sou · GMB3115d1 · 1999-01-01 00:00:00 — Tre förbund har tagit fram program med krav riktade till samhället och näringslivet. Flera förbund har utarbetat en intern IT-strategi. Använd- ningen av IT varierar inom förbunden. använder IT flitigt, t.ex. Föreningen , som driver databasen och kon- ferenssystemet Träffpunkt 44. De flesta förbund uttrycker en mycket positiv attityd till IT och pekar på individens möjligheter att stärka sin medborgarroll samt få tillgång till information, ökad social gemenskap och nya möjligheter i arbetslivet. Handikapporganisationerna betonar att det är viktigt att produkter och tjänster på IT-området utformas efter äldres och funktionshindrades förutsättningar så att tillgängligheten blir lika för alla. Synskadades riks- förbund vill t.ex. ha en lagstiftning som förbjuder IT-tillämpningar som inte kan användas av synskadade (ett internationellt godkänt tillgänglig- hetsmärke på produkten/tjänsten föreslås). I de IT-program som finns nämns inget om distansarbete som en möjlighet för de funktionshindrade. 172 $ISTANSARBETE F¶R FUNKTIONSHINDRADE OCH VID REHABILITERING Det är få europeiska länder som har ett nationellt program om IT för funktionshindrade. Nationella utvecklingsinsatser tycks i många länder ha fallit tillbaka i takt med att EU:s engagemang ökat, främst genom TIDE-programmet33. är det enda land som har lagt fram ett genomarbetat program för IT och funktionshindrade. Rapporten, som utarbetats på uppdrag av regeringen, innehåller förslag till ett program för IT-utvecklingen i och betonar behovet att utnyttja IT för att stödja de svaga i samhället. I programmet föreslås bl.a. att en egen handlingsplan för IT och funktionshindrade skall utarbetas. Andra förslag är t.ex. att informa- tion och tjänster som tillhandahålls av den offentliga sektorn bör vara tillgängliga för alla, och att elektronisk kommunikation mellan medbor- gare och offentliga instanser skall främjas speciellt för funktionshind- rade. Distansarbete med elektronisk kommunikation skall stimuleras så att funktionshindrade kan integreras i arbetslivet. Handikapptillgänglig- het bör beaktas i IT-produktutvecklingen och speciallösningar bör på ersättas av en design som passar alla grupper. Vidare innehåller planen några konkreta förslag till lösningar, bl.a. kartläggning av möjligheter och risker med distansarbete för funktions- hindrade. har tagit fram ett nytt nationellt forsknings- och utvecklingsprogram för teknik för funktionshindrade och äldre. Telefon- bolaget driver betydande utvecklings- och försöksverksamhet med telematik för funktionshindrade. I finns en nationell samordning genom ett tvärdepartementalt rehabiliteringssekretariat. Här har man gjort mycket för att bildtelefoner skall kunna användas av olika handikappgrupper. I en norsk utredningsrapport talar regeringen om att funktionshindrade får nya möjligheter med den nya tekniken. I rapporten sägs bl.a. att offentliga myndigheter bör främja arbetet för ökad tillgänglighet genom öppna standardlösningar. IT bör göras tillgänglig för alla grupper. I övriga EU-länder saknas nationellt program för IT och funktions- hindrade. 33 (Technology Initiative for Disabled and Elderly people). $ISTANSARBETE F¶R FUNKTIONSHINDRADE OCH VID REHABILITERING 173 IT-utbildning – en möjlighet till arbete Allt fler arbeten sker med hjälp av datorer, och detta kan leda till ökade möjligheter till arbete för personer med funktionshinder. De kan i och med den nya tekniken välja utbildning och yrke mer efter talang och intresse . Funktionshindrade har också möjlighet att få till- gång till all samhällsinformation. Distansarbete kan för en del funktionshindrade vara en väg ut ur social isolering. Med IT-tekniken kan de arbeta hemma men ändå vara del av en större gemenskap. Nedan beskrivs några projekt där man med hjälp av IT försöker dels skapa nya arbetstillfällen, dels integrera funktionshindrade på arbets- marknaden. 