sou · GMB310 · 1999-01-01 00:00:00 — en viktig uppgift att försöka organisera ett konstnärligt campus på ett sådant sätt att samtliga högskolors egen identitet och självständiga ställning kan bevaras även vid en samlokalisering. Jag har svårt att inse att en samlokalisering i sig skulle behöva innebära ett hot mot någon av högskolorna i dessa hänseenden. Det måste vara en strävan att högsko- lorna själva får komma fram till vilka funktioner som skall utföras gemensamt, i vilken mån och på vilket sätt utbildningar kan integreras, gemensamma föreläsningar anordnas, lärare användas i flera av hög- skolorna etc. Ett campus innebär också att förutsättningar ges för att samordna och samutnyttja vissa funktioner som telefonväxel, vaktmästeri och liknande. Jag tror inte man skall överskatta de rationaliseringseffekter detta kan innebära, men jag vill peka på en viktig förutsättning som ges i ett campus. Den nya tekniken kommer att bli, och är delvis redan, mycket be- tydelsefull för många av de utbildningar som ges inom de konstnärliga högskolorna. Denna kräver avsevärda investeringar och specialkompe- tens för underhåll m.m. Var och en av de konstnärliga högskolorna har sannolikt inte ekonomiska förutsättningar att göra dessa investeringar, reinvesteringar och kontinuerliga underhåll av utrustningen. En sam- verkan och ett samutnyttjande i ett campus medför att de konstnärliga högskolorna kan utveckla nya arbetsmetoder och ny undervisning med hjälp av den nya tekniken. En samlokalisering i sig innebär inte att de ofta framförda synergi- effekterna uppstår automatiskt lika litet som en samlokalisering innebär att högskolornas identitet påverkas negativt eller försvinner. Allt beror på hur verksamheterna vid högskolorna planeras och utvecklas, som jag har understrukit i det föregående. Det är viktigt att det finns ett för samtliga högskolor gemensamt planeringsorgan, med representation från samtliga sex högskolor på hög nivå, där campusgemensamma frågor diskuteras. Självfallet skall varje högskola behålla beslutanderätten i egna angelägenheter och alltså inte kunna tvingas till samarbetsprojekt, som de inte ser något positivt i. Jag har i mitt arbete besökt där teater/opera- och musikutbildningarna ligger samlade i en gemensam byggnad, Artis- ten. När Artisten byggdes var en av grundidéerna att man skulle uppnå integrationsvinster. De nämnda konstnärliga utbildningarna lokaliserades till Artisten dit också ämnena dramatik, kulturvetenskap och musik- vetenskap lokaliserades, dvs. ämnen med nära anknytning till de konst- närliga utbildningarna. Ämnesinstitutionerna flyttar nu ut ur Artisten för att ge mer plats åt de konstnärliga utbildningarna. Enligt studenterna har närheten till varandra inte inneburit särskilt mycket samarbete eller gemensamma projekt. Studenterna skulle gärna se mer av sådant, men 42 6 Campusidén SOU 1998:10 detta förutsätter planering och intresse från lärare och ledning. De för denna utredning viktigaste erfarenheterna från samlokaliseringen i Artisten är bl.a. att respektive utbildning har haft behov att hävda sin identitet och därför eftersträvar att lokalmässigt inom Artisten avgränsa sin verksamhet medan kaféet och fungerar som mötespunkter . Enligt direktiven skall utredaren överväga om en om- och tillbyggnad av nuvarande Konstfackkvarteret (Kv. Tre Vapen) eller kringliggande områden är lämpliga eller om andra lokaliseringsalternativ ger bättre förutsättningar för ett konstnärligt centrum. Jag har efter en grundlig genomgång av ett antal tänkbara lokaliseringsalternativ valt att utreda tre alternativ, nämligen just Konstfackområdet samt dessutom Hammar- by Sjöstad och . En översiktlig karta med de tre lokalise- ringsalternativen angivna fogas som bilaga 2 till betänkandet. För vart och ett av de tre lokaliseringsalternativen har idéskisser ta- gits fram, av vilka några fogas till betänkandet som bilaga 3. Det lokalprogram som utgjort underlag för skisserna redovisas i nedanstående