sou · GMB353 · 1999-01-01 00:00:00 — Situationen kompliceras också av att lokala myndigheters bestämmelser ibland strider mot fede- rala regler, därmed uppkommer oklarheter i vad som skall gälla. Oklar skattelagstiftning i är fortfarande ett stort problem och skattesystemet behöver reformeras, vilket också ut- lovades vid president besök i . 54 )DENTIFIERADE HINDER OCH PROBLEM har satsat i ett svenskt-ryskt samarbetsprojekt rörande budget- och skattefrågor. Det görs även insatser rörande skattelagstiftningen i anslutning till och Tacis. Stabila och adekvata regler är avgörande för en positiv ekono- misk utveckling. Enligt vår uppfattning finns ett klart samband mellan den snabba positiva utvecklingen i de baltiska länderna och det relativt stabila regelverk som man där lyckats införa. Korruptionen i det ryska samhället i stort utgör ett allvarligt problem. Någon säker statistik eller andra säkra uppgifter rörande dess omfattning finns av naturliga skäl inte. Enligt ett korruptions- index som presenterades i samband med FN:s rapport om korrup- tion ansågs vara bland de tio mest korrupta länderna i världen. Svenska företag i området tycks dock inte i allmänhet anse sig allvarligt påverkade av detta förhållande. I den undersökning som i gjort bland svenska företag i regionen, anger 20 pro- cent av företagen att mutor är ett stort problem. Nästan samtliga anser den oklara lagstiftningen och skattelagstiftningen vara det absolut största problemet. Omkring hälften anger tulltariffer och tullprocedurer som ett svårt hinder. Endast ett företag, av totalt 30, anger att man utsatts för våld eller hot om våld. Liknande under- sökningar från bekräftar i stort denna bild med undantag för att mutor och annan brottslig påverkan ses som ett allvarligare problem. har knappt 1,5 miljoner invånare och är den minsta av de här aktuella marknaderna. Många bedömare, inklusive den utvär- dering som gjort efter landets ansökan om med- lemskap i EU, anser att avsevärda förbättringar nåtts i . Omvandlingen från planekonomi till fungerande och hållbar mark- nadsekonomi har gått snabbt och är en av världens snabbast växande ekonomier. Landet har haft vissa problem på den finansiella marknaden med kraftiga börsnedgångar och med )DENTIFIERADE HINDER OCH PROBLEM 55 underskott i sin bytesbalans. Åtgärder har vidtagits för att komma tillrätta med detta. Landet får anses ha en fungerande lagstiftning inom det handels- relaterade området. Förbättringar och reformering kommer dock att krävas för att uppfylla EU-medlemskapets förpliktelser. har konkreta program som särskilt riktar sig till små och medelstora företag som t.ex. skattesubventioner, stöd till utbildning och subventionerade lån. I de kontakter vi haft och enkäter som vi tagit del av ges ofta en relativt positiv bild av förhållandena i . kontor i genomförde en enkät bland svenska företag i . Problem med tullen (byråkrati, krångel, kompetensbrist) kommer först på listan över vanligast förekommande problem medan brottslighet i stort sätt inte nämns som ett problem. Även om tullproblemen kommer högt betraktas de som överkomliga. Det kan också noteras att relativt få företag har svarat på enkäten (). Detta kan möjligen förstärka uppfattningen om att problemen inte är så stora. Har man "något att klaga på" brukar man bemöda sig om att svara. De svar som inkommit överensstämmer väl med den rapport som () presenterade på uppdrag av Investeringsagentur. I denna sammanfattas de utländska företagens problem med "No big problems - many small problems". I ETLA:s (of the Finnish Economy) rapport om lyfts bl.a. tullproblem samt bristande lagstiftning fram. Enligt den rapporten förefaller dock de största problemen för före- tagen vara att rekrytera inhemsk kvalificerad personal. har omkring 2,7 miljoner invånare. Industri och handel är starkt koncentrerad till Rigaområdet. Området är ett centrum för transithandel och landet anses därmed ha en särskilt stor marknads- potential. Tillväxten är god och valutan stabil, BNP-ökningen 56 )DENTIFIERADE HINDER OCH