sou · GMB364 · 1999-01-01 00:00:00 — ·Möjlighet att ställa frågor. Euro Info Center, EIC-kontorens specia- lister svarar på frågor via EU-länken. Ett företags överlevnad hänger mer och mer ihop med förmågan att kontinuerligt kunna tillgodogöra sig kunskap. Kunskap kan t.o.m. vara den viktigaste konkurrensfördelen. Kunskapslänken hjälper till i sökandet efter kunskap och stärker därigenom företagets förutsättningar på marknaden. Exempel på Kunskapslänkens innehåll: ·Kunskapslänkens innehåll kommer att byggas ut efter hand och ut- vecklas kontinuerligt. Det går att påverka innehållet genom att ställa frågor och komma med förslag under Om Kunskapslänken. Där når man även länkvärden för att få svar på det som söks men kanske inte återfinns. ·Under inledningsskedet innehåller Kunskapslänken främst informa- tion och tjänster från i , men är det meningen att man skall nå all den kunskap som finns på landets universitet och högskolor. Myndighetslänken syftar till att förenkla kontakterna mellan företag och myndigheter, både när det gäller att söka information och när någon skall ansöka om tillstånd enligt gällande lagstiftning eller registrera nytt bolag. Exempel på Myndighetslänkens innehåll: ·De olika myndigheternas hemsidor ·Ett system för direkt kontakt med myndigheterna ·Blanketter för t.ex. ansöknings- och registreringsärenden Miljö- och kvalitetsfrågor engagerar alla sorters företag mer än . Kraven kommer från konsumenter, producenter och myndigheter. Den som inte klarar av att uppfylla dem hamnar i kon- kurrensens bakvatten. Miljö- och kvalitetslänken ger råd och information om hur man kan arbeta med de här frågorna med utgångspunkt från bland annat de internationella systemen ISO 14000, EMAS och ISO 9000 samt lagen om internkontroll. Den visar också fördelarna med att integrera alla tre systemens underhåll för att minska kostnaderna och arbetsbelastningen. Exempel på Miljö- och kvalitetslänkens innehåll: ·Fakta om miljösäkringssystemen EMAS och ISO 14000 ·Fakta om kvalitetssäkringssystemet ISO 9000 ·Praktiska exempel från arbete med miljö och kvalitetsprojekt ·Fakta om lagen om internkontroll Under miljö och kvalitetslänken pågår ett samarbetsprojekt kallat som syftar till: ·Att utveckla metoder för de ännu inte utnyttjade, men fullt genomförbara samordningsmöjligheter som finns mellan ISO 9000, ISO 14001/EMAS och internkontroll av arbetsmiljön. ·Att hjälpa små och medelstora företag integrera kvalitetsarbetet, miljöarbetet och internkontrollarbetet både vid införandet som vid det viktiga underhållet av systemen. ·Att integrera IT-användningen som ett naturligt hjälpmedel för företagen, för att binda ihop regioner i och för att underlätta internationellt samarbete. ·Att sammantaget starkt bidra till att öka konkurrensförmågan hos Projektet genomförs och med deltagande parter från Jön- län (LTC), (Arbetsmiljöforum) och Väster- bottens län (Skytteanska). Omslutningen totalt på projektet är . Projektet är till viss del stött av SME-Initiativet. Ökade utlandskontakter och etableringar på nya marknader ställer också högre krav på företagets affärskommunikation. Via Översättningslänken kontaktas professionella översättare som behärskar många olika språk- områden och ämnen. Exempel på Översättningslänkens innehåll: ·Kontakter med professionella översättare ·Anpassning till kulturella skillnader Effektiva transporter är en förutsättning för att tillverkande företag skall vara konkurrenskraftiga. Inte minst med tanke på just in time-leveranser och liknande. Men det är inte bara transporterna som skall fungera. Det ställs allt högre krav på att det administrativa arbetet kring transporterna är rationellt och effektivt. Transportlänken hjälper till med detta. Exempel på Transportlänkens innehåll: ·Presentation av de vanligaste transportörerna i ·Möjlighet att ställa frågor och läsa andras frågor och svar (FAQ) ·Ordlista med sökord som gör att man själv kan söka efter informa- tion ·Möjlighet att komma åt tulldokument ·Möjlighet