sou · GMB333 · 1999-01-01 00:00:00 — En kartläggning av idrottsrörelsens intäkter m.m. 152 Finansieringen av idrottsrörelsen Statens stöd till idrotten ................................................................... Bidrag till beredskapsarbete................................................... Anslag till idrottens studieförbund.......................................... Översikt över landstingens bidrag till idrotten ......................... Det kommunala kontantstödet......................................................... 4 Djupstudie: Tio kommuner.............................................................. Sammanfattning av resultaten från djupstudien....................... Lotteri- och spelmarknaden i .............................................. Idrotten och spelmarknaden.................................................... Penningströmmarna till idrotten från spelmarknaden ...... Spel och lotterier inom folkrörelserna..................................... Tillståndsmyndigheter för lotterier .......................................... Trender i sponsringen............................................................. Finansieringen av idrottsrörelsen 153 Vem äger rättigheterna? 8 Publik- och medlemsintäkter........................................................... 9 Statens indirekta stöd till idrotten................................................... Statliga subventioner av fortbildningsverksamhet inom idrotten200 Idrottsföreningar som kommersiella bolag – inkomstskatt ....... 10 () ............................................................. Syftet med RF-bidraget........................................................ RF:s olika bidragsformer och medel..................................... 11 ()........................................... SOK-bidrag till SF 1993-96................................................. 12 Specialidrottsförbundens finansiering........................................... Syftet med undersökningen................................................... Redovisning av den metod som använts................................ 13 Analysen av specialidrottsförbundens ekonomi............................. Sponsring och affärsuppgörelser .......................................... Transfereringar till SDF....................................................... 13.10 Eget kapital ....................................................................... 14 Distriktsidrottsförbundens finansiering......................................... Syftet med undersökningen................................................... 154 Finansieringen av idrottsrörelsen Redovisning av den metod som använts................................ 15 Analysen av distriktsidrotts-förbundens ekonomi......................... RF:s totala ordinarie och projektstöd till DF ......................... totala transfereringar till DF............................. Självfinansieringsgraden-/bidragsberoendet.......................... DF:ns samlade egna kapital.................................................. Personalkostnaderna i relation till de totala kostnaderna........ SDF-anslaget i relation till de totala kostnaderna.................. 16 Föreningarnas finansiering............................................................ Syftet med undersökningen av idrottsföreningarna ................ Intäktskällornas sammansättning och betydelse ..................... Jämförelser och generella slutsatser ...................................... 17 Elitföreningarnas finansiering........................................................ Elitserien i ishockey............................................................. Allsvenskan i fotboll............................................................ Sammanfattning elitföreningarnas finansiering...................... Finansieringen av idrottsrörelsen 155 1 Statens stöd till idrotten För utbetalade staten 480,2 m iljoner kronor i anslag till idrotten. 