PROBLEM Landet hade en omfattande bankkris som innebar en viss stagnation i omställnings- processen. Krisen hanterades framgångsrikt och landet har en påtagligt positiv ekonomisk utveckling. Privatiseringen av små och medelstora företag har kommit mycket långt och den fortsätter nu med de större företagen. En särskild "SME-agency" för mindre företag är under uppbyggnad. Det finns ett relativt stort antal svenska företagare etablerade i . Cirka 400 företag är registrerade, varav omkring hälften kan betraktas som aktiva. När det gäller kartläggning av hinder för handel och investeringar i finns flera källor. Bland annat har kontor i gjort en enkät bland vissa svenska företag, har intervjuat vissa utländska bolag i och i har särskilt undersökt hinder inom skatteområdet. Sammanfattningsvis förefaller det som om kritiken främst riktar sig mot lagstiftningsområdet. Lagstiftningen betraktas som inkonsekvent, som den ändras ofta och oförutsett, tolk- ning och tillämpning sker olika och orättvist. Det lettiska rätts- väsendet ter sig i många avseenden svagt och i ett uppbyggnads- skede. Liksom i övriga länder framförs det ofta synpunkter på tull- behandlingen som anses långsam och med krångliga rutiner och procedurer. Detta skapar långa köer. Av vissa betraktas hante- ringen i den lettiska tullen som mycket oförutsägbar. Svårigheten att rekrytera inhemsk kvalificerad personal framförs relativt ofta som ett hinder för utländska direktinvesteringar i Begränsade finansiella resurser hos de inhemska företagen och därmed sammanhängande betalningsproblem kan också ses som ett problem. )DENTIFIERADE HINDER OCH PROBLEM 57 är det största av de tre baltiska länderna och har omkring 4 miljoner invånare. BNP-ökningen var , inflationen sjunker och valutan har stabiliserats. Företag från har visat stor intresse för . Kristiansstadsregionen har, inte minst tack vare en flygförbindelse mellan och , varit mycket aktiv i detta land. från har varit betydelsefull för de regionala kontakterna. Omkring 150 svenska företag har etablerat hel- eller delägda bolag i . I den enkät som kontor i genomfört fram- hölls tullbehandling och byråkrati som problem av de flesta före- tagen. Däremot nämndes varken organiserad brottslighet eller korruption av något företag. Inte heller i ETLA:s studie har problem med brottslighet framkommit som ett relativt sett stort problem. Däremot anses brister i lagstiftningen vara ett stort hinder. Uppfattningen om graden av problem med tullhantering före- faller dock vara något varierande. Några svenska företag som kommittén varit i kontakt med uppfattar inte den litauiska tullen som anmärkningsvärt byråkratisk. "När man väl lärt sig hur det skall vara så är det inga större problem" är en kommentar som givits av ett svenskt företag. har cirka 40 miljoner invånare och landet har gjort stora ekonomiska framsteg. Landet är en av mest dynamiska ekonomier. Ekonomin kännetecknas av tillväxt och stabilitet. Arbetslöshet och inflation sjunker. har BNP ökat med . är medlem i . 58 )DENTIFIERADE HINDER OCH PROBLEM är en fungerande marknadsekonomi och har ett bank- system som i allt väsentligt förefaller fungera väl. Mer än 600 svenska företag är etablerade i och den svenska handeln med har ökat kraftigt. Landet får anses ha en väl fungerande lagstiftning inom det handelsrelaterade området. infördes en helt ny tullagstiftning anpassad till EU och WTO. Ytterligare förbättringar och reformering kommer dock att krävas för att tillfullo uppfylla EU-medlemskapets förpliktelser. I den enkät som kontor i gjorde anmälde företagen problem med tull- och lagstiftningsfrågor, skattehantering, byråkrati och certifiering. Inget företag nämnde dock problem med finansiering eller korruption och annan brotts- lighet. När det gäller tullfrågor kritiseras den praktiska hanteringen i den polska tullen – långa väntetider, byråkratisk behandling, bristande service etc. Enligt uppgift kan väntetiden vid de polska landgränserna fortfarande uppgå till . Det är besvärande att inte fullt ut accepterar EU:s, eller