3VENSKA PROGRAM OCH PROJEKT EuroConnect är ett projekt som vill utveckla användandet av IT för män- niskor med funktionshinder. Projektet är ett samarbete mellan universitet och högskolor i EU-länder, bl.a. och . Det starta- de 1996 och finansieras med Mål 6-medel. Syftet med EuroConnect är att utveckla IT som hjälpmedel för människor med funktionshinder och att anpassa IT och dess innehåll till dessa människor, eller kanske snarare att öppna världen för de funktionshindrade med hjälp av IT. Målet är bl.a. att underlätta för de funktionshindrade att kunna utbilda sig och arbeta hemma genom att koppla upp sig på Internet och därmed bli mer kon- kurrenskraftiga på hela arbetsmarknaden. I försöker ArcticKonsult, i samarbete med EuroConnect, att bilda en ekonomisk intresseförening för funktionshindrade och arbets- skadade. Syftet med projektet är att så många funktionshindrade som möjligt skall kunna ta del av den information som läggs ut på datanätet. Man försöker att med hjälp av IT-tekniken bygga upp nätverk och data- baser, att på olika sätt få kontakt med funktionshindrade och att med hjälp av de kontakter som skapas bilda ett kooperativ. Målet är att de funktionshindrade i föreningen skall medverka och ta fram idéer om hur 174 $ISTANSARBETE F¶R FUNKTIONSHINDRADE OCH VID REHABILITERING funktionshindrade skall få arbete, t.ex. sälja IT-relaterade tjänster som informationsmäklare, informationskoordinator eller kontorstjänster m.m. !MU'RUPPEN ( AmuGruppen är ett företag där utbildning för funktionshindrade är en central del i en omfattande verksamhet som kompletteras med medie- produktion, rehabiliteringstjänster och utvecklingsarbete. Målet är att främja integrationen av funktionshindrade i utbildning, arbetsliv och i samhället. Tyngdpunkten ligger på kombinationen ny teknik och ny *OB#ENTRE var ett utvecklingsprojekt inom som bedrevs inom ramen för EU:s gemenskapsinitiativ Employment och delfinansierades av . Projektet påbörjades och pågick . Målet var att med innovativa metoder försöka öka funktionshind- rades möjligheter att med ny teknik och stödåtgärder integreras på arbets- marknaden. Delaktiviteter var jobbmäkleri, jobbobservatorium, starta eget-stöd och nätverk för distansarbete. Inom ramen för nätverket för distansarbete fann man dels svårigheter att få kontakt med distansarbetare, dels att det inte fanns något intresse för ett nätverk grundat enbart på att man var funktionshindrad. Man ville hellre ha ett nätverk med personer inom samma yrke eller i samma bransch eller med andra gemensamma intressen. För de få, endast fyra personer, som deltog i projektet fungerade distansarbetet mycket bra. En farhåga, som många har påtalat, är att risken för isolering vid distansarbete skulle vara större för funktionshindrade än för andra. Här säger man att det snarare var tvärtom. Personerna i projektet hade bl.a. bättre kontakt med och tid för familjen. Däremot fann man att den tekniska hjälpen var viktig. De som arbetar med att ge sådan hjälp blir en del av det sociala nätverket och kan fylla behovet av korridorsnack eller kafferaster. Ofta kan det också bli fråga om att lösa problem som är relaterade till arbetsuppgiften. erbjuder företag och organisationer att delta i IT-utveck- lingsprojekt med transnationell samverkan. IT är en naturlig del i verk- samheten och man strävar efter att utnyttja de möjligheter som kommuni- kationsteknik och interaktiva medier ger. $ISTANSARBETE F¶R FUNKTIONSHINDRADE OCH VID REHABILITERING 175 Telemusketörerna är ett Mål 3-projekt inom som riktar sig till långtidsarbetslösa personer med funktionshinder Syftet är att använda distansarbete som arbetsmetod och att ge deltagarna ny och användbar kompetens. Projektet omfattar 20 deltagare, och de utrustas med datorer och telekommunikationsutrustning som de lär sig använda för arbete på distans. Exempel på arbetsuppgifter är ekonomi, redovis- ning, bokföring, produktdesign, data m.m. Man räknar med att minst tio av deltagarna skall få jobb. Enter är ett utbildningsföretag som ägs av och . Företaget har utbildat personer med