att utnyttja Transportbörsen Underhållskostnaderna för en PC-arbetsplats är långt högre än vad datorn kostar i inköp. Det betyder att allt fler företag ser över sina kostnader för datorunderhåll. Idéer som NC (Oracle/Sun) eller NetPC (Microsoft/) syftar till att centralisera programvarusupporten utan att få minidatorns dator- resurs. Datorstödslänken hjälper till att sänka kostnaderna för datorer och nätverk. Exempel på Datorstödslänkens innehåll: ·Strukturerad information om Net/PC/NC och andra nyheter ·Exempel på applikationer för företag av olika storlek ·Kontaktvägar till kvalitetskontrollerade företag som kan hjälpa till Projektet som visat sig vara en framgång, skall utvecklas vidare och drivas nationellt. 6.3Startlinjen vid, () beslöt att det skulle inrättas en kostnadsfri telefonservice för personer som skall starta eget företag. Denna telefonservice inordnades i verksamhet under benäm- ningen Startlinjen. En nyföretagare får information av Startlinjen om vilka krav som ställs och vilken typ av hjälp man kan få när man startar företag. Startlinjens syfte är att medverka till att nya livskraftiga företag etableras i . Genom verksamheten skall brist på information om nyföretagande inte vara ett hinder för etablering. Samtalet till Startinjen skall leda till att personen snabbare får information om hur man gör och vart man kan, och i vissa skall, vända sig vid starten av företaget. För att ge snabb information och vägledning till dem som skall starta företag eller som startat företag, var målen för följande: ·Besvara 15 000 förfrågningar ·Svara på av frågorna direkt, resterande ·Erhålla av förfrågningarna från områden utanför de tre storstadsområdena För att bibehålla och öka kvaliteten på de svar som ges: ·Varje medarbetare genomgår inom kun- skapsområden där kontinuerlig fortbildning behövs ·Aktörsregistret uppdateras två gånger samt kompletteras med utbildningsgivare Startlinjens bemanning bestod vid ingången av av åtta personer. Arbetet är uppdelat på dels telefonjourverksamhet, dels ansvar för olika kunskaps- och verksamhetsområden. Telefonjouren upptar av arbetstiden. Denna tid avser egentlig svarsverksamhet och resterande tid till efterarbete, t.ex. att utreda svar på frågor som inte kan besvaras direkt. Det vanligaste är att frågorna besvaras per telefon. Startlinjen har också möjlighet att kunna besvara frågor via telefax eller e-post. Vidare finns det ett talsvarssystem där det går att beställa informationsmaterial. Startlinjen har ett lättillgängligt informationsmaterial som består av olika broschyrer. Vidare finns informationsblad som består av högst två sidor. Dessa skall ge en snabb och konkret information om en speciell fråga, vilken är svår att besvara per telefon. Två av tre samtal leder till att Startlinjen skickar ut informations- material i form av broschyrer eller registreringshandlingar. Det är såväl Startlinjens egna produkter som material från andra myndigheter och organisationer, t.ex. och Patent- och registrerings- verket. En annan viktig del i Startlinjens verksamhet är det aktörsregister som finns. Registret innehåller information om ca 2 000 aktörer. Detta medför att det snabbt går att hänvisa till rätt person och myndighet etc. för ytterligare information och rådgivning för att underlätta företags- starten. uppdateras kontinuerligt och innehåller således aktuella och tillförlitliga uppgifter. Personalen vid Startlinjen är uppdelad i grupper efter kunskaps- områden som skall bevakas, bl.a. skatter, finansiering och tillstånd. För att kunna informera om regler och rutiner finns det en rad ämnen som måste bevakas för att få kunskap om nyheter och ändringar i lagar. Startlinjen har också tillgång till ett referensbibliotek med litteratur inom bl.a. de områden som nyföretagare efterfrågar. Startlinjen deltar i Starta och driva eget-mässor runtom i landet. I det löpandet arbetet ingår seminarier, kontakter och sammanträffanden med ett flertal organisationer och myndigheter som arbetar med