sou · GMB3115d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Dess rambestämmelser äger åtminstone i teorin tillämpning även på arbete som utförs inte bara i arbetsgivarens lokaler utan även i exempelvis hemmet. Reglerna är dock inte utformade med tanke på arbete som utförs i arbetstagarens hem, och distans- arbete täcks i praktiken inte in av lagen. Då det också kan finnas behov av undantag och särregleringar för distansarbete har det lagts ett förslag på hur och i vilken utsträckning distansarbete skall regleras av den norska arbetsmiljölagen. (Kommunal- och regionaldepartementet 1998 och 1998b.) Om övrig arbetsrättslig lagstiftning får tillämpning på distansarbetare eller inte beror på hur de enskilda lagreglerna tolkas. Inte i någon av lagarna görs undantag för distans- arbete från hemmet. Bedömningen får ske med utgångspunkt från det arbetsrättsliga arbetstagarbegreppet som används i den aktuella lagen och från det enskilda fallet. (Kommunal- och regionaldepartementet 1998.) Det finns inga kollektivavtal på branschnivå rörande distansarbete. Bristen på reglering av distansarbete i lag och i kollektivavtal medför att många av de aspekter som annars brukar regleras i lag eller kollektivavtal måste specificeras i de individuella avtalen mellan arbetsgivare och arbetstagare. (1998b.) Distansarbetets potential i anses vara ganska hög. Omkring beräknas mellan tio och tjugo procent av alla arbetstagare i regionerna runt och Bergen distansarbeta. Det är främst personer inom yrkena teknik, vetenskap och kultur som antas kunna distansarbeta. Utbredningen antas främst kunna ske inom de centrala kom- munerna där utbildningsnivån är högst bland de yrkesverksamma. (1998.) Att potentialen beräknas vara hög för distansarbetets utbredning i har flera orsaker. Vart tredje hushåll i hade datorutrustning hemma , och under- sökningar visar på en fortsatt ökning. Bara mellan ökade försäljningen av datorer . ligger också främst när det gäller investeringar och utbredning av datorer i förhållande till befolkningsantalet. har även användningen av datorer ändrats. använde de flesta sin dator som en privat arbetsstation. har användningen av modem och kommunika- tionsprogram skjutit i höjden. (LO 1995.) Intresset för distansarbete är stort i och sträcker sig förhållandevis tillbaka. En omständighet som delvis kan förklara detta intresse är den tidiga privatiseringen av (). Andra faktorer som haft stor betydelse är ett stort intresse från massmedierna och framväxten av 4ELEWORK 4ELECOTTAGE AND 4ELE CENTRE !SSOCIATION 4#! Det förs officiell statistik beträffande omfattningen av distans- arbete. Enligt den mätning som genomfördes distansarbetar av den brittiska arbetsstyrkan minst . I undersökningen exkluderas anställda vid telekontor och mobila arbetare. Den mest omfattande studien av hemmabaserat distansarbete är en rapport som genomförde 1993 för . 21 Här definierades distans- arbetare som personer som tillbringade av sin arbetstid i bostaden och var beroende av informationsteknologi. Resultatet var att av de brittiska arbetsgivarna hade anställda distansarbetare. Andelen distansarbetare av den totala arbetsstyrkan uppskattades till under en halv procent. I uppskattades andelen distansarbetare till av arbetsstyrkan, motsvarande ca 563 000 personer. Av den studie som genomfördes av framgick att hemmabaserat distans- arbete förekommer inom ett stort antal sektorer, främst inom servicesektorn. Bland de sektorer som hade störst andel distansarbetare fanns finans-, utbildnings- och medie- branscherna, men även den offentliga sektorn. De två yrkesgrupper där distansarbete förekom oftast var konsulter och administrativ personal. Därefter kom personal som sysslar med inmatning av data, IT-personal, personer som sysslar med utbildning, forskare och säljare av olika slag. Enligt undersökningen förekom hemmabaserat distansarbete nästan uteslutande i mycket små eller mycket stora organisationer. Hemmabaserat distansarbete förekommer över hela , men mest i London- regionen. Den brittiska regeringen har ingen officiell policy i fråga om distansarbete, men har visat ett stort intresse . Ett exempel är den studie som genomfördes . gav dessutom ut en om distans- arbete 1995.22 Den brittiska regeringen har också låtit utföra en kartläggning av forskning på området. 23 Regeringens inställning är att företagen bör se distansarbete som en framtida möjlighet. Det finns inga statliga initiativ för att 21Teleworking in – A Report to . 22A Managers Guide to Teleworking, , förf . 