funktionshinder i framtidsyrken, yrken där kompenserande hjälpmedel och utbildning gör att funktionshindret är något handikapp. Tonvikten ligger på data, och Enter erbjuder en mängd IT-utbildningar, bl.a. informations- mäklare, informationskoordinator, telemarketing, elektronisk handel och starta eget. Målet för samtliga utbildningar är att de skall leda till arbete. Enligt uppgift från Enter får av deltagarna arbete efter utbildningen. , som är en av de största arbetsgivarna i för funktions- hindrade, har inga anställda som arbetar på distans. präglas av att de anställda skall finnas på arbetsplatsen. Merparten av jobben hos passar inte heller för distansarbete. Däremot pågår ett projekt för unga handikappade och IT som syftar till att arbetsträna personer på arbetsplatsen, och eventuellt kommer detta delvis att ske i hemmet. 5TL¤NDSKA PROGRAM OCH PROJEKT I EU sker utvecklingsinsatser som rör IT för funktionshindrade och äldre framför allt inom ramen för DG13:s . Telematikpro- grammet består av 14 sektorer, varav en är Telematik för funktionshind- rade och äldre, , (Technology Initiative for Disabled and Elderly People). Ca har fördelats till forskning inom området. Ett fåtal av dessa forskningsprojekt handlar om distansarbete för funktionshindrade. 176 $ISTANSARBETE F¶R FUNKTIONSHINDRADE OCH VID REHABILITERING TWIN-projektet34 är ett delprojekt inom Telematikprogrammet. Det utgår från erfarenheter av distansarbete för funktionshindrade i fem europeiska länder: , , , och . Från vart och ett av länderna har ett eller flera telecenter deltagit i projektet. Projektet belyser hur telecenter i olika länder kan samverka. Det kan handla om tekniska lösningar, problem med marknadsföring och att hitta arbetstillfällen. I förlängningen hoppas man att projektet skall skapa nya arbetstillfällen. Projektet betraktar ett telecenter i huvudsak som en plats där den som arbetar hemma kan få hjälp av olika slag. Det är också en samlingsplats. En del, men inte alla, distansarbetare inom projektet arbetar hemma. På telecenterna ger man de distansarbetande möjlighet till utbildning och träning, hjälp med marknadsföring m.m. Centerna har också en all- män stödfunktion; bl.a. fungerar de i rehabiliterande syfte med psykolo- I &INLAND finns två telecenter som deltagit i och som är specialiserade på tjänster för funktionshindrade och på att främja projekt för distansarbete. Det ena centret har inriktat sig på att förbättra distansarbetarnas kompetens och förmåga (utbildning och arbetsträning) att förstärka och utöka antalet tjänster som kan erbjudas samt att ge tekniskt stöd till distansarbetarna. De huvudsakliga aktivi- teterna vid centret är, förutom administration (marknadsföring, fakture- ring), att: sälja tjänster, hantera uppdrag, dela ut uppgifter till distans- arbetarna, övervaka arbetet, ge tekniskt och annat stöd etc. Distansarbetarna (åtta personer) har arbetat som egna företagare, men har alltså fått viss handledning från centret. Erfarenheterna från telecentret i visar att det är en lång och mödosam process att hitta en struktur som både är datorbaserad, lönsam, konkurrenskraftig och passande. Distansarbetarna behöver kontinuerlig utbildning och träning för att underhålla sin kompetens. Det är viktigt med en god kommunikation med distansarbetarna. Behovet av ett distansarbetscenter för funktionshindrade, som en säljande och organisa- torisk enhet, framstår som mycket klart. Centret fungerar som vilket annat företag som helst men har sina egna specialiteter. Det andra telecentret har funktionshindrade byggt upp på eget initiativ. Projektet syftar till att främja arbetstillfällen för funktionshind- rade genom distansarbete. Gruppen består av elva funktionshindrade och en icke funktionshindrad. De började med att utbilda sig till distans- arbetare, och marknadsför nu sina tjänster i Åboområdet. 