sou · GMB3115d1 · 1999-01-01 00:00:00 — föreskrivs att den av arbetsgivaren tillhandahållna utrustningen skall vara stöldskyddsmärkt. I andra avtal anges att endast arbetsmaterial som oundgängligen behövs bör medföras till och förvaras på distansarbetsplatsen. föreskrivs att makulering av papper och dylikt måste ske på ett sådant sätt att rekon- struktion inte kan ske. Det förekommer också avtal enligt vilka diskett med säkerhetskopior måste förvaras på ett säkert sätt, på annan plats än persondatorn. I kollektivavtalet på branschnivå anges att arbetsgivaren och arbetstaga- ren i avtal kan reglera vem som skall ansvara för att försäkring tecknas och vem som skall bekosta den och eventuell tilläggsförsäkring. Enligt kollektivavtalen på lokal nivå ansvarar arbetsgivaren för even- tuella självriskkostnader respektive merkostnader för försäkring, inbrott, 206 $ISTANSARBETETS REGLERING I AVTAL RIKTLINJER M M som kan anses ha uppenbart samband med utrustningen eller kan ha förorsakats av den. Enligt de flesta individuella avtal skall arbetstagaren ha en hem- eller villaförsäkring. Enligt ett avtal skall arbetstagaren dessutom ha en olycksfallsförsäkring. Om arbetsgivarens utrustning orsakar skada är det vanligt att arbetsgivaren åläggs att ersätta arbetstagarens kostnad för självrisk. Enligt ett avtal skall arbetstagaren kontrollera att självrisken inte är högre än ett basbelopp. Av samma avtal framgår att arbetsgivaren i sitt försäkringsavtal skall göra en notering om var utrustningen är placerad. åläggs arbetstagaren att visa arbetsgivaren kopia av försäkringsbrevet. Det förekommer att arbetsgivaren åläggs att ersätta förlorad bonus. Enligt vissa avtal får arbetstagaren själv svara för skada som uppkommit på grund av skadeståndsgrundande vårdslöshet. I ett avtal anges att arbetsgivaren ansvarar ekonomiskt för eventuella för- säkringspremier avseende utlämnad utrustning och för skador på oför- säkrad, utlämnad utrustning. Enligt kollektivavtalet på branschnivå kan arbetsgivaren och arbets- tagaren i avtal reglera vilka arbetsuppgifter som skall utföras, hur arbetet skall bedrivas och hur arbetet skall redovisas. Överenskommelse skall, enligt båda kollektivavtalen på lokal nivå, träffas mellan arbetsgivaren och arbetstagaren om arbetsuppgifter och tidsutsträckning. Vanligast är att parterna i de individuella avtalen kommer överens om vilka arbetsuppgifter som kan utföras på distans. Det förekommer avtal enligt vilka vissa arbetsuppgifter inte får utföras på distans. Hur arbets- resultatet skall redovisas är olika i olika avtal: löpande eller . !RBETSTIDSF¶RL¤GGNING OCH UTRYMME P¥ HUVUDARBETSPLATSEN Omfattningen av distansarbetet och närvaro på huvudarbetsplatsen kan, enligt kollektivavtalet på branschnivå, regleras i avtalet mellan arbets- givaren och arbetstagaren. Enligt båda kollektivavtalen skall arbetsgivaren och arbetstagaren träffa avtal om förläggningen av arbetet. Minst skall till- bringas på huvudarbetsplatsen. Anledningen till detta är att inga men skall uppstå för den enskilde vad gäller social kontakt med kollegor eller kompetens- och karriärutveckling. $ISTANSARBETETS REGLERING I AVTAL RIKTLINJER M M 207 Av de individuella avtalen framgår att fördelningen av arbetstid mellan huvudarbetsplats och distansarbetsplats sker genom överens- kommelse mellan parterna. Det är vanligt att avtalen stipulerar 3–som maximitid för distansarbete. anges även minimitider. Vissa avtal innehåller klausuler om att en arbetstagare som har påbörjat arbete på distans inte längre har tillgång till sitt gamla arbetsrum. I stället får arbetstagaren, när han eller hon arbetar på huvudarbetsplatsen, ett mindre rum eller delat rum. Arbetstagaren kan också få tillgång till en särskild arbetsplats för distansarbetare. En annan lösning är s.k. flexibla kontor, dvs. ett kontorsutrymme utan fasta arbetsplatser som delas av flera personer. Enligt vissa individuella avtal krävs det en särskild överenskommelse mellan arbetsgivaren och