sou · GMB3128d2 · 1999-01-01 00:00:00 — av företrädare för Cancerfonden, FRN, , , , , , , Sida/SAREC, Skogs- och Jordbrukets Forskningsråd och TFR. finns också en särskild, av statsmakterna inrättad samverkansgrupp med representanter för forskningsråden inom Utbild- ningsdepartementets verksamhetsområde, , Rymdstyrelsen, Skogs- och jordbrukets forskningsråd och Socialveten- skapliga forskningsrådet. Genom samverkansgruppen ska de berörda myndigheterna i samråd främja och samordna myndigheternas forskningsstödjande verksamhet när det gäller 2.ett ökat medvetande om genusperspektiv i forskningen, och 3.insatser för jämställdhet. (SFS 1996:1579) Ordföranden i samverkansgruppen utses av regeringen. Om respektive myndighet inte bestämmer annat, representeras varje forskningsråd och FRN av sin ordförande och sin huvudsekreterare och Rymdstyrelsen av sin generaldirektör och ordföranden i styrelsens forskningskommitté. Samverkansgruppen har inrättat två expertgrupper, en för tvärveten- skap och en för genusforskning. På samverkansgruppens initiativ har också bildats en för forskningsråden gemensam jämställdhetsgrupp. Samverkansgruppen förfogar inte över några egna medel. De admi- nistrativa resurserna är begränsade (två halvtidstjänster som handlägga- re, den ena knuten till Humanistisk-samhällsvetenskapliga forskningsrå- det och den andra till ). Samverkansgruppen kom till efter förslag i forskningspropositionen och inrättades . Enligt forskningspropositionen ska samverkansgruppens verksamhet utvärderas . , , har till uppgift att ta initiativ till samt främja och stödja forsknings- och utvecklingsarbete inom planläggnings- , byggnads- och anläggningsområdet. är knutet till . har en generaldirektör som chef. består av elva ledamöter, generaldirektören medräknad. Samtliga leda- möter utses av regeringen. Vid BFR finns en av styrelsen utsedd veten- skaplig nämnd bestående av sex personer med vetenskaplig meritering. Forskningsstödet är indelat i två program. För vart och ett av pro- grammen finns inrättad en program- och uppföljningsgrupp, utsedd av styrelsen. Hälften av ledamöterna i dessa grupper ska vara forskare och hälften ha anknytning till verksamheten inom sektorn. Vid arbetar drygt 40 personer. har varit föremål för utredning av en särskilt utredare. Denne lade fram betänkandet En ny plan-, bygg- och bostadsforskning (SOU 1997:182). Utredaren föreslog att skulle få ansvar för finansiering av myndighetsanknuten FoU, varmed utredaren menade kunskap för statens eget agerande. Ett begränsat belopp – , en kraftig nedskärning gentemot vad BFR nu förfogar över, – skulle, enligt utredningsförslaget, fortsättningsvis av- sättas för långsiktig kunskapsutveckling genom forskning vid universitet och högskolor. För fördelning av detta skulle, enligt utredningen, anting- en ett nedbantat Byggforskningsråd eller svara. Kommunikationsforskningsberedningen, KFB, har till uppgift att planera, initiera, stödja och samordna övergripande forskning, utveck- ling och demonstrationsverksamhet som rör transporter, trafik, trafiksä- kerhet, post- och telekommunikation samt kommunikationernas betydel- se för miljön och den regionala utvecklingen. KFB ingår i Kommunika- tionsdepartementets verksamhetsområde. består av ordförande och ytterligare högst åtta perso- ner. Under styrelsen är en generaldirektör chef för verksamheten. Gene- raldirektören ingår också i styrelsen. Vid KFB finns ett vetenskapligt råd, som består av utländska forska- re. Också ordförande och ledamöter i det vetenskapliga rådet utses av regeringen. KFB:s verksamhet struktureras i enlighet med en inriktningsplan, presenterad av myndigheten och godkänd av regeringen, i fyra huvud- program. De fyra programmen består i sin tur av en rad delområden. Vidare finns två tvärsgående forskningsinsatser som gäller Trafik och miljö respektive Kollektivtrafik och samhällsbetalda resor. Vid KFB finns olika typer av beredningsgrupper m.m. För vart och ett av huvudprogrammen finns således en ledningsgrupp