ny- företagande. tog Startlinjen emot 18 306 förfrågningar, målsättningen uppgick t ill 15 000 förfrågningar. Av det totala antalet, 18 306 förfrågningar, som kom in var 6 463 broschyr- beställningar via talsvarssystemet, 468 personer faxade in sina frågor, 405 skickade e-post, 41 skickade brev och tio personer besökte person- ligen Startlinjen. Rådgivning, allmän information Skatter, moms etc. Tillstånd, krav, regler vid start Av tabellen ovan framgår att rådgivning och allmän information var den vanligaste frågan, därefter frågor om finansiering. genomförde, på uppdrag av Startlinjen, en undersökning där 300 personer intervjuades och som varit i kontakt med Startlinjen mellan . Syftet var att undersöka om personen var nöjd med Startlinjens service samt om vederbörande startat företag. Av undersökningen framgick bl.a. följande resultat: ·En majoritet () tycker att det var lätt att komma i kontakt med Startlinjen via 020-numret. upplevde det som svårt att komma fram. ·På frågan hur pass nöjd man var med kontakten, svarade att de var nöjda med kontakten, nästan hälften av dessa var mycket nöjda med kontakten. Ett fåtal, , uppger att de är missnöjda med kontakten. ·Drygt sju av tio är nöjda med kompetensen hos den som de talade med på Startlinjen och är missnöjda. Hälften har startat företag ·Undersökningen visade att hälften av dem som varit i kontakt med Startlinjen har startat företag. Av dessa har startat företag innan de var i kontakt med Startlinjen. har startat företag efter kontakten med Startlinjen. Av dem som inte startat företag uppgav att de skulle starta företag . Målsättningen med Startlinjens verksamhet är att vara kundorienterade och ge rätt information till målgr uppen. Svaren som ges håller en kvalitativt mycket hög nivå. Informationen och vägledningen skall vara rätt utifrån två aspekter. För det första skall informationen vara innehållsmässigt korrekt. För det andra måste mottagaren förstå informationen. Informationen som ges innebär att nyföretagaren erhåller en bra grund för att starta ett företag som har goda över- levnadsmöjligheter. Det är främst tre områden som anses speciellt besvärliga vid start av företag: Många av dem som har funderingar om nyföretagande, har inte någon som helst uppfattning om vilka krav och regler som gäller eller vilka aktörer som kan erbjuda hjälp. Startlinjen har för avsikt att arbeta med att förbättra servicen. Ett problem som de haft har varit att trots skriftlig information har inte den frågande förstått. Ett ständigt utvecklingsarbete att förenkla och förbättra informationsmaterialet pågår därför. Startlinjen kommer i kontakt med ett mycket stort antal potentiella nyföretagare. Detta innebär att en stor erfarenhets- och kunskapsbank byggs upp. Startlinjen har därför för avsikt att ytterligare bearbeta den information som de tar emot vid samtalen. Detta arbete påbörjades och kan leda t ill en förbättrad situation för dem som skall starta företag. Genom att på ett tidigt stadium fånga upp dem som funderar på att starta företag, förse dem med basinformation och hänvisa vidare till olika aktörer är Startlinjen en mycket viktig länk i den långa kedja som leder fram till fler nya, livskraftiga företag. Inom området finansiella företagsstöd finns ett etablerat samarbete mellan de främsta aktörerna. , länsarbetsnämnden och , genom projektet . har Tillskottets verksamhet endast omfattat hanteringen av det tillfälliga småföretagsstödet, men har den utvidgats t ill att omfatta merparten av huvudmännens olika stödformer, då bl.a. de företags- inriktade stöden från /Af samt delar av ALMI:s låneverksamhet ingår i Tillskottet. Syftet med Tillskottet är att underlätta företags och blivande företags kontakter med organisationer med uppgift att stödja och stimulera tillväxt och nyetablering. Detta åstadkommes bl.a. genom samordnade utredningar. Tillskottets personal kommer från de olika huvudmännens organisationer och de har goda kunskaper om alla stöd- former som ingår. De kan därför vägleda