34 TWIN – Teleworking for the Evaluation. $ISTANSARBETE F¶R FUNKTIONSHINDRADE OCH VID REHABILITERING 177 I 'REKLAND är två telecenter med i projektet. På det ena centret arbetar tio personer. Alla i gruppen är rörelsehindrade och alla arbetar hemifrån. De flesta kan redan arbeta med datorer och sysslar nu i huvudsak med bokföring och ordbehandling. Men de kommer att vida- reutbilda sig för mer avancerade uppgifter. De arbetar som frilansare på den lokala marknaden och har bildat ett kooperativ. Vid det andra telecentret arbetar tre funktionshindrade personer. Här arbetar även icke funktionshindrade. Centret bygger på idén att funk- tionshindrade distansarbetare skall ha chans att arbeta på annan plats via Telecentret i )RLAND ger stöd till funktionshindrade så att de får till- gång till världens arbetsmarknad genom distansarbete. I projektet ingår tolv distansarbetare. De arbetar inom IT-området med bl.a. bok- föring och sekreteraruppgifter. I projektet har man funnit att det finns vissa hinder för att anställa funktionshindrade distansarbetare. Det gäller framför allt arbetsgivarnas okunskap om funktionshindrade. Många arbetsgivare tror att de funk- tionshindrade har sämre arbetsmoral och att de är mer sjuka än icke funktionshindrade. Vidare har begränsningar i telekommunikationen i vissa områden varit ett hinder. Oasis är ett kooperativ i )TALIEN som startades av några unga handi- kappade tillsammans med deras föräldrar och assistenter. Målet är att skapa arbetsmöjligheter för unga personer med funktionshinder inom olika områden, t.ex. industri- och tjänstesektorn. Oasis har ca tolv med- lemmar med olika uppgifter och olika funktionshinder. Några av dem har bildat en grupp som kan erbjuda avancerad service inom data- området. –VRIGA EUROPEISKA PROJEKT Förutom finns ytterligare några projekt inom Telematik- programmet som berör funktionshindrade och distansarbete. De största projekten är HYPIT, COMBAT och AVISE. Dessa projekt syftar till att öka möjligheterna till distansarbete för funktionshindrade. Vidare pågår en del mindre och enstaka projekt om distansarbete för funktionshindrade inom EU samt även på nationell nivå i . I stort sett samtliga projekt är fokuserade på att hitta nya typer av arbetsformer som blir möjliga med hjälp av den nya IT-tekniken. 178 $ISTANSARBETE F¶R FUNKTIONSHINDRADE OCH VID REHABILITERING $ISTANSARBETE F¶R FUNKTIONSHINDRADE I 53! i har tillsammans med kartlagt 35 företag som anställer distansarbetare med funktionshinder. Man har också sammanställt riktlinjer för arbetsgivare och för funktionshindrade (Jarrett 1996). Kartläggningen visar att det mesta distansarbetet för funktionshind- rade – i dessa företag – sker inom ramen för större projekt där även icke funktionshindrade distansarbetar. Vidare framkommer att de flesta projekt om distansarbete för funk- tionshindrade främst utgår från arbetsgivarens önskemål och behov. Arbetsgivaren kan t.ex. behålla nyckelpersoner och/eller återanställa arbetstagare med specialistkompetens. I vissa fall kan arbetsgivaren till- mötesgå den funktionshindrades situation, t.ex. vid särskilda medicinska eller personliga förhållanden. I stort sett samtliga arbetsgivare har positiva erfarenheter av distans- arbete. De anser bl.a. att produktiviteten ökat vid distansarbete. Arbetsgivarna anser att förutsättningarna för att distansarbete skall lyckas är desamma för funktionshindrade som för icke funktionshindra- de, förutom att de funktionshindrade behöver mer tekniska hjälpmedel och att risken för isolering vid distansarbete är större för funktions- hindrade. För att motverka detta har företagen tagit fram både kort- och långsiktiga handlingsprogram. För de funktionshindrade har distansarbetet i de allra flesta fall varit lyckat. En majoritet av arbetsgivarna ser distansarbete som en möjlighet att anställa arbetstagare med funktionshinder. Erfarenheter av distansarbete och funktionshindrade Enligt pågår i ett hundratal projekt om forsk- ning och utveckling av IT. Däremot är det få projekt som är inriktade på distansarbete i samband med IT. Erfarenheterna av distansarbete för funktionshindrade är därför begränsade. Enligt