med såväl fors- kare som företrädare för avnämarintressen. Ledningsgrupperna bedömer både samhällsrelevans och vetenskaplig kvalitet med avseende på insat- ser inom programmen. Vid arbetar cirka 25 personer. Bland sektorsforskningsorganen är Närings- och teknikutvecklings- verket, , som hör till Närings- och verk- samhetsområde, det största. Finansiering av forskning och utvecklings- arbete är dock bara en del av verksamhetsområde. ansvarade för anslag på statsbudgeten, vil- kas sammanlagda belopp uppgick till . Av detta belopp hänförde sig till teknisk forskning och utveckling samt till energiforskning. är anslaget till teknisk forskning och utveckling cirka 650 miljo- ner kronor. En nyinrättad myndighet, , svarar från bland annat för fördelning av medlen till energi- forskning. leds av en styrelse, utsedd av regeringen, med generaldirek- tören som ordförande. I styrelsen ingår (1998) två uni- versitetsrektorer, en landshövding, ett f.d. statsråd, fyra personer verk- samma inom näringslivet. Efter det att verksamheten inom energiområdet överförts till den nya energimyndigheten består verksamhet av tre program rubrice- rade Teknik, Företagsutveckling respektive Regional utjämning och ut- veckling. Programmet Teknik avser i huvudsak stödet till teknisk forsk- ning och utveckling. Programmen motsvaras av avdelningar inom verket. För verksamheten inom programmet Teknik har inrättat ett stort antal styr- och referensgrupper. medverkade sammanlagt i det närmaste 900 personer i dessa grupper. I stora frågor fattas besluten av . I flertalet fall fattas dock – beroende på omfattningen och karaktären av det aktuella ärendet – beslut av generaldirektören, avdelningschefen eller någon av enhetscheferna. Inom NUTEK-Teknik arbetade cirka 110 anställda, vilket var knappt en femtedel av hela personalstyrkan vid (anställda : 490). bildades då det övertog stora delar av de uppgifter inom forskningsfinansiering m.m. som tidiga- re legat på Arbetsmiljöfonden. Råder för arbetslivsforskning är knutet till . Rådet har till uppgift att planera, initiera och stödja forskning och ut- veckling som är av betydelse på arbetslivets område. Rådet skall även stödja forskning som avser arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Rådet fördelar till forskning och ut- veckling inom arbetslivsområdet. Huvuddelen av medlen går till finansie- ring av forskningsprojekt vid universitet och högskolor. Rådet leds av en av regeringen utsedd styrelse och en generaldirektör. Verksamheten är organiserad i tre programområden – Arbetsmiljö, Ar- betsorganisation och Arbetsmarknad. Ett programråd har inrättats med utskott för vart och ett av de tre programmen. Programrådet följer verk- samheten och ger synpunkter och förslag angående inriktning och prio- riteringar. Programrådet har ett trettiotal ledamöter, som representerar arbetsmarknadens parter samt myndigheter och organisationer inom ar- betslivsområdet. För granskning av framför allt den vetenskapliga kvalitén i forsk- ningsansökningarna har rådet inrättat prioriteringskommittér, samman- satta av forskare inom berörda områden. Vid rådets kansli arbetar cirka 40 personer. Skogs- och jordbrukets forskningsråd, , har till uppgift att främja och stödja i första hand grundläggande och långsiktig forskning som gagnar ett hållbart nyttjande av biologiska naturresurser med särskild inriktning på de areella näringarna. är knutet till Jordbruksde- partementet. , själva forskningsrådet, består av tolv ledamöter. Sju av dessa väljs, i likhet med vad som gäller för forskningsråden under genom ett tvåstegsförfarande, där forskare inom berörda områden väljer elektorer och dessa sedan i sin tur väljer rådsledamöter. Ordföranden och ytterligare fyra ledamöter utses av rege- ringen. förfogar över till forsk- ningsstöd. Rådets verksamhet består i huvudsak av att utifrån ansök- ningar från forskare och forskargrupper fördela medel till forsknings- projekt vid universitet och högskolor. Ansökningar om forskningsstöd bedöms i