sou · GMB392 · 1999-01-01 00:00:00 — Denna modell utgör således en metod för enskilda personer att genom gemen- samma initiativ söka komma ur en arbetslöshetssituation. Sådan sam- verkan mellan enskilda personer är väl värd att stimulera. Argumet mot en sådan utveckling finns emellertid även. Bedöm- ningen av efterfrågan på denna typ av tjänster grundar sig i stort sett bara på teoretiska beräkningar och småskaliga försök. I debatten har framförts risken att en inlåsningseffekt kan uppstå – man befarar då att människor – även när andra arbetsmöjligheter finns – låses inne i arbetsuppgifter med lågt förädlingsvärde, låg produktivitets- utveckling och därmed följande låg lön och låg status. Tjänster inom detta område befaras också – om de får en skattemässigt gynnad ställning – konkurrera med offentlig verksamhet, t.ex. hem- tjänst. Vi föreslår, i avsikt att stimulera efterfrågan, avskaffande eller restitution av mervärdesskatt och arbetsgivaravgift inom den del av tjänstesektorn som omfattar konsumenttjänster. Vi ställer oss bakom det förslag som lämnades av den s.k. (SOU 1997:17). Detta bör inledningsvis prövas i två län, förslagsvis ett storstadslän och ett glesbygdslän. För att inte snedvrida kostnads- jämförelser med bör även denna befrias från motsvarande kostnader i försökslänen . Efter försöksperiodens utgång bör effekterna utvärderas. 10.15Samverkan för flera jobb Som ovan visats uppvisar den Sociala Ekonomin en stark tillväxt med en årlig europeisk sysselsättnings ökning om . En viktig förklaring till denna positiva utveckling synes vara fokus på tjänstesektor och företagssamverkan. De italienska och spanska exemp- 64 Förslag till åtgärder len på företagssamverkan i nätverk innehåller många idéer för tillväxt och utveckling av småföretag. Till dessa modeller hör framför allt möjligheten till flexibla lösningar utifrån två synpunkter: 1.variabel geometri; man väljer skala efter lägenhet; oftast den lilla skalan, det privata småföretaget agerar självständigt på sin marknad; när det behövs samverkar man i kooperation eller nätverk 2.flexibel arbetsorganisation; anställningsförhållanden och andra arbetsrättsliga instrument växlar med tiden och situationen. Delegationen har inte djupare behandlat den arbetsrättsliga problema- tiken. Delegationen vill emellertid peka på tre fenomen i tiden som kan tas som utgångspunkt för ökad flexibilitet och därmed stimulera företagssamverkan, småföretagstillväxt och ny syssel sättning: 1.Genom ett () ingånget kollektivavtal mellan Svenska kommunalarbetareförbundets och Kooperationens förhand- lingsorganisation har förutsättningar skapats för att starta s.k. arbets- kooperativ som projektföretag inom ramen för kommunala syssel- sättningsprojekt; härigenom ges ytterligare en metod för att succes- sivt slussa ut tidigare arbetssökande i eget företagande. 2.Genom ett avtal () mellan Europafacken och Europakooperationens organisationer har överenskommelse träffats om att i den kooperativa företagsformen utnyttja de särskilda förutsättningarna för flexibel arbetsorganisation och arbetsrättsliga regler; det gäller anställningsförhållanden, ledighetsregler, arbets- tider, kollektivavtal etc; förutsättningarna för att tillämpa denna ramöverenskommelse i svenska företag bör bli föremål för gemensam analys mellan berörda parter. 3.Enligt förordning om datortek kan arbetslösa anvisas plats i kommunala datortek; har () kritiserat denna modell ur konkurrensrättslig synpunkt; av bl.a. dessa skäl, och därför att IT-utvecklingen utgör en väsentlig del i en tillväxtstrategi för fler småföretag, bör en avknoppning av kommu- nala datortek initieras; lämpligen i direktiven till den i prop. 1997/98:150 förutskickade nya . Samtliga nu anförda exempel utgör just exempel, men också en god grund för att i ökad utsträckning och på ett flexibelt sätt främja till- växten av småföretagande för nya grupper. Härigenom kan uttalade önskan om att prioritera arbete framför bidrag