13 av dessa miljoner tillföll organisationer som står utanför . Förbund och föreningar inom idrottsrörelsen mottog 1 från länsarbetsnämnderna i form av lönebidrag. Det är en ökning . Sammanlagt 3 347 idrottsförbund och idrottsföreningar mottog löne- bidrag . 152 av dessa föreningar eller förbund mottog i lönebidrag. Lönebidrag har utbetalats t ill samtliga nivåer inom idrottsrörelsen: Länsarbetsnämnderna och AMS sammanställer information kring de lönebidrag som utbetalas till folkrörelsen på årsbasis. Sammanlagt 9 365 ideella organisationer mottog lönebidrag . Utredningen har efter datakörningar gått igenom samtliga 9 365 föreningar och sorterat ut idrottsförbund och idrottsföreningar. Därefter har de bidragsbelopp som utbetalats till de olika idrottsförbunden och idrottsföreningarna summerats. 156 Finansieringen av idrottsrörelsen Förbund och föreningar inom idrottsrörelsen mottog från länsarbetsnämnderna i form av bidrag till per- soner i beredskapsarbeten. Sammanlagt 281 idrottsförbund och idrottsföreningar mottog den här typen av bidrag . 1.4Anslag till idrottens studieförbund erhöll för verksamhetsperioden 95/i bidrag från staten. Finansieringen av idrottsrörelsen 157 De 22 distriktsidrottsförbunden erhåller organisationsstöd i form av bidrag från 24 landsting och tre så kallade landstingskommuner – , och . 1997 har landstingen och kommunerna budgeterat att betala ut till distriktsförbunden, vilket är en minskning jämfört med totalt utbetalat belopp . Beloppet i kr onor för var . är det landsting som betalat ut mest bi- drag, vilket uppgick t ill respektive . Utvecklingen för landstingsbidraget har varit positivt för idrotten . 1992 erhöll distriktsförbunden i bidrag från landstingen och de tre kommunerna. Ökningen har i pro- cent varit . Ökningen är jämt fördelad mellan de olika landstingen och kommu- nerna. 2.1Översikt över landstingens bidrag till idrotten Landstingens bidrag till organisationer inom idrotten – distriktsförbund, ridsportsförbund och handikappsförbund framgår av följande tabell. 158 Finansieringen av idrottsrörelsen TABELL: Landstingsbidrag till idrottsorganisationer Finansieringen av idrottsrörelsen 159 3 Det kommunala kontantstödet Samtliga kommuner betalar regelbundet ut bidrag till landets idrottsföreningar. Det finns ett flertal olika bidragsformer, varav de vanligaste är: –kommunalt aktivitetsstöd, Det är upp t ill varje enskild kommun att utforma det kontanta stödet till idrottsföreningarna, varför skillnader i bidragssystem förekommer mellan olika kommuner. Detta kapitel baseras på en enkät som har gått ut till samtliga kommuner i för att ge en bild av hur förhållandena ser ut i hela landet. Bland annat redovisas de penningströmmar som gick från kommunerna till idrottslivet . De anläggningssubventioner som idrotten kommer i åtnjutande av kommer endast att behandlas i korthet. Värdet av dessa subventioner är svåra att beräkna eftersom kommunerna använder sig av olika redovis- ningsprinciper. Dessutom är det svårt att exakt fastslå idrottens nyttjan- degrad av befintliga anläggningar. För att förstå utveckling och trender när det gäller det kommunala kontantstödet samt få en uppfattning om skillnaden mellan olika kom- muner, ingår även en djupstudie av tio kommuner i . Det är en utförlig genomgång av förutsättningarna för föreningslivet i dessa kommuner. 160 Finansieringen av idrottsrörelsen I syfte att erhålla en bild av storleken på det totala kommunala kontant- stödet som utbetalas till idrotten har en enkätundersökning genomförts bland samtliga 288 kommuner. Enkäten, som finns med i en bilaga, har skickats ut till fritidschefer eller motsvarande i kommunerna samt ett uppföljningsutskick t ill de kommuner som inte svarade den första omgången. Under framtagandet av enkäten har , Svenska Kommun- förbundets kultur- och fritidssektion, , Idrottsutred- ningen, och , RRV, fått möjlighet att komma med syn- punkter på enkätens utformning. De kommuner, vars uppgifter kraftigt har avvikit från genomsnittet i landet, har kontaktats och getts möjlighet att kontrollera