fyra ämnesutskott och sju programorgan. Via kanaliseras också statens stöd till kollektiv jordbrukstek- nisk forskning (till Stiftelsen och miljöteknisk forsk- ning/), kollektiv skogsforskning (till Stiftel- sen /Skogforsk), kollektiv trädgårds- forskning samt kollektiv forskning inom växtförädlingsområdet m.m. För dessa senare insatser anvisas sammanlagt cirka 45 miljoner kro- nor. Vid arbetar ett tiotal personer. , , inrättades med upp- gift att främja och stödja betydelsefull grundforskning och tillämpad forskning inom socialvetenskap, socialpolitik och folkhälsovetenskap samt informera om kunskapsläge och aktuell forskning. SFR är knutet till . som styrelse består av ordförande och elva ledamö- ter. För varje ledamot utom ordföranden finns en personlig ersättare. Ordförande och tre ledamöter utses av regeringen, sju ledamöter utses i ett tvåstegsförfarande där forskare vid universitet och högskolor utser elektorer, vilka i sin tur väljer rådsledamöter. Sättet att utse rådsleda- möter är således detsamma som för grundforskningsråden. SFR har tre prioriteringskommittéer, en för vart och ett av följande områden: Folkhälsa, Omsorg. En rådsberedning samordnar ar- betet i prioriteringskommittéerna. Vid arbetar nio personer. , som inrättades , huvudsak- ligen genom en utbrytning av energifrågorna ur , har till uppgift bland annat att främja forskning, utveckling, demonstration och intro- duktion av energiteknik samt planera och fördela statligt stöd till detta. hör till Närings- och . Inom energimyndigheten beslutar om stö- det till forskning, utveckling och demonstration samt i vissa andra ären- den. består av myndighetens generaldirektör och tio andra ledamöter. Ledamöterna utses av regeringen. Av de nuva- rande ledamöterna är fyra forskare vid universitet eller högskola. Nämn- den får överlåta åt generaldirektören eller annan tjänsteman att avgöra ärenden eller grupper av ärenden. Under fanns Rådet för forskning om uni- versitet och högskolor fram till utgången av är 1997, då rådet avveckla- des. Ett antal myndigheter finansierar forskning och utvecklingsarbete in- om ramen för sina reguljära anslag. Skillnaderna är stora mellan dessa myndigheter i fråga om FoU-insatsernas omfattning, organisation och arbetsformer. I regel rör det sig om relativt blygsamma, för att inte säga mycket blygsamma, belopp. Många har inte någon särskild intern orga- nisation för just FoU-frågorna utan dessa handläggs och beslutas inom den organisation som gäller för verksamheten i övrigt. Bland dessa myn- digheter finns ett antal som inte bara finansierar utan också själva bedriver forskning, antingen som en del av en större verksamhet eller som huvudsaklig uppgift. De myndigheter det här gäller redovisas i bilaga 6. 8.1.4Forskningsrådsorganisationen i vissa andra länder I trädde en ny forskningsrådsorganisation 1997. Här finns nu sex forskningsråd: -og Veterinaervidenskabelige Forskningsråd Varje forskningsråd har 16 ledamöter, samtliga utsedda i personlig egen- skap, av forskningsministern. Flertalet rådsledamöter är aktiva forskare. Övriga ledamöter har erfarenheter från forskningsanvändning inom olika samhällssektorer. I finns också ett som består av 13 leda- möter, utsedda av forskningsministern. Ordföranden och sex ledamöter är utsedda i personlig egenskap. Av de övriga ledamöterna har de sex forskningsråden nominerat en var. har till uppgift att samordna forskningsrådens ar- bete med de strategiplaner dessa är ålagda att ta fram och att utarbeta en strategiplan för aktiviteter som berör mer än ett råd. ska vidare samordna forskningsrådens tvärvetenskapliga aktiviteter och lägga fast enhetliga riktlinjer för arbetet inom forskningsrådsorganisatio- nen. ska också kunna svara för medelsfördelning till områden som får särskilda medel på statsbudgeten och där verksamheten inte bedöms passa in inom något av forskningsråden. –den nya forskningsrådsorganisationens första år – har dock inga medel avsatts för fördelning av . är ramorganisation för de finska