andra etablerade certifieringar av vissa produkter, samt att den polska certifieringen tar mycket och är kostsam. har dock situationen förbättrats. Problemet hänger samman med att saknar en lag om producentansvar varför krav ställs på certifiering för att skydda den enskilda individen. Frågan om regler för provning, kontroll och godkännande av vissa produkter sammanhänger också med förhandlingar med EU. De beskrivna hindren betraktas dock som överkomliga och kommer successivt att minska i och med landets närmande till EU. –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 59 4 Överväganden och förslag I detta kapitel redovisas överväganden och förslag. I kapitlet redovisas också vissa bedömningar och iakttagelser som vi funnit angelägna att lyfta fram då de har betydelse för den framtida handelsutvecklingen och för svenska företag. Kommittén är väl medveten om att flera av de förslag som framförs är förknippade med kostnader för staten. Vi har dock valt att inte närmare precisera dessa kostnader och inte heller möjlig finansiering. En sådan precisering och bedömning sker lämpligen vid en sammanvägning, konkretisering och prioritering i samband med de löpande samverkansinsatser som görs inom ramen för bl.a. utvecklingssamarbete med samt en eventuellt kommande ny "Östersjömiljard". I detta sammanhang bör även behovet av en närmare prioritering av insatsernas fördel-ning på respektive länder övervägas. Mot bakgrund av den problembeskrivning som gjorts och de hinder som bedömts vara särskilt relaterade till handel och inves- teringar har kommittén valt att koncentrera överväganden och förslag till följande områden. ·Samverkan och kunskapsöverföring för att höja administrativ kompetens inom här relevanta områden 60 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG Många av kommitténs förslag kan endast genomföras i samverkan med berörda länder. Detta innebär bl.a. att ett sådant förslag måste bearbetas vidare i bilaterala eller multilaterala sammanhang. Inte minst gäller detta i olika organ inom EU. Vi har dock kunnat konstatera att det också finns åtgärder som bör kunna vidtas i utan att beröra förhållanden i andra länder. Det finns även sådant som bör kunna uppnås genom ökad direkt samverkan mellan länderna utan att detta kräver formella avtal eller förhandlingar. Det är relativt lätt att göra allmänna förteckningar över vad som behöver göras för att främja förutsättningarna för ökad handel. Lagstiftningen måste förbättras, brottsligheten bekämpas, byrå- kratin minskas etc. Många exempel finns på sådana förteckningar. Betydligt svårare är att föreslå hur detta skall göras, dvs. vilka metoder och medel som kan användas. I grunden handlar det till stora delar om en invecklad omställningsprocess för hela samhället men också för den enskilde individen. Olika former av stöd för att påskynda omställningen kan ges i form av information, utbildning, samarbete och dialog. En sådan process måste dock tillåtas att ta . Det handlar inte heller endast om vad vi i eller andra länder i västvärlden kan lära andra. I lika hög grad gäller vad vi behöver lära oss om dessa länder. Ambitionen att hjälpa till i en omställningsprocess bör ses i det ljuset. Således är det inte alltid mer åtgärder som behövs. Det finns t.o.m. risk att många aktörers goda ambitioner i vissa situationer blir kontraproduktiva. Det finns tre huvudmetoder för förbättringsåtgärder som på olika sätt kan främja en ökad handel. 1.Ömsesidig kunskapsöverföring mellan berörda länder genom information, utbildning och samverkan. –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 61 2.Direkt bistånd/subventioner till länderna avseende utrustning och infrastrukturuppbyggnad (modernisering). 