arbetstagaren för att övertidsersättning skall utgå. anges att en arbetstagare som i vanliga fall har övertids- ersättning har samma rätt vid distansarbete om övertiden är planerad och godkänd i förväg. Sedan förekommer det avtal enligt vilka godkännande av övertid i efterhand inte kan ges vid distansarbete. Det förekommer också att övertid inte godkänns. Enligt kollektivavtalen på lokal nivå skall arbetstagaren betala kostnaden för elförbrukningen. Traktamente och reseersättning utgår, enligt de indi- viduella avtal som berör frågan, inte vid arbete på distansarbetsplatsen. I ett par avtal jämställs distansarbetsplatsen med huvudarbetsplatsen. I de fall en tjänsteresa skall företas beräknas då reseersättningen från distans- arbetsplatsen, men om avståndet mellan förrättningsorten och huvud- arbetsplatsen är kortare utgår reseersättning från huvudarbetsplatsen. Om arbetstagaren måste transportera tungt eller skrymmande arbetsmaterial till och från arbetsplatsen kan han eller hon, enligt ett avtal, få rese- ersättning. Som konstaterats ovan bekostar arbetsgivaren som regel utrustning med installation och avinstallation. Däremot är det vanligt att arbets- tagaren betalar elförbrukningen. Kostnaderna för telefon ersätts ibland enligt en schablon när arbetstagarens privata abonnemang har upplåtits för kommunikation inom ramen för distansarbetsuppgifterna. Det före- kommer att arbetstagare som t.ex. deltar i en telefonkonferens får ersätt- ning för detta. 208 $ISTANSARBETETS REGLERING I AVTAL RIKTLINJER M M Arbetsgivaren betalar som regel inte ersättning för arbetsutrymme och städning. Ett undantag kan vara om arbetstagaren inte har tillgång till arbetsplats på huvudarbetsplatsen. Det förekommer att ersättning utgår för anpassning av arbetsutrymme i hemmet. Enligt kollektivavtalet på branschnivå kan arbetsgivaren och arbetstaga- ren i avtal träffa överenskommelse om uppföljning respektive avveckling av distansarbetet. De flesta individuella avtal innehåller en klausul varigenom arbets- tagaren förbinder sig att delta i en utvärdering. Vissa avtal ger arbets- givaren ansvaret för att kontinuerligt föra en dialog med arbetstagaren angående arbetsmiljö, kompetensutveckling, arbetsinnehåll, mål, kvalitet, effektivitet etc. Det kan också anges att uppföljning skall ske och då omfatta bl.a. för- och nackdelar för arbetsgivaren och arbetstagaren, den sociala situationen, möjligheter och problem. I kollektivavtalen på lokal nivå anges att arbete på distans skall vara indi- viduellt och frivilligt. Vidare uppges att utöver det normala kollektiv- avtalet gäller vid arbete på distans, om inget annat skriftligen överens- kommits, bolagets vanliga regler och villkor. Partsgemensamma uttalanden på bransch/förbundsnivå I båda de uttalanden vi granskat lämnas det till de lokala parterna att överlägga om hur arbete på distans skall införas och formellt regleras. Det betonas att arbete på distans skall vara frivilligt. Enligt det ena uttalandet är det viktigt att klargöra definition, syfte och konsekvenser av distansarbete ur såväl företagets som den enskildes synvinkel. Arbetsgivaren och arbetstagaren bör, enligt båda uttalandena, ha möjlig- het att säga upp avtalet. I det ena uttalandet anges att arbetstagaren, om arbetet på distans avbryts, skall återgå till huvudarbetsplatsen. Hur och när en sådan återgång skall ske bör ut mellan parterna. $ISTANSARBETETS REGLERING I AVTAL RIKTLINJER M M 209 Om arbetet delvis utförs på distans och det finns en huvudarbetsplats torde, enligt det ena uttalandet, den senare vara att anse som driftsenhet enligt LAS (om begreppet driftsenhet, se avsnitt 4.2). Här sägs också att de berörda parterna kan säkerställa detta genom kollektivavtal. Enligt det andra uttalandet bör de lokala parterna, om arbetet på distans skall ske permanent och i större utsträckning, komma överens om att arbetstagaren skall tillhöra sin tidigare driftsenhet. Det anges att tjänstemannaavtalet och däri förtecknade särskilda