sou · GMB337 · 1999-01-01 00:00:00 — Under tid som anges under 1- 6 får, om inte första stycket b, c eller d är tillämpligt, den fast- ställda sjukpenninggrundande inkomsten sänkas lägst till vad den skulle ha varit närmast dess- förinnan om då känt till samtliga förhållan- den. Detta gäller tid då den för- säkrade Under tid som anges under 1- 6 får, om inte första stycket b, c, d ELLER E är tillämpligt, den fast- ställda sjukpenninggrundande inkomsten sänkas lägst till vad den skulle ha varit närmast dess- förinnan om då känt till samtliga förhållan- den. Detta gäller tid då den för- säkrade 1.bedriver studier, för vilka hon eller han uppbär studiehjälp, studiemedel eller särskilt vuxenstudiestöd enligt studiestödslagen (1973:349), studiestöd enligt lagen (1983:1030) om särskilt vuxen- studiestöd för arbetslösa, bidrag enligt förordningen (1995:938) om ut- bildningsbidrag för doktorander eller särskilt utbildningsbidrag, 2.genomgår vuxenutbildning för utvecklingsstörda, (särvux) eller svenskundervisning för invandrare (sfi) och uppbär timersättning för studierna, 3är inskriven vid eller genomgår arbets- marknadsutbildning som beslutats av en arbetsmarknadsmyndighet, 4.är gravid och avbryter eller inskränker sitt förvärvsarbete tidigast före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten här- för, 5.är helt eller delvis ledig från förvärvsarbete för vård av barn, som den försäkrade är förälder till barnet eller likställs med förälder enligt 1 § föräldraledighetslagen (1995:584) och barnet inte har fyllt . Motsvarande gäller vid adoption av barn som ej fyllt eller vid mottagande av sådant barn i avsikt att adoptera det, om mindre än har förflutit sedan den försäkrade fick barnet i sin vård, 6.fullgör tjänstgöring enligt lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt. För en försäkrad som avses i tredje stycket 1 eller 3 skall försäk- ringskassan, vid sjukdom , beräkna sjukpenning på en sjukpenninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . Om därvid den sjukpenninggrundande inkomsten helt eller delvis är att hänföra till anställning, skall årsarbetstiden beräknas på grundval av enbart det antal arbetstimmar som den försäkrade kan antas ha i ifrågavarande förvärvsarbete . För en försäkrad som får sådan behandling eller rehabili- tering som avses i 7 b § eller 22 kap. 7 § och som får livränta enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeför- säkring eller motsvarande ersätt- ning enligt annan författning skall , vid sjukdom då liv- ränta betalas ut, beräkna sjuk- penningen på en sjukpenning- grundande inkomst som har fast- ställts på grundval av enbart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . För en försäkrad som får sådan behandling eller rehabili- tering som avses i 7 b § eller 22 kap. 7 § ELLER REHABILITERING SOM AVSES I KAP LAGEN OM ARBETSSKADEF¶RS¤KRING och som får livränta enligt lagen (1976:380) om ar- betsskadeförsäkring eller mot- svarande ersättning enligt annan författning skall försäkrings- kassan, vid sjukdom då livränta betalas ut, be- räkna sjukpenningen på en sjuk- penninggrundande inkomst som har fastställts på grundval av en- bart den inkomst av eget arbete som den försäkrade kan antas få . För en försäkrad som avses i 10 c § första stycket 1 eller 2 skall dock under studieuppehåll mellan vår- och hösttermin, då den försäk- rade inte uppbär studiesocial förmån som anges i tredje stycket 1, sjuk- penningen beräknas på den sjukpenninggrundande inkomst som följer av första-tredje styckena, som sjukpenningen blir högre än sjukpenning 50 &¶RFATTNINGSF¶RSLAG SOU 1998:37 beräknad på den sjukpenninggrundande inkomsten enligt fjärde stycket. Fjärde stycket tillämpas även för försäkrad som avses i tredje stycket 6 när den försäkrade genomgår grundutbildning som är längre än . Sjukpenning utges vid sjukdom som sätter ned den försäkrades ar- betsförmåga med minst en fjärdedel. Vid bedömningen av om sjukdom föreligger skall bortses från arbetsmarknadsmässiga, ekonomiska, sociala