3.Stöd till svenskt näringsliv avseende finansiering eller kunskap. Dessa metoder får ofta kombineras för att uppnå bästa effekt. Kommittén vill också poängtera vikten av att svenska företag, myndigheter och organisationer samt allmänhet genom aktivt engagemang ökar sina kunskaper om förutsättningarna och för- hållandena i . Detta gäller naturligtvis de rent handelsrelaterade aspekterna, men också vad gäller kulturella, sociala och andra villkor och förhållanden. Sådan kunskap är fun- damental för en långsiktig och omfattande handel. Det är därför av vikt att skapa och vidmakthålla omfattande personliga kontakter och utbyte mellan länderna. Svenska myndigheter har i allmänhet god kompetens, också för att stödja och samverka med andra länders myndigheter. Resur- serna härför är dock begränsade. Inte endast rent ekonomiskt utan också i hög grad beroende på svårigheten att avdela tillräckligt antal tjänstemän med den särskilda kompetens som ofta efter- frågas. Det är därför av stor vikt att regeringen i verksamhets- dialogen med berörda myndigheter samt i regleringsbrev är tydlig i sin prioritering och beskrivning av den roll man anser att myn- digheten skall ha, i syfte att främja handel inom . I regeringens proposition 1997/98:70 om "samarbete med " betonas vikten av att relationen allt- mer får karaktären av samarbete inom alla fält, samt att det stegvis övergår till i ett reguljärt, icke subventionerat samarbete. Inom de direkt handelsrelaterade områdena är det enligt kommitténs upp- fattning särskilt viktigt att betona samverkan och samarbete utan subventioner och stöd. Stödåtgärder kan vara nödvändiga i vissa fall men innebär också särskilda risker för en fri handel och funge- rande marknadsekonomi. Från svensk sida bör övervägas att inom speciella områden som rör handelsfrämjande åtgärder intensifiera samarbetet mellan regionala/lokala myndigheter och organisationer i regionen. 62 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG samarbete som inleds med att kartlägga de främsta behoven hos bägge parter. Områden som kan vara särskilt lämpliga är t.ex. tull- och skatteförvaltning, men även områden såsom hamnförvaltning, godshantering och liknande är viktiga. Gemensamma projekt där både myndigheter och näringsliv medverkar är ofta nödvändiga när det gäller handelsrelaterade frågor. Kommittén har på flera ställen i detta betänkande berört behovet av att bilden om förhållandena i regionen nyanseras. Problemen får inte underskattas men inte heller överdrivas. Enligt vår uppfatt- ning finns till viss del en alltför pessimistisk bild i av de nuvarande förhållandena i våra östliga grannländer. Vi vill då på- peka att vår uppgift är att se på de direkt handelsrelaterade förut- sättningarna. bör man komma ihåg att handel och det personliga utbytet mellan länderna som den medför, är en viktig faktor för att bygga upp ett stabilt samhälle ur alla aspekter. Kan handel och investeringar blomstra, förbättras också samhällsför- hållandena i stort. Kommittén vill därför hävda att ökade kunskaper i om det faktiska förhållandena i de östra delarna av regionen är en av de viktigaste komponenterna för en ökad handel och ökade inves- teringar. Alla aktörer i som kan bidra till en sådan kun- skapsspridning har en viktig roll att spela. Regler och procedurer för handel och investeringar är tyvärr ofta mycket komplicerade. I många fall bygger dessa på internationella avtal, konventioner etc. vilket naturligtvis inte underlättar förenk- lingssträvanden. Ett allt mer omfattande regelverk för världs- handeln administreras av världshandelsorganisationen . tullagstiftning är i allt väsentligt gemensamma EG-regler. –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 63 Det är av stor betydelse för företagen att reglerna inte är onödigt komplicerade och krångliga att tillämpa. Så enkla regler som möjligt tillsammans med en god information bör alltid vara en grundläggande utgångspunkt. medlemskap i har, för icke medlemsländer i regionen, medfört en viss ökning av handelsrestriktioner i form av höga kvoter, licenser o.dyl. uppfattas också av många som mycket komplext. Detta kan innebära vissa problem, särskilt för små företag i regionen som önskar exportera till . är det gynnsamt för alla parter om regelverken förenk- las, inte minst inför att nya länder kommer att an- slutas till EU. En god bas för