både och Euro- Connect har de flesta som varit inblandade i projekt om distansarbete till övervägande del varit positiva. Isoleringen har varit ett mindre problem än man trodde. Man betonar dock att det är viktigt med teknisk hjälp. Detta kan vara lite motsägelsefullt, eftersom den tekniska hjälpen ibland även fått fungera som allmän problemlösare och haft en social funktion. $ISTANSARBETE F¶R FUNKTIONSHINDRADE OCH VID REHABILITERING 179 Under en serie föreläsningar som hölls i diskuterade Oborne35 distansarbete och vad det innebär för individen och samhället. Oborne poängterar att distansarbete ger människor med funktionshinder större möjlighet till arbete genom nya former, lösningar, idéer och teknis- ka verktyg. Han menar att hinder och möjligheter vid distansarbete i stort är desamma för funktionshindrade som för andra. Det viktiga är rätt teknik och rätt utbildning för att den enskilde skall klara av distans- arbetet. Oborne föreslår grannskapscentraler som ett alternativ för att bryta eventuell isolering. Trots de möjligheter som distansarbete kan ge för funktionshindrade har utvecklingen i varit långsam. Ett antal pilotprojekt har genomförts , men de har haft svårt att överleva. Enligt erfarenheter från beror det bl.a. på funk- tionshindrades och arbetsgivares brist på medvetenhet, motivation och policyskrivningar. Ett huvudproblem för distansarbetare med funktions- hinder som är egna företagare är att marknadsföra sina kunskaper och förtjänster. De möter också en stor okunnighet om sin förmåga att utföra ett arbete lika bra och effektivt som icke funktionshindrade. Handikapporganisationeras syn på distansarbete Efter en rundringning till några handikapporganisationer kan konstateras att de inte har funderat så mycket på möjligheterna till distans- arbete för funktionshindrade. Det finns inte heller något skrivet om dis- tansarbete i organisationernas program. Den allmänna uppfattningen är att den sociala situationen på arbetsplatsen är mycket viktig och att funk- tionshindrade blir mer isolerade vid distansarbete än icke funktions- hindrade. Många av organisationerna är positiva till distansarbete och ser nya möjligheter med denna arbetsform. Men än så länge är det relativt nytt och man vill vänta och se vad som händer. Vid några organisationer finns enstaka medarbetare som arbetar på distans. Det är ombudsmän som själva är funktionshindrade. De distans- arbetar bl.a. för att det är viktigt för dem att ha närkontakt med lokalför- eningarna i regionen. Handikapporganisationerna uppger att det är viktigt att arbetsledaren ser till att distansarbetarna har arbetsuppgifter. Distansarbetarna själva upplever att det finns en risk för isolering vid arbete i hemmet. En arbets- ledare ansåg att det krävs att individen är självgående, har tillräcklig 35 , professor i psykologi vid i . 180 $ISTANSARBETE F¶R FUNKTIONSHINDRADE OCH VID REHABILITERING kompetens för arbetsuppgifterna och har struktur i arbetet. Medarbetarna behöver öka sin kompetens, inte bara vad gäller IT. Denna bild bekräftas av en sammanställning som Handikappförbun- dens Samarbetsorgan gjort utifrån en enkätundersökning till medlems- förbund och länsorganisationer. Som nämnts tidigare är ungefär varannan person med funktionshinder arbetslös. Denna grupp har i allmänhet lägre utbildning. diskrimineras de funktionshindrade på grund av fördomar och okunskap. En del arbetsgivare tror t.ex. att de funktionshindrade inte åstadkommer ett lika bra arbetsresultat som icke funktionshindrade, att de oftare är sjuka samt att arbetsgivaren får en merkostnad genom att anställa dem. Kombinationen ny teknik och nya arbetsformer ger de funktionshind- rade nya möjligheter, t.ex. att arbeta hemifrån. Distansarbete är en arbets- form som kan vara bra för reumatiker, rörelsehindrade, svåra allergiker och personer med svåra psykiska handikapp. Många av dessa personer behöver långa starttider – att sedan dessutom bege sig till en arbetsplats kan upplevas som ett stort hinder. Att