tabell. Programmet har angivits i lokalarea för verksamhet och personalutrymmen m.m. (LOA:V+P) dvs. exklusive kommunika- tionsytor m.m. Programmet är en uppskattning som b ygger dels på uppgifter som lämnats från respektive högskola, dels på förutsättningen att vissa lokaler kan vara campusgemensamma. Programmet innebär således inget ställningstagande till omfattningen av lokalarean för respektive högskola utan har sammanställts med syfte att utgöra under- lag för idéskisser för vart och ett av de tre lokaliseringsalternativen. Area i m 2 LOA:V+P 1)Uppgiften bygger på schablonmässig omräkning av nuvarande lokalarea 2)Förutsätter samutnyttjande av lokaler för teaterutbildning 44 7 Möjliga lokaliseringsalternativ SOU 1998:10 I de följande avsnitten beskrivs de tre lokaliseringsalternativen med avseende på området, omgivningar och kommunikationer. Därtill kom- menteras respektive campusförslag såsom de utformats i skisserna. Lokaliseringsalternativen har skickats ut på remiss till de sex konstnärli- ga högskolorna. Remissen fogas till betänkandet som bilaga 4. Högsko- lornas synpunkter på förslagen redovisas i avsnitt 7.4 och fogas i sin helhet till betänkandet som bilaga 5. Av de skäl som jag redovisat ovan i avsnitt 5.1 har det inte varit möjligt att ange framtida hyreskostnader för respektive lokaliseringsalternativ. Konstfackområdet omfattar i detta förslag fastigheten 2, där ligger, samt en del av den intilliggande tomt. Norr om ligger där har merparten av sina lokaler. I öster avgränsas området av Lindarängs- vägen och , i söder av och i väster av . En etablering av ett konstnärligt campus till detta område innebär att två av de berörda högskolorna (och ) kan bli kvar på nuvarande adresser. Områdets läge vid gränsen till innebär att sär- skilda krav gäller för hur nybebyggelse får utformas. Delar av konst- fackbyggnaden har av klassificerats som särskilt värdefulla från kulturhistorisk och miljömässig synpunkt, dvs. klassen under bygg- nadsminnesklass. Konstfackområdet ligger i utkanten av stenstad men ändå förhållandevis nära de olika kulturinstitutionerna i centrala staden. I omedelbar närhet finns förutom också , och Berwaldhallen. Läget innebär också närhet till konstgallerier, kyrkor och vissa specialbutiker. I närheten till området ligger Fältöversten, stadsdelscentrum för denna del av med sina butiker och service. Området gränsar till och med de möjligheter detta innebär vad gäller evenemang av olika slag samt rekreation. En campusetablering av samtliga sex konstnärliga högskolor i Konst- fackområdet innebär att , och Kungl. blir kvar i den stadsdel där de etablerat sig . finns på fem minuters gångavstånd över , vid och Kungl. Musik- högskolan vid . Flera busslinjer passerar förbi området dels på , dels på . Turtätheten är hög och bussarna går till ca . Närmaste tunnelbanestation är som ligger från området. ligger drygt en kilometer längre bort från Konstfackområdet. Förslaget, som redovisas i bilaga 3, har ritats av på uppdrag av Akademiska Hus. Det innebär en gestaltning av ett campus i stadsmiljö som i skala och utformning ansluter till den omgivande stadens karaktär. Byggnaderna, som är i fyra till fem våningar, gr upperas kring ett internt stråk, kallat Corso, som förbinder och . Varje högskolas identitet och karaktär markeras i arkitekturen. Förråd och scener m.fl. lokaler förläggs i stor utsträckning under mark liksom parkering. Högskolornas entréer orienteras kring Corso, där också de gemensamma lokalerna finns för att underlätta och uppmuntra tvärkontakter mellan utbildningarna. Det samlande stråket Corso har många entréer och passager utifrån så att utställningslokaler, kaféer och scener blir lätta att nå för publik och allmänhet. Både högskolorna och staden berikas genom att grönområde kan nås via Corso och ett grönt alléstråk intill som blir bilfritt norr om . Tunga transporter går via en underjordisk servicegata som når alla högskolor. Här finns också parkering. Mot bakgrund av att