förenklingsarbetet är den s.k. Stockholmsdeklarationen och arbetet inom 2000 samt EU- kommissionens initiativ SLIM (Simpler Legislation for the Internal Market). Betydelsefullt är att det i denna fråga så långt möjligt råder en samsyn mellan myndigheter och näringsliv samt att det finns ett engagemang från näringslivet. Det är därför av vikt att arbetet med att förenkla ges hög prioritet från svensk sida. Framför allt vad avser tullregler där arbetet inom ramen för 2000 bör intensifieras ytter- ligare. Arbetet inom ramen för "SLIM" bör ges ökad vikt. är beroende av utrikeshandel. Den svenska e xportens värde motsvarar av vår bruttonationalprodukt. Importens värde är . Världshandeln växer snabbt och investeringarna över gränserna ökar ännu snabbare. En öppen världshandel utgör det övergripande målet för svensk handelspolitik. Frihandel är en av de viktigaste förutsättningarna för ek onomisk utveckling, tillväxt och sysselsättning. Utvecklingen ställer krav på klara internationella spelregler som främjar fri handel med varor och tjänster. EU-medlemskapet har inneburit ökade möjligheter för att påverka den internationella handelspolitiken. Bland annat gäller det att reducera de restriktiva inslagen i EU:s egen handelspolitik, som antidumpningsåtgärder och hinder mot import 64 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG strävar efter förenklingar och förbättringar i de handelsrelaterade regelverken. 4.4Bekämpning av korruption och annan brottslighet Bestickning och tagande av mutor stör fortfarande i viss grad handeln mellan länderna, även om problemet anses ha minskat. Det kan inte nog poängteras att dessa företeelser måste bekämpas. För detta har alla parter ett ansvar. Företagen måste i sin verksam- het konsekvent avstå från varje form av bestickning både vad avser myndighetsrelationer som affärsrelationer. Det är lämpligt att ett sådant ställningstagande finns i företagets interna regler som en del i en långsiktig strategi. Myndigheter och organisationer måste genom utbildningsåt- gärder, information och kontrollsystem förebygga och förhindra att tjänstemän begär eller tar emot mutor. Känsla för vikten av integritet och förståelse för den skada man långsiktigt åsamkar sin organisation och landets ekonomi måste byggas upp. Det är också fråga om att myndigheterna har en arbetsorganisation där besluts- nivåer och beslutsordningar är tydliga och offentliga. Den utom- stående skall alltid kunna veta vem som är beslutsfattare i ärendet. Flera insatser rörande integritet inom den offentliga förvalt- ningen har gjorts bl.a. inom ramen för Phare- och Tacis-program- men. Dessa ansträngningar måste fortsätta och bör söka påverka så att denna fråga ständigt hålls aktuell. En förutsättning som ofta nämns för att nedbringa riskerna för korruption är att de tjänstemän som arbetar inom offentlig verk- samhet har en rimlig lön för sitt arbete. En adekvat lönesättning kan också bidra till att den ibland besvärande höga personalom- sättning som förekommer inom vissa myndigheter i regionen kan minska. En viktig markering i kampen mot korruption är den antagna om mutor. Även vissa länder som inte är medlemmar i har anslutit sig till konventionen, –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 65 bör uppmuntra och de baltiska länderna att också ansluta sig till konven- tionen. Den av ledda aktionsgruppen mot organiserad brotts- lighet i som tillsattes vid i har varit framgångsrik. Gruppen fick förnyat mandat vid regeringschefsmötet i . Arbetet kommer att fortsätta med gemensamma aktioner för att bekämpa narkotika- smuggling och annan grövre smuggling och brottslighet. Dessutom kommer särskild vikt också att läggas på att bekämpa ekonomisk brottslighet och korruption. I sammanhanget har vi uppmärksammat att det, efter initiativ inom , relativt inrättats s.k. Focal Points inom samtliga länder i . Funktionen "National authority for reporting and solving problems" är tänkt att kunna kontaktas när man får olika problem med tullhantering. Såvitt vi kunnat utröna är denna