överenskommelser, eventuellt efter juste- ring, gäller vid arbete på distans. !RBETSTID TILLG¤NGLIGHET OCH ¶VERTIDSERS¤TTNING Arbetsgivaren och arbetstagaren bör, enligt båda uttalandena, komma överens om vilka arbetstider och förutsättningar för övertid som skall gälla samt när arbetstagaren skall vara anträffbar för t.ex. kollegor och kunder. Enligt det ena uttalandet skall de vanliga anställningsvillkoren gälla vid arbete på distans. Parterna bör, enligt det andra uttalandet, klar- göra vad som gäller i fråga om arbetsgivarens kontroll och hur arbets- uppgifterna skall hanteras vid arbetstagarens frånvaro. Det ena uttalandet påpekar att parterna i de lokala överläggningarna bör vara särskilt uppmärksamma på frågor kring distansarbetsplatsens utrust- ning. Enligt det andra uttalandet skall utrustningen hålla god kontors- standard och vara tillfredställande ur arbetsmiljösynpunkt. Installationer och eventuella reparationer skall utföras av fackman. Det anges också att överenskommelse kan behöva träffas om vem som får använda utrust- ningen m.m. I båda uttalandena anges att arbetsgivarens ansvar även gäller vid arbete på distans och att arbetsgivaren därför måste ha möjlighet att besöka distansarbetsplatsen. Enligt det ena uttalandet skall arbetstagaren i förväg underrättas om besök. 210 $ISTANSARBETETS REGLERING I AVTAL RIKTLINJER M M Det ena uttalandet rekommenderar de lokala parterna att vara särskilt uppmärksamma på frågor kring sekretess och säkerhet. I det andra uttalandet påpekas att om andra än arbetstagaren har tillträde till distansarbetsplatsen måste frågan om sekretess lösas. Eventuellt bör det, enligt samma uttalande, finnas möjlighet till brandsäker förvaring. Om arbetsgivarens utrustning orsakar skada skall, enligt det ena uttalan- det, arbetstagaren hållas skadeslös. I det andra uttalandet uppmanas de lokala parterna att ordna de försäkringar som behövs för skador och stöld av utrustningen samt för de skador som utrustningen eventuellt orsakar i bostaden. !RBETSTIDSF¶RL¤GGNING OCH UTRYMME P¥ HUVUDARBETSPLATSEN I de fall det finns en huvudarbetsplats bör arbetet på distans vara fri- villigt. I det ena uttalandet anges dessutom att distansarbete endast bör omfatta del av arbetstiden. Parterna i de lokala överläggningarna bör, enligt det ena uttalandet, vara särskilt uppmärksamma på frågor kring ersättning för särskilda kostnader som kan uppkomma i samband med arbete på distans. I det andra uttalan- det anges att fördelning av kostnader för arbetsplats, telefon, elförbruk- ning, underhåll och eventuella reparationer kan behöva regleras i avtalet. Endast i det ena uttalandet anges att arbetstagaren, för att bl.a. utveckla sin kompetens, skall ha möjlighet att delta i möten, projekt m.m. hos arbetsgivaren. I samma uttalande rekommenderas parterna att göra gemensamma uppföljningar av arbetsformen. $ISTANSARBETETS REGLERING I AVTAL RIKTLINJER M M 211 Riktlinjer från arbetsgivare på central nivå, förbundsnivå och lokal nivå Samtliga förbundsorganisationer anser att frågan om distansarbete bör regleras i avtal eller överenskommelse. Ett av förbunden, liksom den centrala arbetsgivarorganisationen, avråder medlemmarna från att ingå kollektivavtal, eftersom ett sådant skapar en onödig bundenhet och stel- het. Den centrala organisationen, liksom en av förbundsorganisationerna, anger även att riktlinjer för distansarbete bör tas fram lokalt. Riktlinjerna bör, enligt den centrala arbetsgivarorganisationen innehålla regler om frivillighet, anställningsförhållanden, omfattning, tillgänglighet, ansvar för eventuell utrustning, arbetsmiljöansvar, datasäkerhet och sekretessfrågor. Organisationen menar att detaljerna skall bestämmas i enskilda överenskommelser. Ungefär hälften av arbetsgivarna på lokal nivå anser att det skall vara frivilligt att arbeta på distans. Nästan hälften av de lokala arbetsgivarna anger att avtal om distansarbete mellan arbetsgivare och arbetstagare skall tidsbegränsas. Lämplig avtalstid