regeringen arbetar med ett handlingsprogram för att stärka arkitektur och design är det viktigt att karaktär och kvaliteter hos den ursprungliga byggnaden för bevaras. Även läget alldeles i kanten av och begränsningar i form av befintliga byggnader inom angränsande fastigheter ger restriktioner för hur tillkommande bebyggelse kan utformas. Dessa restriktioner innebär att expansionsmöjligheterna är begränsade. I förslaget har hänsyn till detta tagits genom att en stor del av de höga lokalerna delvis har förlagts under marknivån. är ett stort samlat område runt Hammarby och kanal i anslutning till . Delar av sjöstaden har redan uppförts utmed södra kaj, och byggnationen på den södra sidan om vattnet har inletts. Projektet har presenterats i FN vid femårsuppfölj- ningen av som spjutspets i miljöanpassat storstadsbyg- gande. Projekt har tagit fram ett för- slag till ett campus för de konstnärliga högskolorna i Lugnet inom . äger marken inom Lugnet. Enligt förslaget anläggs centralt i Lugnet en större kvadratisk plats – ett torg – som öppnar sig med vy mot en strandpark med Hammarby i väster. Mellan torget och den östligt liggande trafikleden planeras tre kvarter för bebyggelse som kan rymma upp emot lämpliga för de konstnärliga högskolorna. Det vackra läget vid vattnet ger områ- det en särskild dimension. är en utvidgning av innerstaden. Karaktären blir en öppen kvartersstad med byggnader i fyra till sju våningar. Området är största utbyggnadsområde för bostäder och verksamheter. Fullt utbyggd kommer stadsdelen att bebos av minst 15 000 människor och ha en mä ngd nya arbetslokaler. Här kommer att formas en stadsbygd på gränsen mellan stenstad och ytterstad i omedel- bar närhet till Nackareservatet. Läget vid vattnet kommer att utnyttjas med varierande strandutform- ning, broar och parkanläggningar. Tre nya broar kommer att byggas över kanalen, bland annat en öppningsbar gång- och cykelbro till Sö- dermalm över vilket påtagligt ökar tillgängligheten till denna stadsdel. Inom området ligger nya . Inom Lugnetområdet eller i den omgivande bostadsbebyggelsen kan studentbostäder anordnas. En viktig förutsättning för hela Hammarby är att byggs. Med leds biltrafiken öster om området och vidare i tunnel genom Henriksdalsberget. Den planerade snabbspår- vägen, som skall förbinda med via marbyhamnen och knytas ihop med , kommer att gå genom området, och en hållplats är planerad vid Lugnet. Restiden till alternativt beräknas bli . rande planer kommer snabbspårvägen att byggas mellan och Lugnet och fortsättningen från Lugnet t ill . försörjs området med buss. Man kan även nå området med bil från bland annat den angränsande . Förslaget, som ritats av Nyréns arkitektkontor på uppdrag av Projekt , framgår av bilaga 3. Det innebär att högskolorna kommer att vara en del i en nybyggd utvidgning av innerstaden. Från knutpunkten vid Lugnet där alla trafikströmmar möts, där affärer och annan service finns, når man . Högskolorna grupperas kring där varje högskola får egen entré. De stora publika salarna nås från kulturtorget där högskolorna får egna kaféer med uteservering. Gallerierna och kaféerna blir naturliga foajéer vid publika evenemang. Byggnaderna har tre till fem våningar och gr upperas runt gallerier och gårdar. Ljusa kommunikationsytor gör det lätt att orientera sig och ljusa gårdar samlar respektive högskola. I våningen en trappa upp kan högskolorna bindas samman i ett invändigt foajésystem som mynnar i gemensamt bibliotek, kårhus och restaurang vid . I stort sett alla lokaler kommer att ligga ovan mark. Parkering kom- mer att finnas i den östra delen av området. Varje högskola kan ges en egen identitet och utblicksmöjligheter mot Hammarby . Genom att en ny stadsdel byggs upp finns goda möjligheter att skräddarsy utform- ningen av högskolorna. I och med att inplaceringen sker på obebyggd mark kan området planläggas med möjlighet till framtida utbyggnad. Byggnaderna kan också utformas så att delar kan avskiljas för