forskningsråden. Se- dan består forskningsrådsorganisationen av fyra råd: -för kultur och samhälle -för miljö och naturresurser -för naturvetenskap och teknik för miljö och naturresurser omfattar lantbruks- och skogsvetenskaplig forskning samt miljöforskning. Också i finns en ramorganisation för forskningsråden: Nederlandse Organisatie voor Wetenschappelijk Onderzoek (NWO). Under sorterar följande sex forskningsråd (av NWO använda engelska benämningar): Forskningsråden inom NWO ansvarar både för grundläggande och för strategisk och tillämpad forskning. NWO driver också egna forsk- ningsinstitut. Forskningsråden för medicin och för teknik fördelar medel direkt till forskningsprojekt vid universitet och högskolor. De övriga fyra råden fördelar sina medel till Foundations, vilka i sin tur fungerar som forskningsråd inom sina respektive områden. I finns formellt endast ett forskningsråd, forskningsråd. fyller också uppgiften som finansiär av sektorsforskning. forskningsråd är en statlig myndighet under Kirke-, Under- visnings- och Forskningsdepartementet (KUF). Anslag till forskningsrå- det kanaliseras dock också via andra departement. forskningsråd är indelat i sex s.k. områdesstyrelser, som i praktiken fyller forskningsrådsfunktioner inom sina respektive områden. Det är regeringen som beslutar om indelningen i områdesstyrelser. De sex områdesstyrelserna är: -Områdestyret for bioproduksjon og foredling -Områdestyret for industri og energi -Områdestyret for kultur og samfunn -Områdestyret for medicin og helse -Områdestyret for miljö og utvikling -Områdestyret for naturvitenskap og teknologi i sin helhet företräds av Hovedstyret. Ordförande och ledamöter i Hovedstyret utses av regeringen. Ordförande och ledamöter i områdesstyrelserna utses av Hovedstyret efter samråd med berörda de- partement. Utöver de forskningsfinansierande uppgifterna, som således avser så- väl grundforskning som tillämpad forskning med betydelse för olika samhällssektorer, har forskningsråd uppgifter som rådgivande organ i forskningsfrågor till såväl regeringen och som andra statliga myndigheter. I finns ett forskningsråd. högsta beslutande organ är (den av rådet använda engelska be- nämningen). Detta har inte mindre än 56 ledamöter, vilka företräder uni- versiteten, den federala regeringen, kantonerna samt vetenskapliga, kul- turella och ekonomiska organisationer. utser ledamöterna i . Det senare har 71 ledamöter för- delade på fyra avdelningar. Tre av dessa fördelar forskningsmedel inom följande områden: -Humanities and Social Sciences -Mathematics, Natural and Sciences -Biology and Medicine Den fjärde avdelningen ansvarar för medel till särskilda forskningspro- gram. och medicin är indelad i två sektioner, en för biologi och experimentell medicin och en för klinisk. social och preventiv medicin. Samordningen av de fyra avdelningarnas arbete sker i en . Det är detta organ som fattar de formella besluten om projektbidrag m.m. Efter en omorganisation finns nu i följande sex forskningsråd: -Particle Physics and Forskningsråden svarar för finansiering av både grundläggande forsk- ning och tillämpad forskning. Forskningsråden är knutna till Departement of Trade and Industry, DTI. Inom departementet finns en Director General of the Research Co- uncils. Innehavaren av denna befattning är rådgivare till den ansvariga ministern vad gäller forskningsrådens budget och gränsdragningen mel- lan råden och i frågor rörande bland annat forskningsrådens arbetsfor- mer. Såväl ordförande som de femton ledamöterna i vart och ett av forsk- ningsråden utses i personlig egenskap av den ansvariga ministern, chefen för . Ungefär hälften av rådsledamöterna hämtas från forsknings- världen och den andra hälften från samhällssektorer med anknytning till respektive forskningsområde. I svarar Deutsche , , för fördel- ningen av forskningsmedel till projekt m.m. Inom DFG finns ett Haup- tausschuss som beslutar om att inrätta och tillsätta de Fachauschüsse, som svarar för realbehandlingen av