uppfyllas. Arbetsmarknadspolitiska resurser riktas till en näringspolitisk utveckling med småföretagssamverkan i fokus. Rapport från fact-finding resa till och Inom ramen för arbetet med delplanen för social ekonomi företog Per- , och den 9–en resa till och regionen vilken kompletterades med ett besök på i . Här ges en kort sammanfattning av de viktigaste erfarenheterna. är en region i med ca fyra miljoner invånare. De viktigaste städerna i är , , Forli, Ferarra, , , Reggio , Parma och Piacenza. Regionen har ett dynamiskt näringsliv där småföretag i olika före- tagsformer utgör en strategisk del. Infrastrukturen i regionen utgörs av ett väl utbyggt vägnät med bl.a. A1 (, , , Reggio , Parma, ), A13 (, ), A14 (, ) och A15 (Parma, La Specia), järnvägsnät som förbinder regionens städer med varandra och bl.a. och , samt tre internationella flygplatser (, och ). Regionen har också tredje största hamn, . Ekonomiskt är regionen en välmående region med hög BNP per capita13. Sysselsättningsnivån i regionen är högre än i i övrigt, särskilt hög är den kvinnliga syssel- sättningsnivån. Arbetslösheten är relativt låg 14, även om den stigit något . Sysselsättningen i jordbruket i regionen har minskat mycket snabbt , från 1978 t ill . har industrisysselsättningen minskat något från till . har sysselsättningen i servicesektorerna ökat från till . Trots denna relativt snabba struktur- omvandling är sysselsättningen i jordbruk och industri i regionen något högre än genomsnittet för , medan syssel- sättningen i servicesektorn är något lägre. är ett land av små och medelstora företag. Totalt finns ca 90 000 företag med i genomsnitt sju anställda. De små och medelstora företagen i regionen har i genomsnitt 5,5 anställda och består till stor del av hantverksföretag och kooperativa företag 15. För att utnyttja fördelarna med små företag, som nack- delarna minimeras, har en struktur med lokala produktionsdistrikt utvecklats. karakteriseras av en låg grad av vertikal integra- tion, det är ovanligt att ett företag opererar en hel produktionsprocess. Även större företag och företag som säljer färdiga produkter ansvarar normalt bara för ett led i produktionsprocessen och överlämnar de andra leden till andra företag. 13Endast 10 regioner i EU har högre per capita-inkomst än . har en per capita-inkomst som ligger i nivå med . Ingen svensk region når upp till inkomstnivå per capita. 14Arbetslösheten var enligt 1994 den åttonde lägsta bland regionerna i EU. hade arbetslöshet 1994. Regioner med lägre arbetslöshet än 1994 var (2,4), (3,4), (3,9), Baden Wurtenberg (4,1), Lombardy (4,5), (4,6) och (4,6). Genomsnittet för de 12 EU-länderna 1994 var . 15Hantverksföretag är här en klassificering av små företag i skatte- hänseende. I finns knappt 130 000 små och medelstora hantverksföretag och ca 8 000 kooperativa företag. Totala antalet företag är ca 305 000. På detta sätt har ett komplext nätverk av företag utvecklats, som normalt bara är verksamma i ett led i produktionsprocessen och ofta har flera olika företag som kunder. Detta har inneburit att även små företag kan uppnå en hög grad av specialisering, eftersom även små företag vet att de kan få tillräckligt många kundföretag för att bära kostnaden för investeringar i teknologi. Denna företagsstruktur har även lett till utrymme för företag i kompletterande sektorer/branscher, t.ex. som distribuerar råmaterial och halvfabrikat och tillverkare av maskiner. Tack vare det täta informa- tionsutbytet kan den senare typen av företag lättare anpassa maskinerna till kundföretagens individuella krav/behov, varigenom automationen accelererar. Koncentrationen av företag inom en produktionssektor i ett område har också lett till tillgång på yrkeskunnig arbetskraft som alla företag i området har nytta av. Denna koncentration främjar också konkurrens- kraften genom flödet av idéer mellan företagen, som delvis kompenserar de små och medelstora företagens större svårigheter när det gä