23U Huws, Teleworking – an overview of the Research, Analytica. Ett skäl till detta är att den brittiska regeringen inte anser att det finns tillräckliga bevis för att distansarbete är bra. Regeringen har tillsatt en interdepartemental grupp som ägnar sig åt frågor som rör distansarbete. Gruppens arbete är en del av Initiative, som bl.a. har till uppgift att visa företag hur man använder IT. Syftet är främst att öka medveten- heten om IT bland företagen. En mindre bok som handlar om projektet beräknas komma ut . I boken kommer att finnas ett antal fallstudier. Det finns även en arbetsgrupp med deltagare från bl.a. näringslivet och regeringen, . Undersökning av telekommunikationers inverkan på arbetsrelaterat resande Den brittiska regeringen har låtit genomföra en undersökning av avancerade telekom- munikationers effekt på arbetsrelaterat resande. Resultatet av undersökningen publice- rades 1997 i rapporten !SSESSING THE )MPACT OF !DVANCED 4ELECOMMUNICATIONS ON 7ORK RELATED 4RAVEL Effekterna på resandet inom en myndighet, under- söktes, både vad gäller resande till och från arbetet och resor i tjänsten. Man kom fram till att restid, reslängd och avgaser kunde minska med 10–om de som arbeta- de i staden tillämpade ett flexiblare arbetssätt, stött av en ändamålsenlig användning av informations- och kommunikationsteknologi. Ett exempel på ett lokalt offentligt initiativ är telecentret i , som startats av . , som har ca 1 miljon invånare, fungerar i det närmaste som en förort till . () ansvarar för ett antal olika förvalt- ningsuppgifter och har ca 25 000 anställda. Den försöksverksamhet som Epsom telecentre ingår i hade från början tre drivkrafter: miljöskäl, ökad produktivitet och möjlighet till rationalisering (framför allt minskade kontorsytor) i nämnd ordning. är ordningen rationalisering, miljöskäl och produktivitet. Försöket drevs på av de anställda som ville ha ökad flexibilitet i arbetet. Centret är avsett att användas av anställda inom , men innehåller även ett utrymme som kan disponeras av allmänheten. De anställda inom countyt kan välja mellan att arbeta vid centret eller i bostaden. Försöket kan leda till att countyts förvaltningar kan minska sina kontorsytor. Frågan om vilka drivkrafter som styr utvecklingen får olika svar beroende på till vem den ställs. En omständighet som varit av stor betydelse är den tidiga avregleringen av telemarknaden, vilken påbörjades . Som framgått under avsnittet om försöksverksamheten vid telecentret i var drivkrafterna i det försöket rationa- lisering, miljöskäl och produktivitet. Det är också skäl som framförts i den studie som genomfördes i (se ovan). Även den ökade användningen av intranät inom brittiska företag och organisationer fungerar som en drivkraft. En annan drivkraft är möjligheten att sysselsätta personer som bor i avfolknings- områden. Ytterligare en drivkraft, som förts fram i vissa sammanhang men också ifråga- satts av många, är möjligheten att arbeta hemma för att ta hand om barn. Även frågan om vilka hinder som finns mot distansarbete får olika svar beroende på vem man frågar. Företrädare för har nämnt vissa omständigheter som kan upp- fattas som hinder, bl.a. följande: ·Planbestämmelser kan göra det svårare att använda bostäder för att arbeta i. ·Skatter och avgifter varierar beroende på om det rör sig om företag eller privat- personer; företag betalar t.ex. högre fastighetskatt och högre elpris än privatpersoner. ·Regelverket för arbetslöshetsersättning gör att det är svårt att få ersättning vid perioder av arbetslöshet. Det går inte att fastställa någon generell policy från brittiska arbetsgivare när det gäller distansarbete, men det finns intresse för frågan inom olika affärs- och arbetsgivar- Ett exempel på detta är att organisationen 1996 gav ut ! DIRECTOR S 'UIDE TO 4ELEWORKING Organisationen har också deltagit i den allmänna Frågan om särskilda avtal för distansarbetare är helt ny. Det finns tre företag som har särskilda avtal. Först av dem var BT, som 1992 ingick avtal med Society of Executives (STE). De brittiska fackföreningarnas ställning är på väg att stärkas, och mer fackförenings- vänlig lagstiftning är på gång. Fackföreningarna är i allmänhet positiva till distansarbete, men är vaksamma. Policyn från deras sida är att det inte skall ske någon förändring av anställningsförhållandena när någon blir distansarbetare. Arbetsmiljöfrågorna är viktiga. Distansarbete är en stor fråga för vissa förbund. Det skall också tilläggas att brittiska fackförbund alltid har varit öppna för egenanställda (self-employed). Tre brittiska fackförbund har gett ut riktlinjer för distansarbete: Management, (), Banking, Insurance and Finance Union (BIFU) och UNISON. Dessa riktlinjer påminner mycket om varandra och har ett antal gemensamma punkter, bl.a dessa: ·Distansarbete skall vara frivilligt. ·Arbetsgivaren skall svara för