annat ändamål om högsko- lornas behov minskar. i kommun ligger vid inloppet till . som är cirka 27 ha till ytan ägs av och har under större delen av spelat en viktig industriell roll i livsmedelsproduktionen i . erbjuder en mycket särpräglad miljö genom sitt speci- ella läge, sin historia, sin spännande bebyggelse och sin unika plats i landskapet. Från har man utsikt mot stadens centrum, södra och utloppet mot skärgården. En idé för det framtida innehållet på har presenterats av . I denna beskrivs förutsätt- ningar att bli en viktig nod i utveckling med bl.a. högskolor, handels- och kulturinstitutioner, opera, hotell och kongress- anläggning och företag med inriktning mot handel inom Östersjöregio- nen. öster om ligger som är i det närmaste fullt utbyggd till en modern stadsdel med bostäder och arbets- platser, restauranger m.m. En broförbindelse från till utreds . varv väster om förvärvades av HSB som planerar att bygga cirka 700 lägenheter inom området. Även i Saltsjökvarnsområdet och vid Danviksstrand planeras för bostäder liksom på själva . Studentbostäder kan även byggas här. På platå har bageribyggnaden tillfälligt byggts om till TV-studior för TV4-produktionen av Skilda världar. I det tidigare kafferosteriet vid inryms nu ateljéer och verkstäder för Operan och . Här har också en stor publik repetitionslokal för dessa teatrar färdigställts, och ytterligare en är under byggnad. I finns bl.a. en musikskola med lång tradition och ett barn- kulturcentrum. På kort sikt kommer kollektivtrafiken att utgöras av busstrafik. Med direktbussar blir restiden från . Bussar med hög turtäthet kan ansluta till knutpunkter som , , etc. Inom arbetet med fördjupad översiktsplan har en snabbspårvägsan- slutning studerats. Förslaget, som ritats av BSK arkitekter på uppdrag av KF Fastig- heter AB, framgår av bilaga 3. Det innebär att campusområdet kommer att få en stark identitet genom den karaktärsfulla industriella bebyggel- semiljön och dramatiska topografin samt läget på gränsen mellan stad och skärgård. Högskolorna kommer att ligga på olika nivåer i den bergssluttning som industriområdet utgör. Högskolorna kan var och en inrymmas i sin egen byggnad med en tydlig identitet. De areamässigt mindre högskolor- na placeras i de befintliga byggnader som ger goda förutsättningar för deras speciella verksamheter: i den välkända havrekvar- nen – en av funktionalismens märkesbyggnader, i den klassicistiska silon vid kajen samt i makaronifabriken med sitt funktionalistiska trapphus och vackra utblick över . har placerats närmast vattnet i den ursprungliga huvudbyggnaden med flygelbyggnader och magasin. Stora lokaler kan uppföras som en bakre t illbyggnad mot bergväggen. kan nya byggnader uppföras centralt i området. För uppförs en ny b yggnad på platå, alterna- tivt kan placeras utefter norra kajen väster om . Nivåskillnaderna gör att lokaler kan förläggas ljust eller mörkt efter vad som kan vara lämpligt. Parkering ordnas i garage under eller i bergrum som nås från kajplanet. Alla högskolorna får utblick över inloppet till . Expansionsmöjligheter finns i området. 7.4Högskolornas synpunkter på lokaliseringsalternativen Samtliga berörda högskolorna har inkommit med synpunkter på de tre lokaliseringsalternativen. I följande avsnitt redovisas översiktligt dessa synpunkter. Yttrandena i sin helhet fogas till betänkandet som bilaga 5. Tre av de sex högskolorna – , Kungl. och – har rangordnat de tre alternativen. Av denna rangord- ning framgår att både och Kungl. anser att Konstfackområdet är det bästa, är det näst bästa och är det minst goda alternativet. rangordning är den motsatta, dvs. med egen termino- logi är det minst dåliga alternativet, kommer på andra plats och Konstfackområdet är oacceptabelt. förordar alternativet , men rang- ordnar inte inbördes de två övriga alternativen. ställer sig principiellt inte avvisande till något av alternativen. Dock har DI i ett reviderat remissvar gjort tillägget att institutet förordar Konstfackområdet. DI rangordnar inte de två övriga alternativen inbördes. anser att och Konstfackområdet är de mest intressanta, medan alternativet rönt begränsat intresse. Flera av högskolorna har också framfört synpunkter på förslagen till utformning av de tre campusalternativen. 