de lämnade uppgifterna. Utifrån svaren av kommunenkäten kan det totala kommunala kontant- stödet till idrotten beräknas t ill , varav uppdragsersätt- ningar, för till exempel anläggningsdrift, . I avsnittet nedan redovisas resultatet från enkäten och beräkningarna mer i detalj. Resultaten som följer bygger på en hög svarsfrekvens. Av 288 tillfrå- gade kommuner har 226 kommuner inkommit med svar på den enkät som sänts ut. Svarsfrekvensen har alltså varit . De kommuner som har svarat på enkäten har tillsammans betalat ut kontanta bidrag till 15 396 idrottsföreningar. I genomsnitt betalade kommunerna ut per förening i olika kontanta bidragsformer . För att räkna ut det totala kontantstödet från samtliga kommuner gjordes en beräkning av det genomsnittliga stödet per invånare i respektive kommun. Genomsnittet för alla kommuner som deltog i en- Finansieringen av idrottsrörelsen 161 käten var per invånare i kontantstöd respektive per invånare i kontantstöd exklusive uppdragsersättningar. Detta ger resultatet i kontantstöd till idrottsföreningarna i från samtliga kommuner. Av denna summa utgjorde kontantstöd till idrottsföreningarnas verksamhet som till exempel administrationsbidrag, ledarutbildningsbidrag, startbidrag och aktivi- tetsstöd. Återstående utbetalades ut i uppdragsersättningar som till exempel driftsbidrag. De flesta kommuner i har inte nolltaxa i sina lokaler. Varken för vuxna eller ungdomar. av kommunerna som deltog i enkäten tillämpar nolltaxa för ungdomsverksamhet i kommunens lokaler. tillämpar däremot inte nolltaxa för ungdomsverksamhet. av kommunerna har nolltaxa för vuxenverksamhet. Ökning respektive minskning av stödet de senaste/kommande fem åren De tillfrågade föreningsansvariga på kommuner fick i enkäten även göra en bedömning av utvecklingen av det kommunala kontantstödet i kommunen och de kommande fem åren. av de deltagande kommunerna svarade på frågan om kontantstödets ut- veckling. Enligt enkätsvaren har av kommunerna minskat det kommunala kontantstödet . har ökat stö- det och i av kommunerna har det varit oförändrat. av kommunerna bedömer att kontantstödet kommer att minska de kommande fem åren. kommer förmodligen att öka stödet och i av kommunerna kommer det att vara oförändrat. I av kommunerna har kontantstödet ökat och kom- mer att fortsätta att ökas. I av kommunerna har kontantstödet varit oförändrat och kommer att fortsätta att vara oförändrat de kommande fem åren. I av kommunerna har kontantstödet minskat och kommer att minska ytterligare, enligt den föreningsansvariges bedömning (se tabellen nedan). 162 Finansieringen av idrottsrörelsen ...och där utvecklingen de kommande 5 åren TABELL: Kommunernas egen bedömning av utvecklingen av det kommunala kontant- stödet och de kommande fem åren Finansieringen av idrottsrörelsen 163 4 Djupstudie: Tio kommuner För att få fram en komplett bild av det kommunala kontantstödet till idrotten har den del av utredningen som tar upp kommunerna delats upp i två steg: 1)En enkät om kontantstödet till samtliga kommuner för att ge en övergripande bild av storleken och inriktningen på samtliga svenska kommuners kontantstöd. 2)En djupstudie av stödformerna i tio kommuner. Den här delen av kommunstudien – del 2 – börjar med en genomgång av syftet, metoden (bland annat vid urvalet av kommuner) samt arbetssätt. Därefter sammanfattas resultatet av djupstudien i avsnitt 4.3. Därefter följer ett kapitel för varje kommun, där det går att fördjupa sig i varje kommuns bidragsbestämmelser och föreningsliv, med tyngdpunkt på de förhållanden som gäller för idrottsföreningarna. Av texterna om kommunerna framgår även resonemangen och faktaupp- gifterna bakom sammanfattningen i avsnitt 4.3. Syftet med den här djupstudien av tio kommuner är att bättre förstå ut- vecklingen och trenderna som påverkar det kommunala kontantstödet samt ge svar på frågor såsom: –Kan idrottsföreningarna i förlita sig på kontantstödet från kommunerna? –Hur kommer det kommunala kontantstödet att utvecklas ? De tio kommunerna valdes ut enligt den metod som beskrivs i avsnittet nedan. 