ller FoU. Även om de olika geografiska områdena i – från jordbruksmaskiner och textilindustri till trämöbler och keramiska pro- dukter – har olika karakteristika kan de alla beskrivas som sådana industriella distrikt. Regionen har en förhållandevis stor export, av export kommer från regionen, regionen är landets fjärde största exportregion 16. För att uppnå denna export samverkar små och medelstora företag i allianser. Utan denna samverkan hade små och medelstora företag inte kunnat nå sådan framgång på exportmarknaden. Även i övrigt går internationaliseringen allt snabbare framåt. Detta tar sig bl.a. uttryck i att ett växande antal företag etablerar produktion utomlands eller går in i joint-ventures med utländska företag för att komma närmare marknaden och sänka kostnaderna. märks en tendens att företag i , när de når en viss storlek säljs till större företag, ibland utländska multinationella företag. Denna utveckling försvagar nätverken mellan lokala företag i regionen och leder tillsammans med internationaliseringen av handel och produktion till en förändring av näringslivsstrukturen i , vars struktur utvecklats från informell samverkan baserad på självförsörjande distrikt till lokala nätverk. 16 Regioner med större export är Lombardy, Piedmont och . råv./halvf. * Lokalt beroende, beroende av det lokala industrinätverket. Sammantaget är verkstadsindustrin den största industrisektorn i . Den omfattar mer än en fjärdedel av antalet fabriker och nästan en tredjedel av antalet anställda inom tillverkningsindustrin. Verkstadsindustrins sex viktigaste delbranscher är: ·jordbruksmaskiner, av produktion av jordbruks- maskiner finns i regionen, de största koncentrationerna finns i , och framförallt Reggio ·förpackningsmaskiner, maskiner för förpackning av livsmedel, mediciner och cigarretter, av produktion ligger i regionen, av försäljningen går på export ·verktygsmaskiner, regionen är tredje största producent av verktygsmaskiner med drygt 14procent av produktionen ·maskiner för livsmedelsindustrin, här är maskiner för grönsaks- konserver, kötthantering samt vintillverkning de viktigaste del- områdena ·maskiner för träbearbetning, är den näst största regionen i när det gäller tillverkning av maskiner för trä- industrin ·maskiner för keramisk industri, svarar för 60 pro- cent av produktion av maskiner för keramisk industri, i regionen finns också viktigaste tegelbruk. Livsmedelsindustrin svarar för av industrisektorns omsätt- ning i , i landet i sin helhet är andelen . Högst andel av industriproduktionen i utgör livsmedelsindustrin i provinsen . Det finns ca 7 900 livsmedelsföretag, flertalet små och medelstora företag, exporten av livsmedel är stor17. Bland viktiga delbranscher inom livsmedelsindustrin märks: ·mejeriindustrin, regionen är den näst största mejeriregionen i landet vilket också motsvaras av en hög andel mjölkkor 18, såväl privata företag som lanbrukskooperativa företag är vanliga inom mejeri- industrin, mejeriindustrin återfinns i första hand i Piacenza, Parma, Reggio och ·charkuteriindustrin, inom kötthanteringen dominerar fläskkött (t.ex. prosciutto runt Parma) och kalv-/nötkött 17 Den årliga exporten av jordbruks- och livmedelsprodukter motsvarar ca 3 trillioner Lire. 18 Största andelen mjökkor finns i regionen . ·konservindustri för frukt och grönsaker, regionen har den näst största konservindustrin i Italien19, regionen svarar för av frukt- konserv- och av grönsakskonservproduktionen i landet ·pasta- och bageriindustrin, i regionen finns några av ledande producenter av pasta- och bageriprodukter, bl.a. Barilla och . Regionen svarar för av tegel- produktion. Produktionen är särskilt omfattande i Sassuolo området, mellan och Reggio, här finns nästan 200 företag, inklusive 8 – 9 ledande producenter. Regionen svarar för av knitwear produktion och av produktionen av konfektion. Produktionen finns i första hand i Reggio , och framför allt i , där i Carpi området av regionens knitwear produceras. Branschen domineras av småföretag, ofta familjeföretag, och en decentraliserad produktionsstruktur. Typiskt för denna struktur är Carpi området. Området har drabbats av kriser i samband med sjunkande efterfrågan, hårdare konkurrens från och svårigheten att ta sig in på nya marknader som domineras av stora företag. Skoindustrin finns i första hand i provinsen . Verksamheten kännetecknas av småföretag, av företagen har mindre än 50 anställda, av företagen har mindre än 10 anställda. 