anges ibland med möjlighet till förlängning, men det förekommer också längre avtals- perioder. Så gott som samtliga arbetsgivare på lokal nivå och en förbunds- organisation anser att arbetsgivaren och arbetstagaren skall ha ömsesidig rätt att säga upp avtalet. I vissa riktlinjer anges en uppsägningstid om en månad, men det förekommer även längre uppsägningstider. Följs inte överenskommelsen får, enligt en förbundsorganisation, avtalet sägas upp med omedelbar verkan. Om verksamheten behöver det eller om arbets- tagaren önskar det, kan arbetet på distans upphöra med kort varsel – detta i några fall på lokal nivå. Arbetstagaren skall då, efter skälig varseltid, återgå till huvudarbetsplatsen med ordinarie villkor. Vissa lokala rikt- linjer anger att parterna har rätt att säga upp avtalet med en veckas varsel om det är uppenbart att det i väsentliga delar inte kan uppfyllas. En lokal arbetsgivare anser att det bör klargöras vad som händer om arbetsgivaren eller arbetstagaren vill avbryta arbete på distans. Enligt denna arbets- givare är det rimligt att båda parter får en viss omställningsperiod. Särskilt viktigt är detta om distansarbetarens arbetsplats används av någon annan . 212 $ISTANSARBETETS REGLERING I AVTAL RIKTLINJER M M Några arbetsgivare på lokal nivå anser att arbetstagaren organisatoriskt skall tillhöra huvudarbetsplatsen. En förbundsorganisation rekommen- derar att den organisatoriska tillhörigheten fastställs i avtal mellan arbets- givaren och arbetstagaren. En annan förbundsorganisation anger att arbetsgivaren skall lämna skriftlig information till arbetstagaren om ändrad arbetsplats enligt 6 § LAS inom efter att han eller hon övergått till att arbeta på distans. Distansarbetare bör, enligt en förbundsorganisation, undantas från rätten till kompensation för övertidsarbete eftersom de väl uppfyller definitio- nen tjänsteman som med hänsyn till sina arbetsuppgifter har särskild förtroendeställning i arbetstidshänseende. Medlemmarna uppmanas att reglera den enskildes tillgänglighet för arbetsgivare och kunder. En annan förbundsorganisaton påpekar att den anställdes frihet att själv förlägga sin arbetstid ofta är ett skäl att införa distansarbete. På grund av detta, och eftersom det är svårt att kontrollera när och arbetet utförs, kan det vara olämpligt att fastställa någon särskild arbetstid för distansarbetaren. I stället bör parterna bestämma den arbetsmängd eller det arbetsresultat som skall presteras. Om företaget ändå fastställt ett dagarbetsmått och detta överskrids, skall det betraktas som övertids-arbete under förutsättning att arbetsgivaren har beordrat arbetet eller godkänt det i efterhand. En del arbetsgivare på lokal nivå anger att frågan om arbetstid regleras i kollektivavtal. Några lokala arbetsgivare anser att reglerna på huvudarbetsplatsen skall gälla. anges på lokal nivå att ordinarie arbetstidsförläggning/schema skall gälla även för distansarbetare. Över- tidsersättning skall i sådana fall utgå enligt gällande regler om arbets- tagaren normalt har övertidsrätt. Vidare skall all övertid vid distansarbete vara planerad och godkänd i förväg. Några arbetsgivare på lokal nivå skriver att arbetstiden är flexibel och att den kan förläggas på sätt som passar arbetstagaren bäst. Det är dock inte tillåtet att arbeta in de dagar som skall tillbringas på huvudarbetsplatsen. På vissa ställen uppges att övertidsersättning inte utgår vid distans- arbete. Man kan dock göra undantag från denna regel om det gäller en avgränsad tid eller avgränsad arbetsuppgift. En eventuell överenskom- melse om att arbetet skall utföras på icke kontorstid skall, enligt en rikt- linje på lokal nivå, göras skriftligt. Frågan om övertidsersättning måste regleras särskilt, skriver man i en del riktlinjer; övertid skall ju beordras i $ISTANSARBETETS REGLERING I AVTAL RIKTLINJER M M 213 förväg, vilket i regel är svårt när arbetstagaren arbetar på distans. Andra riktlinjer innehåller en möjlighet att överenskomma om