funktion ännu tämligen okänd för företag och andra som kan ha behov av den. Frågan är om denna kontaktpunkt, en sorts "", i realiteten har avsedd verkan. Det förefaller lämpligt att detta organ utvärderas. I avsnitt 3.2.8 tecknade kommittén en ganska nedslående bild av banksystemets och de statsstödda finansierings- och stödsystemens förmåga att fylla sina avsedda funktioner vid satsningar i Östersjö- regionen. Vad gäller banksystemet vill kommittén framhålla att satsningar i Öst knappast varit möjliga under den kris som belastat de svenska bankerna , en period som till stor del sammanfallit 66 –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG med omvälvningarna i . Kommittén konstaterar också att av många tecken att döma förestår nu en period av mer målmed- vetna satsningar i regionen från de svenska bankerna, i första hand i , men också i de baltiska staterna. Kommittén menar inte heller att bankerna skall utsätta sig för betydande risker till följd av massiva satsningar i denna alltjämt ofta vanskliga region. Däremot vill kommittén framhålla att det föreligger ett starkt ömsesidigt beroende mellan bankernas och näringslivets satsningar i . Ett väl utbyggt bank- system är ett starkt stöd för företagen vilket i sin tur ger underlag för lönsam bankverksamhet. Den slutsatsen har av allt att döma dragits av fler utländska än svenska banker. Det är därför kommitténs förhoppning att de ansatser till ökad etableringstakt som kommittén kunnat notera vid kontakter med företrädare för bankerna, visar sig vara inledningen till mer målmedvetna satsningar i regionen. Kommittén har efter den bedömning som gjorts i avsnitt 3.2.8 dragit slutsatsen att det är angeläget att en totalöversyn kommer till stånd av alla de aktiviteter och former som på olika sätt är avsedda att främja svensk utrikeshandel och svenska företags förutsätt-ningar för investeringar, och som har statligt stöd. Översynen bör inte bara syfta till att försöka göra verksamheten mer överskådlig utan också främja ett mer övergripande och riskfokuserat an-greppssätt i verksamheten. Därigenom bör systemet, utan att för den skull centraliseras, kunna ge ett effektivare bidrag till lägre kostnad än nuvarande partiellt inriktade stödprogram. Liknande slutsatser har också dragits i betänkandet "Stöd till mindre företags satsningar i " (Ds 1998:12) och i (RRV 1996:67). –VERV¤GANDEN OCH F¶RSLAG 67 Kommittén föreslår att projektinriktade marknadssatsningar så kallade affärschanskoncept - "Affärschans " - intensifieras i de aktuella länderna. Det är av stor betydelse att svenska små och medelstora företag kan få stöd i samband med marknadssatsningar i , de baltiska länderna och . Stöd behövs såväl regionalt i som på plats i östra delarna av regionen. handels- kontor är en viktig resurs. Andra viktiga aktörer är handels- kammare, och privata konsultföretag samt i vissa fall näringslivorganisationer. Erfarenheter visar att det efter en kartläggning av företagets exportmöjligheter och produkternas lämplighet för en speciell marknad krävs en handfast kontakt med presumtiva affärspartners. Dessa kontakter blir ofta mer effektiva och mer målinriktade om företaget får stöd från en aktör i det aktuella landet som känner företagen, affärsmentaliteten, har myndighetskontakter etc. En beprövad modell för sådana aktiviteter är s.k. Affärschans- projekt. Dessa projekt bygger på att svenska företag i en viss bransch eller en viss region erbjuds att deltaga i en affärsresa till ett land i . En förutsättning för deltagande är att företaget bedöms ha realistiska exportförutsättningar. På plats har den svenska exportorganisationen valt ut lokala företag med vilka det bedömts finnas mycket goda förutsättningar att etablera affärs- förbindelser. Företagen ges således stöd med kunskaper, kontakter och marknadsintroduktion. Genom aktiviteterna erhålls erfarenheter som kan leda till såväl export som importaffärer i regionen. Affärschansprojekten bygger på att deltagande företag står för en del av kostnaden och att resterande del subventioneras.