och liknande förhållanden. Med sjukdom jämställs ett tillstånd av nedsatt arbetsförmåga, som orsakats av sjukdom för vilken sjukpen- ning utgetts och som fortfarande kvarstår efter det att sjukdomen upp- hört. Saknar den försäkrade arbetsförmåga utges hel sjukpenning. Om ar- betsförmågan inte saknas helt men är nedsatt med minst tre fjärdedelar utges tre fjärdedels sjukpenning. Är arbetsförmågan nedsatt i mindre grad men med minst hälften utges halv sjukpenning. I annat fall utges en fjärdedels sjukpenning. Vid bedömningen av om arbetsförmågan är fullständigt nedsatt skall, om den försäkrade kan antas kunna återgå till sitt vanliga arbete, särskilt beaktas om den försäkrade på grund av sjukdomen är ur stånd att utföra sitt vanliga eller annat lämpligt arbete som arbetsgivaren till- fälligt erbjuder den anställde. Om den försäkrade på grund av sjuk- domen behöver avstå från förvärvsarbete under minst en fjärdedel av sin normala arbetstid en viss dag, skall hans arbetsförmåga anses ned- satt i minst motsvarande mån . Om den försäkrade inte kan antas kunna återgå till sitt vanliga ar- bete eller till annat arbete hos arbetsgivaren, skall vid bedömningen av arbetsförmågans nedsättning särskilt beaktas om den försäkrade kan försörja sig genom sådant arbete efter åtgärd som avses i 7 b § eller 22 kap. Om det efter prövning enligt fjärde stycket bedöms att den försäkra- de inte kan återgå till arbete hos arbetsgivaren eller försörja sig själv genom annat förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbets- marknaden, skall vid bedömningen av arbetsförmågans nedsättning sär- skilt beaktas om den försäkrade efter åtgärd som avses i 7 b § eller 22 kap. kan försörja sig själv genom sådant förvärvsarbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden, eller genom annat lämp- ligt arbete som är tillgängligt för den försäkrade. Om det finns särskilda skäl för det får vid bedömningen av arbets- förmågans nedsättning beaktas den försäkrades ålder samt den försäk- rades bosättningsförhållanden, utbildning, tidigare verksamhet och andra liknande omständigheter. Bedömningen av arbetsförmågans ned- sättning enligt fjärde och femte styckena skall göras i förhållande till högst ett heltidsarbete. Vid prövning av den försäkrades rätt till sjukpenning för tid under vilken han annars skulle ha uppburit föräldrapenning, skall arbetsför- mågan anses nedsatt endast i den utsträckning som den försäkrades förmåga att vårda barnet är nedsatt på grund av sjukdom. Om den försäkrade uppbär förtidspension eller särskild efterlevandepension enligt denna lag, skall vid prövningen av den försäkrades rätt till sjukpenning bedömningen av hans arbets- förmåga ske med bortseende från den nedsättning av för- mågan eller möjligheten att be- reda sig inkomst genom arbete som ligger till grund för utgåen- de pension. Om den försäkrade uppbär förtidspension eller särskild efterlevandepension enligt denna lag ELLER OMST¤LLNINGSERS¤TTNING ELLER LIVR¤NTA ENLIGT LAGEN OM ARBETSSKADEF¶R S¤KRING skall vid prövning av den försäkrades rätt till sjukpen- ning bedömningen av hans ar- betsförmåga ske med bortseende från den nedsättning av för- mågan eller möjligheten att be- reda sig inkomst genom arbete som ligger till grund för utgå- ende pension, OMST¤LLNINGSER S¤TTNING ELLER LIVR¤NTA Rehabiliteringspenning skall minskas med det belopp den försäk- rade får som 1. sjukpenning eller föräldrapenningförmån enligt denna lag, 2. sjukpenning eller livränta enligt lagen (1976:380) om ar- betsskadeförsäkring eller mot- svarande ersättning enligt någon annan författning, dock inte liv- ränta till efterlevande samt i övrigt endast till den del ersätt- ningen avser samma inkomst- bortfall som rehabiliteringser- sättningen är avsedd att täcka. 2. sjukpenning, OMST¤LLNINGS ERS¤TTNING eller livränta enligt lagen (1976:380) om arbets- skadeförsäkring eller mot- svarande ersättning enligt någon annan författning, dock inte liv- ränta till efterlevande samt i övrigt endast till den del ersätt- ningen avser samma inkomst- bortfall som rehabiliteringser- sättningen är avsedd att täcka. 