164 Finansieringen av idrottsrörelsen Vid valet av de tio kommunerna gjordes kultur- och näringsgeografiska överväganden. Tio kommuner, som ger exempel på olika ekonomiska förutsättningar för föreningslivet, valdes ut, bland annat för att ge en uppfattning om skillnader landsbygd – storstadskommun. Dessa tio kommuner var föremål för en studie av före- ningslivet då finansieringen av 200 slumpmässigt utvalda idrottsföre- ningar granskades. De tio kommunerna som valdes ut var: större traditionell industristad i närheten av storstad med erfarenhet av elitidrott i fotboll och friidrott och med socialdemokratisk majoritet i kommunfull- invandrartät förortskommun med relativt ung befolkning och som har vuxit mycket . större borgerlig kommun i glesbygd med relativt stor offentlig sektor och med omfattande föreningsliv, med en liten elitidrott men med stor bredd på övriga föreningar utanför idrotten. medelstor kommun på med borgerlig majoritet i kommunfullmäktige. mindre värmlandskommun i glesbygd som haft elitidrott i innebandy, ishockey och volleyboll, och som har socialdemokratisk majoritet i kommunfull-mäktige. industrikommun som har socialdemokratisk majoritet i kommunfullmäktige och ett föreningsbidragssystem som baseras på skrivna avtal med de bidragsberätti- Finansieringen av idrottsrörelsen 165 landsbygdskommun i med relativt jämnstora politiska block i kommunfullmäktige. socialdemokratisk norrlandskommun i glesbygd som satsat mycket på fritid och som har haft en traditio- nellt stark fritids- och ungdomsverksamhet. kan också anses vara en föregångskommun vad avser framväxt av speciella idrottsrörelser och som nyskapare på fritidssidan. socialdemokratisk glesbygdskommun med elitidrott i en liten omfattning, men med ett stort föreningsutbud. 4.3Sammanfattning av resultaten från djupstudien Inriktningen på fritidspolitiken i de tio kommunerna som valts ut skiljer sig något. I är integreringen av den stora procentuella andelen invandrare en viktig fråga och i handlar fritidspolitiken mycket om att få ungdomarna att stanna i kommunen. Men trots detta och trots att dessa tio kommuner särskilt valdes ut för att förutsättningarna för föreningslivet i respektive kommun varierar, är inställningen till fritids- och föreningsfrågor förvånansvärt likartad. De kommunalanställda har också många gemensamma åsikter och tankar om det kontanta föreningsstödet. I sammanfattningen nedan tas några av beröringspunkterna mellan kommunerna upp. Fortsatt strävan att förenkla bidragen I flera kommuner har den senaste utvecklingen av bidragsbestämmel- serna lett till att reglerna för bidragen har förenklats och att bidragsty- perna minskat i antal. Bidrag har slagits ihop och tagits bort då det visat sig att få föreningar har utnyttjat dem eller de har varit administrativt krångliga. är den kommun, av de som ingår i undersökningen, som har flest bidragstyper för tillfället (13 olika typer av bidrag). En ny kultur- och fritidsplan antogs av kommunfullmäktige och i 166 Finansieringen av idrottsrörelsen oktober kommer beslut om vissa ändringar, då bland annat några bidrag ska slås ihop. kommun har gått längst i kommunernas stävan att för- enkla bidragen och har helt gått ifrån bidragssystemet med olika bi- dragstyper. Istället skriver kommunen ett avtal med de bidragsberätti- gade föreningarna om storleken på bidragen. Viss kritik mot reglerna för det statliga aktivitetsstödet finns. arbetar för att förenkla och förändra de nuva- rande reglerna för aktivitetsbidraget som – inte bara av – upplevs som administrativt krångliga, både för föreningar och kommun. Eftersom aktivitetsstödet redovisas av föreningarna i efterhand upplever också kommunerna att bidraget är svårt att kontrol- lera och i viss utsträckning inbjuder till fusk. Enligt de statliga, normgivande reglerna för aktivitetsstödet betalas aktivitetsbidraget ut per sammankomst, inte per deltagare, vilket kan leda till