förskjuten arbets- tid. Flera riktlinjer slår fast att övertid inte kan godkännas i efterhand vid distansarbete. Det vanligaste är att förbundsorganisationerna och de lokala arbets- givarna anger att överenskommelse skall träffas om när och hur arbets- tagaren skall vara anträffbar för chefer, kollegor etc. Det förekommer också att frågan om tillgänglighet inte behandlas alls. I vissa riktlinjer betonas att kraven på tillgänglighet inte får sättas så högt att arbetstagaren känner sig mer låst hemma än på huvudarbetsplatsen. En lokal arbetsgivare anser att arbetstagaren normalt skall vara tillgänglig under flextidens s.k. fixtider. De flesta arbetsgivare, bl.a. en på förbundsnivå, anser att arbetsgivaren skall äga utrustningen. En del av dem uttalar att den som skall arbeta regelbundet på distans skall kunna låna ändamålsenlig kontorsutrustning. På förbundsnivå rekommenderas, i ett fall, att parterna reglerar frågan om vilken utrustning som skall finnas på distansarbetsplatsen, vem som skall äga den och vem som skall bekosta installationer, telefon m.m. Om arbetsgivaren äger utrustningen skall denna som regel förtecknas och kvitteras av arbetstagaren. Enligt vissa riktlinjer skall utrustningen vara märkt. föreskrivs att utrustningen endast får användas enligt arbetsgivarens regler. Det förekommer, även på förbundsnivå, riktlinjer om att utrustningen endast får användas i tjänsten. På vissa håll anges att arbetsgivaren ansvarar för att utrustningen är betryggande ur skydds- synpunkt och att det finns godtagbara instruktioner för den. En lokal arbetsgivare anser att arbetstagaren skall ansvara för att utrustningen fraktas och förvaras på ett betryggande sätt så att stöld och skaderisk minimeras. anges att arbetsgivaren skall bekosta instal- lation och avinstallation av utrustningen, material och nödvändiga el- installationer. Om den anställde vill använda egen datorutrustning bör han eller hon, enligt en lokal arbetsgivare, kontrollera med sitt försäk- ringsbolag om det behövs tilläggsförsäkring. I så fall är det rimligt att arbetsgivaren står för merkostnaden. 214 $ISTANSARBETETS REGLERING I AVTAL RIKTLINJER M M Så gott som samtliga lokala arbetsgivare och några förbundsorganisa- tioner anser att det är arbetsgivaren som har ansvaret för arbetsmiljön. Både på förbundsnivå och lokal nivå sägs här och var att kraven på arbetsmiljön kan variera efter omständigheterna. Vissa arbetsgivare på lokal nivå anger att den anställde förutsätts medverka till att eliminera eventuella risker i arbetsmiljön och att ordna arbetsplatsen på ett sådant sätt att säkerheten inte äventyras. Det påpekas på vissa ställen att arbets- tagaren skall följa angivna föreskrifter, använda skyddsanordningar och iaktta den försiktighet som behövs för att förebygga ohälsa och olycksfall. Arbetstagare som skall arbeta på distans skall, enligt några lokala arbetsgivare, kontrollera att hyresvärden inte anser att det är fråga om en delvis kontorisering av bostaden. Några lokala arbetsgivare och förbundsorganisationer anser att arbets- givaren skall ha tillträde till arbetsplatsen. I ett fall anges att arbetsplatsen skall kontrolleras innan distansarbetet påbörjas. I vissa riktlinjer uttalas att arbetsgivaren inte ansvarar för om- eller tillb yggnad, ventilation, sanering eller liknande åtgärder i bostaden. Arbetsgivaren skall, enligt en riktlinje, vara uppmärksam på att arbets- tagaren inte arbetar för mycket. En grundförutsättning för att medge dis- tansarbete är att det finns arbetsplats för alla anställda på huvudarbets- platsen. !RBETSUTRYMME P¥ KONTORET SAMT MINIMI OCH MAXIMITID F¶R ARBETE P¥ DISTANS Det är vanligt att arbetsgivare på lokal nivå föreskriver en viss maximitid för arbete på distans, som regel mellan en och . I vissa riktlinjer anges att arbetstagaren inte bör distansarbeta på heltid. I andra anges, bl.a. på förbundsnivå, endast att arbetsgivaren och arbetstagaren skall komma överens om i vilken omfattning arbetstagaren skall