3. studiehjälp, studiemedel, korttidsstudiestöd, särskilt vuxenstudie- stöd eller utbildningsarvode enligt studiestödslagen (1973:349), dock inte till den del ersättningen är återbetalningspliktig. Vad som föreskrivs i första stycket gäller även beträffande motsva- rande förmån som utges till den försäkrade på grundval av utländsk lagstiftning. 3¤RSKILT BIDRAG SKALL MINSKAS MED DET BELOPP DEN F¶RS¤KRADE F¶R SAMMA TID F¥R SOM S¤RSKILT OMST¤LLNINGSBIDRAG ENLIGT LAGEN Denna lag träder i kraft och gäller arbetsskador som inträffar fr.o.m. . Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Härigenom föreskrivs att anvisningarna till 22 och 32 §§ kommunal- skattelagen (1928:370) skall ha följande lydelse. 5R ANVISNINGARNA TILL g (1962:381) om allmän försäk- (1962:381) om allmän försäk- lagen (1954:243) om yrkes- lagen (1954:243) om yrkes- (1977:265) om statligt person- (1977:265) om statligt person- skadeskydd och lagen (1977:267) skadeskydd och lagen (1977:267) sjömän utgör skattepliktig intäkt om förmånen grundas på in- komst, som hänför sig till hänförs under nämnda förutsätt- S¤KRING utgör skattepliktig intäkt inkomst, som hänför sig till hänförs under nämnda förutsätt- lagen (1989:225) 5R ANVISNINGARNA TILL g (1962:381) om allmän försäk- (1962:381) om allmän försäk- lagen (1954:243) om yrkes- lagen (1954:243) om yrkes- (1977:265) om statligt person- (1977:265) om statligt person- skadeskydd och lagen (1977:267) skadeskydd och lagen (1977:267) sjömän utgör skattepliktig intäkt av tjänst om förmånen grundas på förvärvsinkomst, som hänför sig till tjänst. sjömän samt S¤RSKILD ARBETS SKADEERS¤TTNING OCH OMST¤LL NINGSERS¤TTNING ENLIGT LAGEN OM ARBETSSKADEF¶R S¤KRING utgör skattepliktig intäkt av tjänst om förmånen grundas på förvärvsinkomst, som hänför sig till tjänst. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. Förordning om ändring i förordningen (1977:284) om arbetsskadeförsäkring och statligt personskadeskydd Regeringen föreskriver i fråga om förordningen (1977:284) om ar- betsskadeförsäkring och statligt personskadeskydd DELS att 2, 4, 5 och 24 – 26 §§ skall ha följande lydelse, DELS att det i förordningen skall införas en ny paragraf, 27 §, av följande lydelse. 2 § Arbetsskadeförsäkring gäller även den som 1.deltar i arbetsmarknadsutbildning, 2.är inskriven vid eller genomgår arbets- träning som har godkänts av allmän försäkringskassa, 3.före antagning till arbetsmarknadsutbildning eller inskrivning vid efter beslut av länsarbetsnämnden deltar i obli- gatoriskt studiebesök eller besök för kartläggning av sökandens yrkes- kunskaper, eller 4. deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering enligt 22 kap. lagen (1962:381) om allmän för- säkring. 4. deltar i arbetslivsinriktad rehabilitering enligt 22 kap. lagen (1962:381) om allmän för- säkring ELLER REHABILITERING EN LIGT KAP LAGEN OM ARBETSSKADEF¶RS¤KRING Arbetsskadeförsäkringen skall, i den omfattning som anges i 4 §, dessutom gälla den som 1. efter fullgjord skolplikt genomgår yrkesutbildning eller förberedande sådan utbildning, 1. efter fullgjord skolplikt genomgår yrkesutbildning eller ELLER GENOMG¥R EFTERGYMNASIAL UTBILDNING SOM SYFTAR TILL YRKES UTBILDNING, 2. genomgår årskurs 7 eller högre årskurs i , särskolans yrkesskola, gymnasieskolan eller motsvarande utbildning. Arbetsskadeförsäkringen gäller i de fall som avses i 2 § andra stycket under moment i utbildningen då eleven utför ar- bete som stämmer överens med eller till sin art liknar sådant som vanligen utförs vid förvärvs- arbete. gäller i de fall som avses i A g ANDRA STYCKET PUNKT UNDER MOMENT I UTBILDNINGEN D¥ STUDIERNA BEDRIVS I SKOLMILJ¶ ELLER I ANNAN MILJ¶ SOM HAR NA TURLIG ANKNYTNING TILL SKOLAN B 2 § andra stycket PUNKT under moment i utbildningen då eleven utför arbete som stämmer överens med eller till sin art lik- nar sådant som vanligen utförs vid förvärvsarbete. Som arbetsskada