forskningsansökningarna. Fachaus- schüsse grupperas i fyra områden: Biowissenschaften, Geisteswissen- schaften, Ingenieurwissenschaften och Naturwissenschaften. Forskning ska, enligt de riktlinjer för forskningspolitiken som angivits av regeringen och , bedrivas vid alla universitet och högskolor. Det innebär att har en mycket spridd organisation för forsk- ningsutförande vid 27 universitet och högskolor från till . (Här bortses från de konstnärliga högskolorna.) Fakultetsområdena är företrädda vid universitet och högskolor en- ligt följande: Uttryckt i termer av de nya vetenskapsområdena blir den nuvarande forskningsorganisationen denna: De små och medelstora högskolorna tilldelas medel för forskning utan närmare uppdelning på forskningsområden från statsmakternas sidan. Regeringen har angivit att högskolorna i , och samt också ska omvandlas till universitet. Hög- skoleverket har beslutat att vetenskapsområdet Humaniora- samhällsvetenskap ska finnas vid och Högskolan i samt att vetenskapsområdet Teknik ska finnas vid /. beslut gäller från . Forskning vid universitet och högskolor innebär att arbetet bedrivs i en miljö där grundutbildningen och studenterna på grundutbildningsnivå är ett, i varje fall när det gäller antalet personer, helt dominerande inslag. Om man däremot ser till den ekonomiska omslutningen är forskning och forskarutbildningen de större verksamheterna inom den svenska högsko- lan. Institutioner och andra arbetsenheter Indelningen i institutioner och andra arbetsenheter är helt en fråga för de enskilda universiteten och högskolorna. Den interna organisationen vid universitet och högskolor utformas normalt så att både utbildning och forskning bedrivs inom institutioner- na. Institutionerna är i regel uppbyggda utifrån den vetenskapliga dis- ciplinindelningen. Det saknas dock inte exempel på mång- eller tvärve- tenskapliga institutioner. och högskolor finns nu sammanlagt cirka 1 000 in- stitutioner eller andra arbetsenheter, där forskning och forskarutbildning bedrivs. Storleken på institutionerna varierar avsevärt. Här finns institu- tioner med flera hundra anställda, men också sådana som är mycket små och består av bara några få personer. Forskningsprogram med egen organisation har tillkommit vad som skulle kunna sägas vara ytterligare en organisationsform, nämligen forskningsprogram med egen styr- och ledningsorganisation, vid sidan av den reguljära institutionsledningen, i form av programstyrelse och programdirektör. Dessa program är i regel finansierade av någon av forskningsstiftelserna. Såväl styrelser som di- rektörer utses under medverkan av den externa finansiären, forsk- ningsstiftelsen. Enbart finansierar ett trettiotal program, vilka har en eller flera forskarskolor som central del av verksamheten. Forskningsstiftelsernas program om- fattar i regel verksamhet vid mer än ett lärosäte. Relationerna mellan dessa programstyrelser och programdirektörer och den reguljära organisationen vid de universiteten och högskolorna förefaller inte alltid vara helt klarlagda. Vid något universitet har det t.ex. blivit diskussion om vem som ska ha det avgörande inflytandet över antagningen till forskarutbildning inom ett forskningsprogram. Holdingbolag och aktiebolag med universitet och högskolor som ägare Som redovisats i kapitel 7 kan universitet och högskolor nu också bedri- va verksamhet i aktiebolag med anknytning till respektive lärosäte. 