arbeta hemma kan de uppleva som att få arbeta på samma villkor som andra människor. Ingen kan t.ex. se hur ett e-brev är skrivet – för hand eller med tårna. Däremot är det viktigt att de funktionshindrade får möjlighet att använda den nya tekniken. I pågår ett antal projekt för att integrera de funktionshindrade på arbetsmarknaden. Det sker genom utbildning, främst inom IT, och anpassning av arbetsplatser. Utredningen anser det viktigt att resurser av- sätts så att denna typ av projekt kan fortsätta . När det gäller utbildning kan distansutbildning vara en möjlighet för funktionshindrade att ta sig in på arbetsmarknaden. framhåller i sitt betänkande Flexibel utbildning på distans (SOU 1998:84) att personer med funktionshinder utgör en prioriterad grupp i detta sammanhang, eftersom de ofta har särskilda svårigheter att delta i traditionell utbildning. Regeringen har antagit förslag till åtgärds-pro- gram, och genomförandet av programmet har påbörjats. Utredningen anser att detta är positivt men vill ändå uppmärksamma distansarbetets möjligheter i de satsningar som kommer till stånd. 36 Arbete och funktionshinder – en rapport byggd på en enkät som besvarats av medlemsförbunden och länsorganisationerna. En skrift från handikappför- bunden. $ISTANSARBETE F¶R FUNKTIONSHINDRADE OCH VID REHABILITERING 181 Avsnittet behandlar distansarbete som en möjlighet vid arbetsanpassning och rehabilitering. Det kan t.ex. gälla personer som har svårt att förflytta sig från hemmet till arbetsplatsen. De kan då få en arbetsanpassad arbetsplats i bostaden. Personer med t.ex. försvagande sjukdomar kan erbjudas distansarbete då de inte orkar gå till eller vistas på en arbetsplats. Fördelen med distansarbete som ett alternativ är att människor fortare kan komma tillbaka till arbetet. Även om det endast är en liten grupp som har möjlighet till detta på grund av arbetsuppgifterna, betonar utredningen vikten av tidig sam- verkan mellan bl.a. arbetsgivare och försäkringskassa. Utredningen anser det viktigt att möjligheten till distansarbete och även distansutbildning eller en kombination av dessa uppmärksammas vid arbetsanpassning och rehabilitering. Rehabilitering är ingen entydig verksamhet. Begrepp som föreb ygga, arbetsanpassa och rehabilitera används i många olika sammanhang av många aktörer och ofta med olika innebörd. Att F¶REBYGGA innebär åtgär- der som skall förhindra att människor drabbas av sjukdom eller skada i arbetet. Att ANPASSA innebär åtgärder som förändrar arbetsförhållandena efter individens förutsättningar och behov i förhållande till arbetets krav. 2EHABILITERING innebär åtgärder för att stärka individen så att han eller hon återfår sin arbetsförmåga och sina förutsättningar att försörja sig genom förvärvsarbete. Rehabiliteringsåtgärder kan innebära allt från anpassning av arbets- redskap till arbetsorganisatoriska frågor och förändring av den psykiska och sociala arbetsmiljön. Distansarbete – en möjlighet till rehabilitering Det är viktigt att utslagningen från arbetslivet förebyggs och att aktiva åtgärder vidtas för att göra det möjligt för personer med nedsatt arbets- förmåga att komma in i och stanna kvar i arbetslivet. Målsättningen inom arbetslivet bör vara att det så långt som möjligt skall gå att vara kvar i arbete till den normala pensionsåldern. För personer som har den typ av arbete att de kan arbeta hemma kan distansarbete vara en möjlighet till både arbetsanpassning och rehabili- tering. Detta gäller oavsett vem som har ansvaret för rehabiliteringen. 182 $ISTANSARBETE F¶R FUNKTIONSHINDRADE OCH VID REHABILITERING En funktionshindrad person, som har besvär att ta sig till och från arbetet, kan t.ex. få hjälp med en anpassad arbetsplats i hemmet och arbeta i bostaden . En person som är sjukskriven kan kanske börja arbeta hemifrån på deltid för att fortare komma tillbaka till arbetslivet. Är man sjukskriven finns en risk att bli isolerad från arbets- kamrater och arbetsuppgifter. Detta kan försvåra återgång- en till arbete.