enligt 2 kap. 1 § fjärde stycket lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring anses 1. sjukdom som har framkallats genom smitta och som har ådragits i sysselsättning vid laboratorium där arbete med smittämnet bedrivs, 2. samhällsfarlig sjukdom som avses i 1.1. och 1.2 bilagan till smittskyddslagen (1988:1472), resistenta stafylokockinfek- tioner, erysipeloid, kokoppor, lepra, MUL OCH KL¶VSJUKA papegojsjuka och andra ornit- hoser, primär icke varig hjärn- och hjärnhinneinflammation, rots, trichofyti, tularemi, un- dulatfeber samt Weils sjukdom och andra leptospiroser, om sjukdomen har ådragits 2. samhällsfarlig sjukdom som avses i 1.1. och 1.2 bilagan till smittskyddslagen (1988:1472), resistenta stafylokockinfekt- ioner, erysipeloid, kokoppor, lepra, papegojsjuka och andra ornithoser, primär icke varig hjärn- och hjärnhinneinflamma- tion, rots, trichofyti, tularemi, undulatfeber, Weils sjukdom och andra leptospiroser, (ERPES " ()6 ! )SAMT %(%# BAKTERIE om sjukdomen har ådragits i arbete vid sjukvårdsinrättning, i annat arbete vid behandling, vård eller omhändertagande av smitt- förande person eller vid omhänderhavande eller hantering smittförande djur eller material. Bestämmelser om utbetalning av sjukpenning finns i förord- ningen (1982:366) om utbetal- ning av dagersättning från de allmänna försäkringskassorna. Bestämmelser om utbetalning av sjukpenning OCH OMST¤LL NINGSERS¤TTNING finns i förord- ningen (1982:366) om utbetal- ning av dagersättning från de allmänna försäkringskassorna. Livränta betalas ut en gång . Om livräntan är samordnad med pension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, skall liv- ränta betalas ut med pensionen. Livränta för förfluten tid och annan ersättning än som sägs i 24 § betalas ut så snart det kan ske. /MST¤LLNINGSERS¤TTNING OCH livränta för förfluten tid och an- nan ersättning än som sägs i 24 § betalas ut så snart det kan ske. Uppkommer öretal vid utbe- talning av sjukpenning eller liv- ränta jämkas öretalet till när- maste krontal eller, om det slutar på , till närmaste högre krontal. Uppkommer öretal vid utbe- talning av sjukpenning, OMST¤LL NINGSERS¤TTNING S¤RSKILT OM ST¤LLNINGSBIDRAG S¤RSKILD AR BETSSKADEERS¤TTNING ELLER liv- ränta jämkas öretalet till när- maste krontal eller, om det slutar på , till närmaste högre krontal. 6AD SOM S¤GS I gg F¶R ORDNINGEN OM RE HABILITERINGSERS¤TTNING OM DET S¤RSKILDA BIDRAGET SKALL I TILL L¤MPLIGA DELAR G¤LLA ¤VEN DET S¤RSKILDA OMST¤LLNINGSBIDRAGET Denna förordning träder i kraft och gäller arbetsska- dor som inträffar fr.o.m. . Förordning om ändring i förordningen (1988:1542) om behörighet att avgöra vissa ärenden enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring Regeringen föreskriver att 2 § förordningen (1988:1542) om behö- righet att avgöra vissa ärenden enligt lagen (1976:380) om arbetsskade- försäkring skall ha följande lydelse. Hos avgör en tjänsteman 1.ärenden om arbetsskada till följd av buller, 2.ärenden om arbetsskada i form av pleuraplack till följd av inverkan av asbest, 3.ärenden där fråga gäller om ett sjukdomsfall är att hän- föra till samma skada som tidi- gare inträffat sjukdomsfall, vilket har godkänts såsom ar- betsskada av en socialförsäk- ringsnämnd, dock endast om det nya sjukdomsfallet har inträffat från det tidigare sjukdomsfallet har avslutats. Vad som sagts i första stycket gäller inte ärenden som angår livränta till den försäkrade eller särskild efterlevandelivränta eller ärenden som är av vidlyftig Hos avgör en tjänsteman 1.ärenden om arbetsskada till följd av buller, 2.ärenden om arbetsskada i form av pleuraplack till följd av inverkan av asbest, 3.ärenden där fråga gäller om ett sjukdomsfall är att hän- föra till samma skada som tidigare inträffat sjukdomsfall, vilket har godkänts såsom ar- betsskada av en socialförsäk- ringsnämnd, dock endast om det nya sjukdomsfallet har inträffat från det tidigare sjukdomsfallet har avslutats, ¤RENDEN OM REHABILITE RINGS¥TG¤RD SOM AVSES I KAPg LAGEN OM ARBETS SKADEF¶RS¤KRING ¤RENDEN OM S¤RSKILT OM ST¤LLNINGSBIDRAG ¤RENDEN OM S¤RSKILD AR BETSSKADEERS¤TTNING Vad som sagts i första stycket gäller inte ärenden som angår R¤TT TILL OMST¤LLNINGSERS¤TTNING ELLER livränta till den försäkrade eller svår beskaffenhet. livränta eller ärenden som är av vidlyftig eller svår beskaffenhet. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna i 2 § första stycket punkt 4 och 5 samt andra stycket tillämpas på arbetsskador som inträffar fr.o.m. den dagen 3.De nya bestämmelserna i 2 § första stycket punkt 6 tillämpas på arbetsskadeärenden som inte har avgjorts slutligt denna dag. Förordning om ändring i förordningen (1982:366) om utbetalning av dagersättning från de allmänna försäkringskassorna Regeringen föreskriver att 1och 2 §§ förordningen (1982:366) om utbetalning av dagersättning från de allmänna försäkringskassorna skall ha följande lydelse. Med dagersättning avses i denna förordning 1.sjukpenning, rehabilite- ringsersättning, havandeskaps- penning och föräldrapenning- förmåner enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring 2.smittbärarpenning enligt lagen (1989:225) om ersättning till smittbärare 3.sjukpenning enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeför- säkring och lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd 4.ersättning enligt lagen (1973:371) om kontant arbets- marknadsstöd 5.dagpenning enligt förord- ningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga och för- ordningen (FFS 19978:26) om arvode m.m. till motorrepara- tionsledare (1988:1465) om Med dagersättning avses i denna förordning 1.sjukpenning, rehabilite- ringsersättning, havandeskaps- penning och föräldrapenning- förmåner enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring 2.smittbärarpenning enligt lagen (1989:225) om ersättning 3. sjukpenning OCH OMST¤LL NINGSERS¤TTNING enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeför- säkring och lagen (1977:265) om statligt personskadeskydd 4.ersättning enligt lagen (1973:371) om kontant arbets- marknadsstöd 5.dagpenning enligt förord- ningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga och för- ordningen (FFS 19978:26) om arvode m.m. till motorrepara- tionsledare (1988:1465) om 8. ersättning enligt 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön. 8. ersättning enligt 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön. Dagersättning enligt 1 § 1 i form av rehabiliteringspenning samt dagersättning enligt 1 § 6 betalas ut högst en gång i måna- den om inte rehabiliteringen eller utbildningen slutförs dess- förinnan. Annan dagersättning enligt 1 § 1 än rehabiliteringspenning samt dagersättning enligt 1 § 2-5 och 7 betalas ut högst var fjor- tonde dag om inte ersättnings- perioden tar slut . Dagersättning enligt 1 § 1 i form av rehabiliteringspenning, OMST¤LLNINGSERS¤TTNING ENLIGT gsamt dagersättning enligt 1 § 6 betalas ut högst en gång i måna- den om inte rehabiliteringen eller utbildningen slutförs dess- förinnan. Annan dagersättning enligt 1 § 1 OCH än rehabiliterings- penning OMST¤LLNINGSERS¤TTNING samt dagersättning enligt 1 § och 7 betalas ut högst om inte ersättningsperioden tar slut dess- förinnan. Dagersättning enligt 1 § 8 betalas ut när ersättningsperioden har tagit slut. Denna förordning träder i kraft och gäller arbetsska- dor som inträffar fr.o.m. . +ORT OM LAGSTIFTNINGEN M M Arbetsskadeförsäkringen är vår äldsta socialförsäkring. Den första lagen på området kom till och handlade om ersättning för skada till följd av olycksfall i arbete inom industrin. Försäkringen ut- vidgades genom olika nya lagar under seklets första decennier. Fram till den nuvarande lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäkring (LAF) gällde lagen om yrkesskadeförsäkring (YFL), som varit i kraft . YFL gav ett skydd vid olycksfall i arbete, vid färdolycks- fall och vid vissa sjukdomar som hade uppkommit till följd av specifika miljöfaktorer i den skadades arbete. Vid sidan om YFL fanns det för- fattningar om