den sökande till rätt stöd. Företagsinriktade stöd och stimulansinstrument samt information och rådgivning. , länsarbetsnämnden och . Syftet är att underlätta små företags kontakter med olika företags- stödjande organisationer, vilket leder till att nya, varaktiga arbets- tillfällen tillkommer. I huvudsak företag i med upp t ill 50 anställda som satsar på att expandera och skapa nya, varaktiga arbetstillfällen. Vissa av Tillskottets stödformer kan ha en mer preciserad målgr upp, t.ex. med avseende på geografi, branschtillhörighet, ägarbild och omsätt ning. ·Tillfälligt småföretagsstöd (investeringsbidrag och konsultcheck) ·Landsbygdsstöd (investeringsbidrag, konsultcheck) ·Lån till kvinnors företagande ·Stöd till utbildning i företag Tillskottet är uppbyggt som ett lokalt nätverk av interaktiva kontakter till huvudmännen. Ärenden av beslutskaraktär behandlas i en bered- ningsgrupp bestående av personal från de tre huvudmännen. har två utvärderingar gjorts. Dels en avseende verksamheten 1994/95 (Tillskottet I), dels en avseende verksamheten 1995/96 (Tillskottet II). Utvärderingarna är gjorda på likartat sätt bl.a. genom en- käter till de företag som tagit del av Tillskottets företagsstöd. I det följande summeras resultaten av utvärderingen av verksamheten 1995/96. Utvärderingen är gjord på uppdrag av i , av i . En sammanfattning av utvärderingen redovisas nedan. Ca 600 arbetstillfällen har skapats i de ca 240 företag som bev iljats stöd 950701-961231 (utlovat i samband med ansökan var 627 nyanställda). Ca 100 av dessa är kvi nnor (utlovat antal var 186 st). Effekten i antal arbetstillfällen uppfyller alltså det internt ställda målet, men det är inte uppfyllt avseende andelen kvinnor. Minst hälften av arbetstillfällena (ca 350) tillkom enligt företagen som direkt följd av Tillskottet. Investeringsstöd och expansionscheckar ger likartad effekt enligt alla typer av analyser. av de arbetstillfällen som tillkommit anses vara en följd av investeringsstödet och som en följd av expansionscheckarna (motsvarar väl fördelningen i pengar räknat). Både stödbelopp per nyanställd () och den upplevda effekten är ungefär samma i Tillskottet I och II. Tillskottets direkta effekt tenderar att vara störst i små (<10 MSEK) tjänsteföretag. Om vi enbart ser till antalet nyanställda per stödkrona ger stora (>20 MSEK) företag störst effekt. Utvecklingen avseende antalet anställda är mycket större hos de företag som fått stöd än hos dem som fått avslag. De företag som erhållit stöd är till övervägande del mycket nöjda med Tillskottet. Antalet nöjda är och de har satt betyget 5, 6 eller 7 på en sjugradig skala. De enda frågeställningar som får underkänt gäller Tillskottets information om stöd till småföretag samt kännedom om Tillskottet. En förbättring har dock skett sedan Tillskottet I. Signifikant förbättring sedan Tillskottet I avseende blanketter och skriftliga underlag. Tillskottet uppfattas också i ökad utsträckning som en organisation med bred kunskap om olika stödformer (snarare än specialiserad på enbart investeringsstöd och expansionscheckar). Trots positiva förändringar på dessa områden finns det fortfarande en klar förbättringspotential. av företagen hade kontakt med andra stödorganisationer innan de kom i kontakt med Tillskottet. Tillskottet har hjälpt att komma i kontakt med andra organisationer. 6.5Riksskatteverket (RSV) och exekutionsväsendets roll är att se till att de skatter betalas som våra folkvalda beslutat om. har formulerat en vision: Ett samhälle där alla gör rätt för sig där förvaltningens bidrag är enkla och tidsenliga regler och den bästa förvaltningen i medborgarnas tjänst. Som en framgångsfaktor anges att man vill vara en handlingskraftig förvaltning som arbetar för enkelhet, rättssäkerhet och effektivitet och som sätter människan/individen i centrum. En rad utvecklingsaktiviteter har påbörjats. Man är dock medveten om att detta är ett långsiktigt arbete som kommer att ta tid, inte minst därför att det handlar om