8.2.2Lärarna vid universitet och högskolor Viktiga förutsättningar för forskningen vid universitet och högskolor ges genom de regler och riktlinjer som gäller i fråga om anställning och ar- betsvillkor för de som ska utföra forskningsarbetet. Statsmakterna be- slutade att delvis ändrade regler ska gälla för anställning, rekrytering och befordran av lärare. I huvudsak fyra lärarkategorier ska finnas vid universitet och hög- skolor: professor, lektor, adjunkt och forskarassistent. Lektorer som för- klarats professorskompetenta ska befordras till professorer. På mot- svarande sätt ska adjunkter som uppfyller behörighetskraven för lektorat befordras till lektorer. Det hittillsvarande mycket starka anställningsskyddet för professorer förändras. De regler som generellt gäller för personer med tillsvidarean- ställning ska i fortsättningen gälla också för professorerna. kan anställningsskyddet bli förstärkt för andra grupper av högskolelära- re, genom att möjligheterna att använda tidsbegränsad anställning för t.ex. lektorer blir mindre än . Alla universitets- och högskolelärare med forskarutbildning ska ar- beta såväl inom undervisning som inom forskning. Universitet och högskolor kommer, också efter det att de ändrade reglerna för anställning av lärare införts, att sakna en naturlig nybörjar- tjänst för rekrytering av personer som just avlagt doktorsexamen. Da- gens forskarassistenttjänst, som skulle kunna tänkas ligga närmast till hands för detta ändamål, har av olika skäl inte fungerat som sådan. Forskarassistenttjänsten har haft ett för stort inslag av eget forsknings- arbete för att alltid passa för de arbetsuppgifter, för vilka lärosätena be- hövt nyrekrytera. Lärosätena har också ofta ställt krav utöver doktors- examen på den person som ska få en forskarassistenttjänst. Universitet och högskolor har arbetsgivaransvaret för alla som arbe- tar vid lärosätena oavsett hur deras arbete finansieras. Allt eftersom an- delen externt – ofta kortsiktigt – finansierad verksamhet ökat har samti- digt de risker i fråga om kostnader för övertagande eller avveckling av personal, som denna princip medför för universitet och högskolor som arbetsgivare, ökat. I princip är dock universitet och högskolor här inte i någon annan situation än många andra aktörer som är beroende av ut- omstående finansiering, t.ex. företag och uppdragsmyndigheter. Näringslivet och staten, i vissa fall numera i stället , finan- sierar gemensamt ett trettiotal industriforskningsinstitut. Industriforsk- ningsinstitutens verksamhet har behandlats i kapitel 7 om samverkan mellan universitet och högskolor och samhälle. Industriforskningsinsti- tuten finns förtecknade i bilaga 4. Enligt SCB utförs av svensk FoU inom offentlig sektor utan- för universitet och högskolor. Försvarets forskning bedrivs i stor utsträckning i särskilda forsk- ningsinstitut som () m.fl. Det finns också flera andra statliga myndigheter, där forskning och utvecklingsarbete bedrivs antingen som huvuduppgift eller som en av flera uppgifter. Exempel på sådana myndigheter är ·Statens väg- och transportforskningsinstitut ·Sveriges meteorologiska och hydrologiska institut 8.2.5Forskningsinstitut i andra länder I de stora länderna på den europeiska kontinenten – , , – finns system med fristående forskningsinstitut (t.ex. i ). Också i de finns forskningsinstitut med olika inrikningar. Av de mindre europeiska länderna har bland annat och Portu- gal ett stort antal fristående forskningsinstitut. I omfattar instituttsektoren cirka 130 statliga forskningsinstitut. I regle- rades verksamheten vid de s.k. sektorsforskningsinstitutionerna genom en ramlag . Lagen syftade bland annat till att ge statligt anställda forskare gemensamma ramvillkor för att på så sätt främja rörligheten bland forskarna. 8.3Forskning 2000:s bedömningar och förslag Den svenska organisationen för forskningsfinansiering och forskningsut- förande är, som framgår av redogörelsen i det föregående, redan när det gäller den statliga delen synnerligen omfattande. Därtill kommer organi- sationen för den huvuddel av svensk FoU, som finansieras av och be- drivs inom ett stort antal företag, samt ytterligare ett betydande antal forskningsfinansiärer med privaträttslig status, framför allt forsk- ningsstiftelserna, eller med t.ex. landsting eller kommuner som huvud- man. Dagens svenska forskningsorganisation skiljer sig både i fråga om forskningsfinansieringen och i fråga om den utförande nivån från många andra länder. Särskilt tydligt gäller detta i fråga om de grundläggande principer som hävdas med avseende på organisationen.