50 7 Möjliga lokaliseringsalternativ SOU 1998:10 inte här eftersom förslagen endast är idéskisser och inga slutliga förslag vad gäller byggnadernas storlek och placering. De fördelar som främst framhållits avseende Konstfackområdet är det centrala läget med närhet till centrum och till en rad olika kultur-, medie- och utbildningsinstitutioner och dessutom till kommersiell och annan service. Därtill kommer närheten till . Mu- sikhögskolan har dessutom pekat på att det i detta område etableras alltfler företag med anknytning till IT och underhållning, alltså tänkbara samarbetspartners till deltagarna i ett konstnärligt campus. Området har goda kommunikationer, vilket enligt högskolorna är mycket betydelsefullt. De konstnärliga högskolorna använder i stor utsträckning lärare på deltid, gästföreläsare och tillfälligt anställda tim- lärare. Även för studenterna och den publik som skall besöka högskolor- na är goda kommunikationer väsentliga. Enligt har området det bästa publikunderlaget av de tre förslagen. nuvarande läge är välkänt för stockholmarna och har skapat en egen identitet åt området som konst- och kulturcentrum. De huvudsakliga nackdelarna som framförts är att utbyggnadsmöj- ligheterna på kort sikt är begränsade och att förslaget innebär en viss överexploatering. En inte obetydlig del av lokalerna måste därför förläg- gas under jord, något som såväl som har kraftiga invändningar mot. anser också att området helt saknar skönhetsvärde. De fördelar med som framförts är främst att lokaler- na kan utformas efter högskolornas önskemål eftersom det är fråga om nybyggnation för samtliga högskolor. Området erbjuder goda utveck- lingsmöjligheter och expansionsmöjligheter samt närhet till en levande stadsmiljö. , som förordar detta område, anser att områ- det har ett mycket fint läge vid Hammarby och uppfyller kravet på skönhetsvärde. Därtill påpekar att förutsättningen för samarbete redan vid planeringen ger de berörda högskolorna en gemen- sam start som kan bli positivt. framför att den relativa närheten till Teaterhögsko- lans nuvarande lokaler gör att man med lite god vilja kan hitta både en rationell, praktisk och ekonomisk lösning, där i sin nuvarande utformning och placering betraktas som en västlig utpost i ett framtida konstnärligt högskolecampus i . Nackdelarna som flera av högskolorna framfört är att läget är perifert och kommunikationerna är osäkra. Därtill kommer att det föreslagna campuset ligger på ett gammalt industriområde med eventuella giftrester i marken, varför sanering av detta kan antas bli dyrt och tidsödande. främsta fördel är, enligt vad som framförts, dess natur- sköna läge vid inloppet till samt dess spännande topografi. Flera av högskolorna har också framhållit den positiva inställningen från kommun som innebär en snabb planprocess. Ett utlovat snabbt byggande är givetvis också en fördel. De främsta nackdelarna är det perifera läget och osäkerheten vad gäller kommunikationer. Eftersom dessa två faktorer är de som framför allt framförts till förmån för Konstfackområdet anses de vara de avgö- rande nackdelarna för och även för . Därtill har både Kungl. och framhållit att problem kan uppstå vid omb yggnad av befintliga byggnader som uppförts för helt andra ändamål än de nu aktuella. Utöver de synpunkter som högskolorna framfört avseende de tre lokali- seringsalternativen, har de också gjort vissa påpekanden av mer generell karaktär. sammanfattar sina villkor för att högskolan skall in- gå i campus i följande punkter -att skall vara en självständig högskola, -att får större lokaler med dagsljus och stor luftvolym i arkitektoniskt estetisk utformning med hänsyn till den kreativitets- skapande verksamhetens behov -att får en egen huskropp med övningsscen -att får full kostnadstäckning för samtliga merkostna- der som uppkommer påpekar att kostnadsaspekten för de tre lokali- seringsalternativen inte är redovisade. Därför kan konstatera att endast Konstfackalternativet är ekonomiskt överblickbart, medan alternativen och , ur ekonomis- ka aspekter, är svårare att bedöma. framför att oavsett hur lokaliseringsfrågan för ett even- tuellt campus löses, uppstår avsevärda svårigheter att inom givna ramar betala den högre hyra, som såväl ett ombyggnadsalternativ som ett nybygge skulle medföra. Särskilt för olika gemensamma funktioner, såsom bibliotek, restaurang, hörsal m.m. erfordras ett tillskott av medel. Sådana gemensamma satsningar är nödvändiga delar av och karaktäristiska för ett samlat campus. menar att en samlad lokalisering av de berörda högskolorna i sig utgör en sådan kreativ kraftsamling, att redan detta utgör ett starkt motiv för att etablera ett har också, liksom Kungl. , i sitt yttrande angivit de fördelar som en samlad campuslösning erbjuder. synpunkter har jag delvis använt som underlag i min beskrivning av campusidén i kapitel 6. Synpunkterna framgår i sin helhet av yttrandena i bilaga 5. allmänna uppfattning är att en lokalisering t ill ett campus inte nödvändigtvis är den bästa lösningen på högskolans lokal- förutsätter också att eventuellt ökade lokal- kostnader inte påverkar förutsättningarna för att bedriva en kvalitativ dess grundläggande inställning be- träffande förslaget att infoga i ett gemensamt campus inte har förändrats. ser inte några fördelar som tillnär- melsevis skulle uppväga de peda gogiska, konstnärliga, praktiska och ekonomiska nackdelar som campusförslaget skulle innebära för . Högskolan pekar särskilt på de ekonomiska konsekvenserna av nybyggda lokaler som antingen skulle innebära en kraftig minskning av högskolans lokaler eller en väsentlig överföring av utbildningsresurser för att täcka de högre lokalkostnaderna. Som redovisningen i det föregående visar är inställningen bland de aktuella konstnärliga högskolorna splittrad både vad gäller campusidén som sådan och lokaliseringen av ett konstnärligt campus. Sammanfatt- ningsvis är högskolornas inställning till själva campusidén, utifrån de synpunkter jag inhämtat löpande under utredningsarbetet tillsammans med de synpunkter som högskolorna redovisat i sina yttranden över de tre lokaliseringsalternativen, följande. Tre av högskolorna – , och Kungl. – är mycket positiva till ett campus. ansluter sig till campustanken under vissa bestämda förutsättningar. , som tidigare under utredningsarbetet redovisat att de inte kan se några fördelar med ett campus, har något modererat sin inställning i sitt yttrande. Där framgår att den allmänna uppfattningen är att en lokalisering till ett campus inte nödvändigtvis är den bästa lösningen på lokalproblem. är nu liksom tidigare negativt inställd till att ingå i ett konstnärligt campus och har svårt att se fördelarna med ett sådant. Det är dock viktigt att observera att i och för sig inte har någon invändning mot att ett konstnärligt campus byggs, men hög- skolan ser för egen del inga fördelar. De motiv, som framför, är till stor del desamma som de övriga konstnärliga högskolorna redovisar som mer eller mindre självklara förutsättningar för att ingå i ett campus: att självständigheten bevaras, att lokalsituationen inte för- sämras och att medlen för själva utbildningen inte minskar. Betraktad i detta perspektiv är inställningen till campusidén inte så olika som det kan förefalla. Dock är jag medveten om att inte är intresse- rad av att ingå i ett campus även om de här redovisade farhågorna kan undanröjas. ser ett värde i att vara också lokalmässigt fristående med närhet till den teater publik, som lärt sig hitta till hög- skolans föreställningar. Högskolan är mycket tillfredsställd med den nuvarande lokalsituationen och ser inga som helst fördelar med att ingå i ett campus. 54 8 Förslag SOU 1998:10