att påverka värderingar och attityder hos såväl medarbetarna som medborgarna. Beskattningen i vårt land bygger i mycket stor utsträckning på medborgarnas egen medverkan. Sådan medverkan kan i sin tur grunda sig på allmänt rättsmedvetande och solidaritet med vårt samhälle och dess demokratiska principer (s.k. frivillig medverkan) – eller på den preventiva effekt som kontrollverksamhet och brottsbekämpning skapar. Det är dock inte möjligt att i ett sådant system åstadkomma fullständig medverkan från alla. Det är viktigt att medborgarna uppfattar skatteförvaltningen som effektiv, dvs. dels har förmågan att hjälpa dem som vill göra rätt för sig, dels kunna sätta dit dem som försöker smita från skatten. Skatte- förvaltningens resurser är begränsade. Det blir därför ofrånkomligt med prioriteringar. Men med givna resurser uppnås en högre mål uppfyllelse vid ett enkelt skattesystem än vid ett komplicerat. 78 Nya initiativ SOU 1998:64 borgarnas och skatteförvaltningens synpunkt är det därför viktigt med förenklingar och att medborgarna gör rätt från början. Den svenska skatteadministrationen är en av världens billigaste. Kostnaderna hos skattskyldiga och tredje man – såväl tid som direkta kostnader – är betydligt svårare att beräkna, men är uppskattningsvis ungefär dubbelt så höga som de inblandande myndigheternas administra- tionskostnader. Undersökningar som gjorts pekar på att kostnaderna är högst hos de minsta företagen. Att förenkla möjligheterna för företagarna att fullgöra sina skyldigheter och ta tillvara sina rättigheter är därför en angelägen uppgift framöver. De materiella reglernas utformning är den viktigaste faktorn för om skattesystemet upplevs som enkelt eller inte. Det är viktigt med regler som är begripliga, dvs. att de skattskyldiga förstår och kan tillämpa reglerna korrekt. Reglernas logiska uppbyggnad och inbördes samman- hang – att de bygger på enhetliga och konsekventa principer – är av stor betydelse för begripligheten. Antalet regler påverkar också över- skådligheten. Exempel på förenklingar som genomförts är införandet av den förenklade deklarationen, vilket innebär att skatteförvaltningen förtrycker alla uppgifter om i nkomster och utgifter (t.ex. räntor och pensionsförsäkringar) på deklarationen. Deklaranten behöver bara kon- trollera om uppgifterna är riktiga, göra eventuella kompletteringar, skriva under blanketten och skicka den tillbaka till skatteförvaltningen. Systemet med preliminärskatt har utvidgats så att både arbetsgivare, andra uppdragsgivare och utbetalare av ersättning drar preliminär skatt och lämnar kontroll uppgifter. För dem som driver företag infördes s.k. standardiserade räkenskaps- utdrag. Detta innebär att uppgifterna t ill skattemyndigheterna utformas på ett enhetligt sätt, vilket underlättar för såväl företagarna som skattemyndigheterna. RSV utfärdar riktlinjer för skatteförvaltningens verksamhet vilket bl.a. syftar till att tillgodose att verksamheten bedrivs på ett likartat sätt i hela landet. För den materiella styrningen utfärdar RSV föreskrifter, rekommendationer och handböcker för hur beredningen av olika typer av ärenden skall gå till. En rad lagbestämmelser utgör, tillsammans med en uppsättning policies, ramverket för hur skatte- förvaltningens tjänstemän uppträder gentemot medborgarna. RSV låter regelbundet undersöka allmänhetens uppfattning om skatteförvaltningen och den service och det material förvaltningen tillhandahåller. Den senaste serviceundersökningen visar att allmän- hetens förtroende för skatteförvaltningen minskat. Detta kan i och för sig hänga ihop med ett ökat skattetryck och med den ekonomiska situationen i landet. En viktig utgångspunkt för RSV är att förtroendet för förvaltningen och skattesystemet inte får försämras. Därför är det viktigt med förenklingar som medför att man kan ägna sig åt verkligheter. En annan viktig utgångspunkt är att ge servicen en högre status. Det framtida serviceutbudet skall i högre grad ses ur allmänhetens och företagens