statlig ersättning för skador under bl.a. mitlitärtjänst, räddningstjänst och under anstaltsvistelse. LAF, som trädde i kraft , omfattar alla förvärvsarbe- tande, dvs. förutom arbetstagare även uppdragstagare och egna före- tagare. Dessutom omfattas vissa studerandegrupper av lagen. LAF ger ersättning för inkomstbortfall till den som drabbas av skada i sitt ar- bete. Ersättning utgår huvudsakligen som livränta. Till skillnad från YFL har LAF ett generellt skadebegrepp. Be- greppet arbetsskada är definierat som skada till följd av olycksfall eller annan skadlig inverkan. Med annan skadlig inverkan avses i princip varje i arbetsmiljön förekommande faktor som kan påverka den fysiska eller psykiska hälsan ogynnsamt. Även olycksfall vid färd till eller från arbetsstället räknas som olycksfall i arbetet, om färden föranleddes av och stod i nära samband med arbetet. För skada som framkallats genom smitta gäller särskilda regler. De särskilda statliga ersättningarna har sammanförts i en lag (1977:265) om statligt personskadeskydd. träffade parterna på arbetsmarknaden avtal om trygghetsförsäkring vid yrk esskada. Försäkringen, som nume- ra heter trygghetsförsäkring vid arbetsskada (TFA), ger den som skadats i sitt arbete ersättning efter skadeståndsrättsliga normer, bl.a. för sveda och värk och lyte och men, oberoende av om arbetsgivare eller annan kan göras skadeståndsansvarig. Det utvidgade skadebegreppet gjorde att antalet skadeanmälningar ökade efter LAFs tillkomst. blev det en särskilt kraftig ökning som en följd av utvecklingen inom rättspraxis. Antalet ärenden som kom in till försäkringskassorna för prövning steg från 42 1980 till 65 1985 och till som mest 118 1989. Andelen bifall steg också från år och till som högst . Resultatet blev en kraftig ökning av antalet livräntetagare – från 18 1987 till 101 1994. Arbetskadeförsäkringens utgifter steg brant, och Arbetsskade- fonden visar ett underskott. skärptes reglerna för att få en skada godkänd För att en skadlig inverkan ska anses föreligga krävs det numera till en början en H¶G GRAD AV SANNOLIKHET för att en arbets- miljöfaktor över huvudtaget kan ge upphov till en skada som den för- säkrade har. Dessutom måste ¶VERV¤GANDE SK¤L tala för att skadan har orsakats av denna faktor. togs också arbetsskadesjukpen- ningen bort. En viss minskning av antalet ärenden som kommit in för prövning skedde av olika anledningar . Därefter har skärp- ningarna i rättspraxis samt i lagstiftningen 1993 medfört att antalet sådana ärenden har sjunkit avsevärt. var de således nere i 19 200 och 1997 i 14 700 (beräknat). Bifallsfrekvensen har också sjunkit successivt. var den 49,8 resp. . I direktiven till vår utredning framhålls att det nya arbetsskade- begreppet och samordningen med sjukförsäkringen har lett till en stram arbetsskadeförsäkring. Det nya arbetsskadebegreppet innebär främst att antalet godkända arbetssjukdomar har minskat. Det har framförts kritik mot att detta bl.a. har inneburit att reglerna missgynnar kvinnor, efter- som arbetsutlösta besvär i t.ex. rörelse- och stödjeorganen i högre ut- sträckning drabbar kvinnor, medan skador till följd av olycksfall oftare drabbar män. Försäkringens utgifter för skador som inträffar är låga jämfört med slutet av , och utgifterna är lägre än inkomsterna av ar- betsgivaravgifter i form av arbetsskadeavgifter. Det löpande över- skottet uppgick till ca , och det ackumu- lerade underskottet till ca Enligt prognoser kommer det ackumule- rade underskottet att vara helt borta . Regeringen har föreslagit att den hittillsvarande arbetsskade- fonden, där skulden bokförts, ska avvecklas och att arbets- skadeavgifterna ska föras till en bruttoredovisad inkomsttitel (prop. 1997/98:41). Arbetsskadeförsäkringen har utretts sedan sin tillkomst 1977. I betänkandet Översyn av arbetsskadeförsäkringen (SOU 1985:54) föreslog en särskild utredningsman vissa åtgärder för att komma till rätta med ärendebalanser och långa handläggningstider på annat sätt än genom resursförstärkning.