att föreningar i redovisningen delar in deltagarna i flera gr upper för att få större bidrag. Flera kommuner, som till exempel , vill förekomma fusk med smågrupper av e konomiska skäl och betalar därför istället ut bidrag per deltagarbesök. och kommun förespråkar också bidrag per deltagarbesök för att premiera antalet deltagare. Majoriteten (sju stycken) av kommunerna som ingår i det här urvalet tillämpar inte nolltaxa i kommunens lokaler. Tre kommuner – Simris- hamn, och – har fortfarande nolltaxa. Detta är enligt kommunenkäten, som nämndes i början av det här kapitlet, representativt för samtliga kommuner i , där av kommunerna har nolltaxa för ungdomsverksamheten och inte har det (för vuxenverksamheten är siffrorna ja respektive nej). I kommer nolltaxan inte tas bort och i finns inga planer på att ta bort nolltaxan som praktiseras för både ungdoms- och vuxenverksamhet. I däremot bedömer fritidschefen att kommunen är på väg bort från nolltaxa. Finansieringen av idrottsrörelsen 167 Bidragen krymper för föreningarna När det gäller storleken på bidragen till föreningarna tror fler kommuner att bidragen i stort sett kommer att ligga på samma nivå som . Möjligtvis kommer bidragen att minska en aning. Flera kommuner, som inte har nolltaxa, tror också att lokalavgifterna kommer att ökas successivt medan bidragsnivån har frysts. Detta leder till att det kommunala kontantstödet äts upp av lokalhyror och andra avgifter, särskilt hos de aktiva föreningarna som bedriver sin verksamhet i kommunens lokaler. Kommunerna kommer i fortsättningen även att se över fördelningen av bidragen. Trenden är en förskjutning från generella till selektiva bidrag. Det kommunala stödet innebär, enligt flera kommuner, alltmer riktade insatser mot specifika problem. Barn- och ungdomsverksamhet prioriteras Samtliga kommuner, som deltar i den här delen av utredningen, är överens om att barn- och ungdomsverksamheten ska prioriteras, med en liten reservation mot barndelen. Främsta redskapet för att främja en åldersrelaterad verksamhet är aktivitetsbidraget, som styr pengarna till den åldersgrupp som kommunerna anser lämpligast. Som exempel kan nämnas kommun där ungdomsverksamhet, framför allt aktiviteter för tonåringar mellan , prioriteras efter- som kommunen inte vill uppmuntra barnidrott med för tidig specialise- ring och i värsta fall utslagning som följd. I har den nedre åldersgränsen för aktivitetsbidrag höjts till av samma skäl. Eftersom kommunerna på grund av krympande resurser tvingats välja mellan ungdoms- och vuxenverksamhet sviktar det kommunala kontantstödet särskilt till föreningar med enbart vuxenverksamhet (se avsnittet om nolltaxa ovan). Vuxna måste vara beredda att, i princip, betala sina egna föreningsverksamheter. En gemensam strävan hos de flesta av kommunerna är och har varit att överföra mer ägande och drift av idrottsanläggningarna i kommunen till föreningarna. 168 Finansieringen av idrottsrörelsen I kommun äger och driver kommunen egentligen bara simhallen och ishallen helt i egen regi. Anläggningar som det har funnits en privat marknad för har sålts ut, bland annat kaffestugor och tre cam- pingplatser. I har kommunen endast hand om anläggningar som används av många olika föreningar. I kommun är samtliga anläggningar föreningsägda. Även i är andelen föreningsägda anläggningar högt. I ägs och drivs de flesta anläggningar av föreningarna själva av tradition. I och , som båda är geografiskt stora kommuner, garanterar många föreningsägda anläggningar att invånarna har möjlighet att utöva sin idrott på hemmaplan. Färre kommunala anläggningar innebär mindre driftskostnader för kommunen, vilka är svåra att påverka och som finns kvar även under mindre generösa budgetperioder. Därför är kommunerna mycket spar- samma med satsningarna på nya idrottsanläggningar och kräver ett större föreningsengagemang än tidigare om kommunen ska satsa på nya anläggningar framöver. När det gäller att överlåta driftsuppgifter t ill föreningslivet vill de flesta