delta i viktiga möten. Det är ovanligt med fastställda minimitider. anges att distans- arbete inledningsvis bör vara av mindre omfattning och att dagarna skall förläggas så att arbetstagaren har möjlighet att delta i gemensamma arbets- och informationsträffar. Om man är överens kan, enligt en lokal arbetsgivare, avtalet innefatta en möjlighet för arbetstagaren att själv välja de dagar han eller hon vill arbeta på distans. Dagarna bör dock för- läggas på ett sådant sätt att arbetstagaren inte går miste om för arbets- enheten viktiga möten. $ISTANSARBETETS REGLERING I AVTAL RIKTLINJER M M 215 En del lokala arbetsgivare uttalar sig även i frågan om utrymme på huvudarbetsplatsen för distansarbetare. En arbetsgivare anser att det skall finnas en arbetsplats för samtliga anställda på huvudarbetsplatsen. Om distansarbetet upphör har arbetstagaren, enligt vissa arbetsgivare, inte rätt till det ursprungliga arbetsrummet. I en del riktlinjer anges att det är vik- tigt att se över hur arbetsplatsen på kontoret skall se ut. Därför bör arbetsgivaren och arbetstagaren diskutera vilket alternativ som är bäst: inga förändringar, delad arbetsplats, mobil arbetsplats (rullhurts etc.) eller ingen arbetsplats på kontoret. Flera arbetsgivare på förbundsnivå anser att arbetsgivare och arbetstagare bör reglera frågorna om säkerhet och sekretess i avtalet. I många rikt- linjer på lokal nivå finns mycket detaljerade bestämmelser om säkerhet och sekretess. Andra åter anger endast att arbetsgivarens regler för säker- het och sekretess skall följas. Det finns även riktlinjer som inte behandlar frågan alls. Några arbetsgivare, inklusive en på förbundsnivå, anser bl.a. att låsbart utrymme måste finnas för arbetsmaterial när det inte är under den anställdes uppsikt och att utrustning som arbetsgivaren äger skall vara stöldskyddsmärkt. På lokal nivå anger man i vissa fall att endast arbets- material som oundgängligen behövs bör medföras till och förvaras på distansarbetsplatsen. Likaså uttalas att papper och dylikt vid makulering skall förstöras på ett sådant sätt att rekonstruktion inte kan ske. Det föreskrivs också att diskett med säkerhetskopior skall förvaras på ett säkert sätt, på annan plats än persondatorn. Vissa riktlinjer på lokal nivå anger att installation av program för privat bruk inte får förekomma i arbetsgivarens persondatorer. Andra riktlinjer säger att allmänna handlingar endast får lämnas ut från arbets- givarens lokaler. Om distansarbetaren får en begäran om utlämnande av allmän handling i bostaden skall begäran vidarebefordras till arbetsgivarens lokaler. De flesta arbetsgivare, bl.a. en på förbundsnivå, uttalar att arbetstagaren skall ha hemförsäkring. Om en skada orsakas av arbetsgivarens utrustning rekommenderar flera arbetsgivare, även på förbundsnivå, att arbetsgivaren skall bekosta självrisken och i några fall även förlusten av bonus. anges att arbetsgivaren har ansvar för eventuella skade- 216 $ISTANSARBETETS REGLERING I AVTAL RIKTLINJER M M stånd i samband med skadan. Om arbetstagaren föredrar att använda egen utrustning bör han eller hon, enligt en lokal arbetsgivare, kontrollera med sitt försäkringsbolag om försäkringsvillkoren gäller även när den används för arbetsgivarens räkning. Erfordras sakförsäkring är det, enligt samma arbetsgivare, rimligt att arbetsgivaren bekostar denna. Enligt en annan lokal arbetsgivare skall en anställd som fått utrustning för att arbeta på distans svara för skada eller förlust som orsakats genom skadestånds- grundande vårdslöshet. En arbetsgivare på förbundsnivå anser att arbets- tagaren skall polisanmäla om företagsägd utrustning försvinner från bostaden. Företaget bör, enligt en annan arbetsgivare på förbundsnivå, teckna en separat försäkring som gäller vid inbrott eller skadegörelse i arbetsrummet. Många arbetsgivare berör även frågor kring arbetsskada. anges att lagen om arbetsskadeförsäkring gäller, och ibland erinras om att kollektivavtalet om arbetsskada är tillämpligt.