19 Störst i denna sektor är regionen . Träindustrin har mycket långt gången automatisering. Den viktigaste produkten är möbler samt kökssnickerier. 4.7Biomedicinska råvaror och halvfabrikat Denna industrigren har vuxit mycket . av företagen har mindre än 50 anställda, men tillväxten leds av en mindre grupp stora företag. Dessa företag är ofta småföretag som vuxit och köpts upp av nationella eller internationella koncerner. I regionen finns ERVET, service center för kvalitet och utveckling. ERVET startades för att främja den industriella utvecklingen i regionen. bildades regionala centra med fokus på en viss bransch. ERVET finansieras och ägs av regionens näringsliv och den offentliga sektorn i form av Regionen . ERVET:s roll är att stärka industrins konkurrenskraft och utveckling genom att främja innovationsgraden, kvalitén i produkter och produk- tionsprocesser, internationaliseringen av näringslivet samt finansiella frågor. Målsättningen är att stärka och internationalisera näringslivet i regionen. ERVET är ett nätverk av Centers, det består av en moderorganisation och åtta regionala centra. ERVET centralt är även regionens näringspolitiska instrument och ansvarig för genomförande av flera EU-program i regionen. ERVET centralt samverkar även med kommunala myndigheter för utveckling av näringslivsfrågor. ERVET finansieras genom såväl offentliga som privata medel. Privata medel kommer från företag som utnyttjar tjänsterna samt näringslivets organisationer, handelskammare och banker. Offentliga medel kommer i första hand från regionen men även från provinser och kommuner. har ERVET kommit att alltmer spela en roll som EU-organ för forskning, utveckling, teknisk innovation, utbildning och träning. ERVET-systemets viktigaste uppgifter ärbl.a. ·stödja utveckling av produkter och produktionsprocesser genom att främja tekniköverföring, know-how överföring, utbildning samt kvalitetscertifiering och -kontroll ·stödja projekt för kompetensutveckling för företagsledningar och utveckling av företagens organisation genom bl.a. information, know- how och teknologiöverföring samt stöd med information och kunskap för design, produktion och kontroll ·analys av företagens behov och hur de kan tillgodoses t.ex. vad gäller finansiering ·utveckling av den professionella kunskapen i företagen genom bl.a. utbildning och seminarier samt pilotprojekt för att ge tillgång till know-how ·direkt stöd till företag för att främja internationaliseringen, genom analys av exportmarknader och deltagande i exportprojekt ·analys och uppföljning av de socio-e konomiska systemen i regionen för att främja innovations- och företagsklimatet inklusive behov av infrastruktur och utbildning m.m. ·stödja, följa och övervaka lokala, regionala och sektoriella utveck- lingsprojekt. De åtta lokala centra är: ·ASTER, , , teknologiöverföring, know-how överföring och stöd till innovationer. ·CENTRO CERAMICO, and , , tillämpad forskning och produktutveckling, tekniskt stöd (t.ex. genom laboratorietestning, kvalitetscertifiering), konsult- och informationsverksamhet. Fokuseringen är mot kemi, råmaterial, ny teknologi, miljönormer, energi och kvalitet. ·CERAL, , , utbildning och träning för yrkesgrupper inom skoindustrin, utbildning av försäljare och designer, utbildning och seminarier i modetrender, stöd till företagen med tehnology and market updates, ·CERMET, Quality – Research and , di Savena, utveckla teknisk och organisatorisk kvalitet