kommunerna göra gällande att det har varit en försiktig balans- gång i överlämnandet av ansvar. Flera av dem har haft dåliga erfaren- heter av att lämna över driften av mer tekniskt komplicerade anlägg- ningar, som till exempel ishallar och ridhus. kommun lägger, trots många föreningsägda anläggningar, inte ut några driftsuppdrag på föreningslivet av politiska skäl. Kommu- nen vill tillhandahålla åtminstone en anläggning på varje ort, oftast i anslutning till skolorna, och då garantera en viss nivå på driften. I övrigt uppger alla tio kommuner att de är nöjda med samarbetet med politikerna i den nämnd som hanterar föreningsfrågor. Arbetet präglas av delegering, samförstånd och en uttalad ansvarsfördelning mellan tjänstemän och politiker. Dock efterlyser en av kommunerna en uttalad statlig fritidspolitik. Som det är för tillfället anses idrotten inte ha någon som driver idrotts- frågor på central nivå. Finansieringen av idrottsrörelsen 169 Respektive kommun om bidragen och fritidsverksamheten Citaten nedan är tagna från intervjuerna med fritidscheferna (eller mot- svarande) i de tio kommunerna då de redogör för vad de tror om bidra- gen och fritidsverksamheten i deras egen kommun och generellt . : Jag tror att föreningsavgiften för utnyttjandet av lokaler kommer att ökas. När väl nolltaxan har slopats och vi har börjat ta ut en avgift är det lätt att höja avgiften. Vi hoppas att vårt budgetförslag antas så att vi kan öka aktivitetsbidraget ytterligare. : Jag tror att utvecklingen av formerna för bidragsbe- stämmelser går från normerade bidrag till att skriva avtal med före- ningarna. Det skulle vara skönt att få ner på papper exakt vad man har kommit överens om... Men det blir genast en stor apparat när kommunen har 150 bidragsberättigade föreningar. I kommer vi att få jobba mer med integration framöver Invandrarna och deras festivaler, dansuppvisningar och liknande är inte längre pittoreska inslag i livet här utan blir mer och mer en del av vår vardag. Det är viktigt att invandrarna känner sig välkomna och att de är Botkyrka-bor. Där spelar föreningarna en viktig roll. : I stället för nedskärningar borde vi ge föreningslivet bättre förutsättningar. De frysta bidragen kommer framöver att ätas upp av de höga hyrorna i anläggningarna Bidrag kommer inte att ges till nya anläggningar. Stödet kommer att läggas på att bevara anläggningar med ungdomsverksamhet. Förening- arna kommer att få se sig om efter andra parter än kommunen för att kunna bygga nytt. Företag, som insett att de tjänar på att ha en frisk, fräsch personal, kan vara intresserade av att köpa tider, subventionera personalens motionsverksamhet eller nya anläggningar. : Visserligen ser vi över bidragsbestämmelserna och planerar att slå ihop en del bidrag, men det kommer inte att innebära några drastiska förändringar. Ett orosmoln, som jag brukar varna föreningar för, är BingoLotto- ersättningen. Våra bidrag har varit frysta och inte ändrats i takt med inflationen. Detta har föreningarna kompenserat med intäkterna från BingoLotto, vilket i sin tur har invaggat dem och oss i en falsk tilltro till deras ekonomiska situation. Därför råder jag föreningarna att inte an- vända BingoLotto-pengar i driften utan istället till investeringar och att betala av lån och andra skulder. 170 Finansieringen av idrottsrörelsen : Storleken på föreningsbidragen har varit på väg neråt och de vänder inte uppåt igen. De totala resurserna från kommunen kommer inte att minskas, men de kommer att omfördelas. Föreningar har alltid stått för verksamheten. Min uppfattning är att de även kommer att få stå för hela kostnaden för verksam- heten. Kommunens bidrag kommer att begränsa sig till att hålla lokaler tillgängliga. Det är en allmän trend, ingen svår gissning. : Jag tror att resurserna kommer att förbli oförändrade framöver vad föreningsstödet beträffar. Politikerna hyser en stor tilltro till att föreningslivet kan minska drog-, vålds- och integrationsrelaterade problem framför allt bland ungdomar.