perspektiv, bl.a. genom en bättre målgruppsanpassning och en aktivare profilering av servicen utifrån före tagarnas behov. Information i olika former är en viktig del i RSV:s service. RSV har gett ut information – främst pappersburen information – och använt sig av många olika kanaler. har nya kanaler, baserade på ny teknik tillkommit. Ansvaret för servicen är delat. RSV producerar centralt material för hela landet och skattemyndigheterna svarar för den dagliga basservicen till folk och företag. Telefonkontakter är fortfarande vanligast och därför anses det viktigt att den kontaktformen utvecklas och förbättras. Delar av kommunikationsteorins modeller används i servicearbetet. RSV anser det viktigt att utgå från mottagarens/kundens behov och önskemål. RSV:s långsiktiga strategier för att nå målen kan samman- fattas så här: självbetjäningsgraden skall öka genom IT-användning, sakkunskapen göras mer tillgänglig, den riktade informationen skall förbättras, tillgängligheten skall vara hög även i en förändrad organisa- tion. RSV skall bemöta allmänheten väl och språket – såväl det talade som det skrivna – skall vara begripligt. RSV:s förslag till ny servicepolicy kan sammanfattas enligt följande: Vi ska sätta kunden i centrum. Vår service är viktig för helheten. Vi ska vara lätta att nå och att förstå. Vår service ska profileras. Vi ska utnyttja teknikens möjligheter. Vi ska bjuda på vår kompetens. Vi ska visa servicevilja och förståelse. Vi ska utveckla vår service och samverka med andra. Vi ska arbeta aktivt och förebyggande. RSV:s förslag i stort och smått till förbättrad service till företag och all- mänhet är bl.a. följande. Med nya förebyggande arbetsmetoder ökar RSV dialogen med före- tagarna och bryter skatteförvaltningens anonyma roll. Som exempel kan nämnas informationsträffar för nystartade företag och prevision – ett sätt för stora byggföretag, kommuner, landsting m.fl. att knyta till sig seriösa entreprenörer och få service från skatteförvaltningen. (Har tillämpats vid bygget av och bl.a. lett till lägre totala byggkostnader.) Blanketter som används av mindre företag har förenklats och informationen har förbättrats. är skatteförvaltningens servicetelefon i bruk. Via ett 020-nummer och en vanlig knapptelefon ges dygnetruntservice. Man får intalade svar och upplysningar på de vanligaste frågorna och man kan beställa personbevis, blanketter och broschyrer hem till bostaden. tar man emot ett par miljoner samtal den här vägen. öppnades RSV:s informationshemsida på Internet (). Den belönades med 1997 för bästa offentliga hemsida. Där finns mängder av information, t.ex. föreskrifter, skatteavtal, blanketter, broschyrer och även en skatteuträk- ningsrutin för löntagare och pensionärer. Hemsidan är mycket upp- skattad av allmänhet och företag. RSV håller på att bygga upp en kår av skatteinformatörer över hela landet. De skall arbeta aktivt med utåtriktad service, främst riktad till företagen. De kommer att få en särskild utbildning och tanken är att arbetet skall utgöra en egen karriärväg, jämställd med skatterevisorns. Det stora kunnande som finns inom skatteförvaltningen skall göras mer tillgängligt. Det sker bl.a. genom att man ser över befintliga telefon- paneler och organiserar nya. Spetskompetensen i förvaltningen skall göras tillgänglig via en intern help-desk för bl.a. skatte informatörerna. Ett begripligt språk är viktigt. RSV har därför anställt utbildade språk- konsulter, som bl.a. skrivit om de stödtexter som skattetjänstemännen använder i sin kommunikation med allmänhet och företag. Skattemyndigheterna kommer att göra regionala serviceplaner. Det upp- följningssystem som finns utvecklas så att även servicen kan mätas på ett bättre sätt. 7Redovisning av , och Småföretagsdelegationen har valt att i första hand studera tre län- /regioner. Dessa är , och . Småföretagsdelegationen har vid besök i länen sammanträffat med de tidigare nämnda aktörerna. Detta kapitel innehåller en redovisning av de tre länens aktiviteter.