i regionens industri genom forskning och utveckling samt information. Fokus är på tre områden, frivilliga kvalitetssystem, frivillig certifiering och frivillig kvalitetsövervakning. ·CESMA, , , utveckling och införande av jordbruksteknologi. Centret verkar i första hand på tre fält, marknadsföring och internationalisering, teknisk utveckling och certifiering samt utbildning och informationspridning. ·CITER, , Carpi, stärker och utvecklar företagsledningar och anställda i små och medelstora företag inom knitwear och konfektionsindustri. CITER verkar genom information, stöd och teknologiöverföring. mode och design, marknadsutveckling och ny teknik, utbildning och kvalitet, relationer med underleverantörer. ·DEMOCENTER, , , stöd och utvecklingshjälp till verktygsindustri och elektronikindustri framför allt med teknologiutveckling och organisatorisk förnyelse. Organisationen hjälper små och medelstora företag med att införa ny teknik, utbildning för förnyelse och ny effektiv teknik. ·QUASCO, Quality and development services for the construction industry, , stöd och utveckling till byggnadsindustrin bl.a. vad avser marknadsutveckling, arbetarskydd, kvalitetskontroll, certi- fiering och byggstandards. 6 Carpi besök vid knit-wear företag Carpi är centrum för textilindustrin i , särskilt betydelsefullt är produktionen av knit-wear. Företagen är vanligen små, de flesta med mindre än 15 anställda. Företagen samverkar i nätverk, ibland konkurrerar man ibland samverkar man. Det är inte ovanligt att ett företag har 10-15 andra företag i samma område som kund. Denna typ av konsortier kan omfatta en eller flera produkter – och företaget kan agera självständigt eller tillsammans med ytterligare andra företag när det gäller andra produkter. En annan modell är att ett mindre företag levererar i stort sett hela sin produktion till ett större företag. Nätverken avser såväl styling som produktion och försäljning. Området har alltid varit exportorienterat med huvudsaklig inriktning på , och – detta gäller även små företag, export- andelen är nu . Konkurrensen från lågprisländer möts med profilering mot kvalitet, design samt bearbetning av nya marknader. Flera stödjande privata och offentliga organisationer finns, med inriktning på bl.a. utbildning, marknadsföring och export (för exempel se sid. 76). Produktion, design och försäljning organiseras som nätverk med flera företag gemensamt. är strukturen sådan att ett företag är kärna i en grupp där andra företag utför arbete åt detta företag, i andra fall fungerar samarbetet som en kedja med olika led. Exempel på en sådan samverkan kan var att ett företag designar, stickar och syr upp kollektioner. När företaget säljer kollektioner lägger det ut stickning på ett annat företag, ett tredje företag syr ihop plaggen och ett fjärde företag stryker och packar. Det är i sådana fall vanligt att köparen har märket, som sys på där plaggen sys ihop. På detta sätt engageras en grupp företag – vart och ett specialiserat på sitt led i produktionskedjan. Risken sprids också längs produktionskedjan. Största problemet är finansiering av rörelsekapital – slutkunden har normalt 11 månaders kredit. Att finansiera rörelsekapitalbehovet genom bank har ofta visat sig svårt. Investeringarna i maskiner kan bli ganska omfattande, en stickmaskin kan kosta ca 2 milj. kr. Däremot köper eller hyr man ofta lokaler på förmånliga villkor av kommunen i ett industriområde, där ett flertal andra företag i samma bransch också finns. Kunder och leverantörer finns ofta geografiskt nära, om inte i samma industriområde så i vart fall inom ett avstånd på3-4 mil. Juridiskt finns några former som har särskilda fördelar, inte minst skattemässigt. Två sådana företagsformer är hantverksföretag (SNC) där ägarna har ett längre gående personligt ansvar än vad som är vanligt i aktiebolag, och småföretag () med mindre än 20 anställda. betalar också lägre vinstskatt – då man menar att vinsten är till för