gäller specialförbundens verksamhet är en exakt gränsdragning svår att göra för att särskilja forskning och utvecklingsarbete. Uppställningen nedan ger en generell bild av stödet till den idrottsrelaterade forskningen, men den utger sig inte för att vara helt fullständig. Som sig bör läggs tyngdpunkten på utbildning inom specialför- bundens verksamhet. I de fall de rört sig om uppdragsforskning initierat av något förbund borde kanske projekten ha benämnts grenspecifik forskningsutveckling, då problemområdet normalt har en snävare in- riktning. Inom förbund som , och har de satsade pengarna gått till större forsknings- projekt och i utbildningssyfte. Dessa tre förbund lägger dessutom mycket kraft på att ta fram eget utbildningsmaterial för sina ledare vilket handlar om mycket större summor än vad som har redovisats för uppdrags- forskning. har också initierat några grenspecifika forsk- ningsprojekt. Projekten har haft som huvudsakligt syfte att utvärdera friidrottens verksamhet under vissa givna förhållanden. kan sägas ha gått i bräschen för specialförbundens satsningar på grenspecifik idrottsforskning. Detta förbund har haft som målsättning att avsätta av sin budget (ca 100 000 – ) till forskning. tillhör en skara bland förbunden liksom , som har en styrgrupp (utvecklings- och forskningsråd) som tar emot ansökningar för pro- jektanslag och ser över behovet av forskning inom området. Simför- bundet har för övrigt inrättat stipendier på som kan sökas för relevant forskning kring grenen simning. 136 Kartläggning av idrottsrelaterad forskning i Enskilda SF-bidrag till tillämpad grenspecifik forskning har dessa specialförbund avsatt drygt två miljoner till grenspecifik uppdragsforskning. Denna typ av bidrag är alltså pengar som går utanför RF:s årliga avsatta summor till den svenska idrottsrelaterade forskningen. Detta ger ett genomsnittligt bidrag på /år till idrottsforskningen i . I detta sammanhang kanske det inte är beloppet som är det viktiga utan bidraget visar snarare prov på de enskilda förbundens engagerade arbete för att utveckla sin egen idrottsgren. För att avsluta avsnittet med "övriga bidragsgivare" bör ett antal finansieringskällor nämnas vilka dock är mindre vanligt förekommande. Det är genom våra kontakter med forskningsråd, förbund och initierade forskare inom området som vi har fått uppgifter på hur finansiering har gått till inom vissa projekt. Vid en del mindre högskolor erbjuds tjänster med färre obligatoriska undervisningstimmar till förmån för egen forskning.