återinvestering. CNA (en företagarorganisation för småföretag) har en databas genom viken man kan söka samarbetspartners. CNA förmedlar också förmånliga statliga lån till småföretag 7 Tekniska Attachéekontoret Milano20 är ett småföretagarland 21 med mycket vitalitet, initiativkraft och entreprenörsanda. Flexibilitet, kundanpassning och kvalitet är nyckelbegrepp. Identifikationen mellan anställda och företag är stark – särskilt i småföretag. En viktig bakgrund till detta är den starka familje- traditionen – sammanhållningen i företaget vilar på samma idémässiga grund som familjesammanhållningen. Småföretagen som ofta är eller har varit familjeföretag visar detta särskilt starkt. Individualismen och viljan att starta eget är också mycket stark 22. En anställd i ett storföretag har också rätt till en ersättning när han/hon slutar (ersättningen utgår oavsett varför man slutar och motsvarar 20 Uppgifterna baserar sig på ett samtal med , teknisk attaché i . 21I finns 3,6 miljoner småföretag. av alla italienska företag är SME enligt EU:s definition, är microföretag. 22 Inget annat land uppvisar så många egna företagare i industrin som –(, , , , och ). ungefär en månadslön anställningen varat). Denna ersättning är ofta grundplåten i ett eget företag. De stora företagen är ofta positiva till att anställda slutar och startar eget. Den viktigaste, första och största, kunden för en anställd som slutat och startat eget är ofta den tidigare arbetsgivaren. Byråkratin är mycket svår och regelverket är mycket omfattande och besvärligt. Handhavandet av regelverken är också ofta mycket kitsligt. Även rena formaliafel, vid ifyllande av blanketter etc., kan leda till kännbara sanktioner. Det hör till ovanligheterna att en företagare tar risken att själv kommunicera med myndigheterna – även när det gäller triviala uppgifter anlitas jurister och revisorer. Skatterna för företag är högre än i relativt sett mer komplicerat . En strategisk fråga bakom de italienska småföretagens utveckling är samarbete i distrikten. Denna samverkan sker genom nätverk – nätverken startas inte uppifrån utan växer mellan företagen själva. Det sociala elementet är grundläggande i nätverken mellan småföretagen. Ett distrikt har ofta en viss inriktning varvid där finns ett flertal företag i samma bransch representerande olika produktionsled. I distrikten återfinns ofta även leverantörer av maskiner och råvaror/halvfabrikat. I dessa distrikt uppstår också en marknad för yrkeskunnig arbetskraft och yrkesutbildning inom branschens yrken. I ett sådant distrikt produceras t.ex. av världens glasögonbågar. ekonomi är en förädlingsekonomi – landet är fattigt på råvaror, medan är en råvaruekonomi. Detta har gjort att fokus kommit att ligga på design, kvalitet, förhandling och försäljning. Bidrag för utveckling av företag finns ej – däremot fördelaktiga lån t.ex. enligt lag 949/1952. Företagens organisationer är mycket aktiva även i affärsverksamheten – de hjälper t.ex. till att förse företagen med kvalificerade tjänster och förmedlar statliga lån. 23Skattesatsen på vinster i företag är för vanliga företag. och kooperativa företag har vissa skattemässiga fördelar. 24I utvecklas småföretagen trots regelverk och skattesystem. Organisationer till stöd för företags- utveckling i Carpi Några exempel på organisationer till stöd för i första hand småföretag i , från Carpi kommuns hemsida. Texten finns bara på italienska men det går ändå att få en uppfattning om innehållet. CI TER – Centro di informazione tessile dellEmilia Romagna – che mette a disposizione delle aziende del tessile abbigliamento una vasta gamma di servizi che riguardano le principali problematiche aziendali, ovvero i sistemi informativi, l'innovazione tecnologica, gli stimoli all'innovazione, la qualità, la formazione e la internazionalizzazione tel.+39 59 681398 LABORATORI O LI che opera nel campo delle analisi sui tessuti e dell'informazione sulla qualità degli stessi tel.+39 59 699654