utrustningen. ·Arbetsgivaren skall svara för extrakostnader med anledning av arbete i bostaden. ·Distansarbetaren och kollegor/chefer skall ha regelbunden kontakt. ·Arbetsmiljön skall kontrolleras regelbundet (se TUC 1998). TCA har ca 2 000 medlemmar med stor spridning och går numera runt ekonomiskt. I princip kan alla som är villiga att betala medlemsavgift också bli medlemmar, även om man i första hand företräder personer som distansarbetar. Från början var det en intresseorganisation för telestugor. sysslar den med frågor som rör distansarbete på ett bredare plan och erbjuder utbildning, rådgivning och information. Organisationen ger även ut en tidning, 4ELEWORKER, och handboken 4HE 4ELEWORKING (ANDBOOK som kommit att bli ett referensverk om distansarbete med stor spridning över åtminstone den engelsktalande världen. Den arbetsrättsliga regleringen omfattar även distansarbetare. Distansarbetare utgör inte någon särskild kategori i rättsligt hänseende. Lagstiftningen som har betydelse för distansarbetare har varit mycket omdiskuterad, men verkar det mesta vara löst. Det pågår emellertid en översyn av den arbetsrättsliga lagstiftningen, vilken inbe- griper lagstiftning om minimilöner. Man ser även över regelverket kring arbetsmiljön vid hemarbete. Det pågår en diskussion om ett socialt skyddsnät för egenanställda. Som nämndes inledningsvis har det funnits ett stort intresse för distansarbete i , inte minst på landsbygden. Det finns också ett förhål- landevis stort antal telestugor. Intresset från den brittiska regeringens sida är stort, men man har ingen officiell policy. Även inom lokala förvaltningar finns ett stort intresse. Det finns därför förutsättningar för att distansarbete som arbetsform kommer att bli vanligare. Däremot finns inga tecken på att ökningen skulle bli särskilt dramatisk. Enligt beräknades antalet distansarbetare i till ca 150 000. Det motsvarar av arbetsstyrkan. visar däremot på att andelen distansarbetare skulle uppgå till av arbetsstyrkan. Intresset för distansarbete har ökat, vilket visas bl.a. av att det finns en särskild tidning om distansarbete, Teleworx. Tidningen kommer ut . Ett antal tyska företag har genomfört olika försök med distansarbete, i allmänhet i form av alternerande mellan distansarbete och arbete vid huvudarbetsplatsen. Det rör sig om bl.a. företag i IT-branschen, men även banker och försäkringsbolag. Det mest kända exemplet är . Den tyska lanserade 1996 ett program med inriktning på ett informationssamhälle, Initiative Informationsgesellschaft (IID). I sam- band med detta publicerades en analys av de framtida effekterna med rekommendationer till åtgärder. I rapporten konstaterades att distansarbetet till följd av den tekniska utvecklingen sannolikt kommer att öka och att informationssamhället kommer att förändra arbetsmarknaden. Man bedömde att det inte skulle behövas någon särskild arbetsrättslagstiftning för distansarbetare, men att vissa förändringar skulle behövas. Bland annat arbetsmiljölagstiftningen och jämställdhetslagstiftningen skulle inte behöva förändras på grund av ett ökat distansarbetande. Men de problem som exi- sterar när det gäller pseudo-uppdragstagarförhållanden riskerade att bli mer omfattan- de, vilket skulle kunna få stor betydelse för bl.a. socialförsäkringssystemet. Skälen till att man har börjat med distansarbete har naturligtvis varierat. I många fall har det varit den enskilde anställde som drivit på frågan. I andra fall har det varit fråga om svårigheter att rekrytera personal. Det har ibland rört sig om försök att öka effektiviteten och dra ner på kontorsytorna. En drivkraft som skulle kunna ligga bakom en ökning av distansarbete är den för- hållandevis höga standarden på den tekniska infrastrukturen. I det material utredningen haft till förfogande har vi inte kunnat identifiera några hinder. Det går inte att fastställa någon officiell policy från arbetsgivarorganisationerna. Men som sagt har ett antal företag i olika branscher genomfört försök med distansarbete, och intresset för arbetsformen är stort. Det inledningsvis nämnda försöket på genomfördes i samråd med fackföreningarna och har blivit mycket uppmärksammat. Det har därför kommit att bilda mönster för andra tyska företag som velat genomföra liknande försök. Den tyska fackföreningen satte 1993 upp en lista med ett antal minimikrav på villkor för distansarbete, bl.a. följande: ·Distansarbetaren skall vara anställd. ·Distansarbetaren skall ha likvärdiga arbetsförhållanden och lön som anställda vid huvudarbetsplatsen. ·Den anställde skall ha rätt att återvända till huvudarbetsplatsen. ·Distansarbetaren skall ha rätt till kompetensutveckling. ·Den anställde skall inte riskera att bli skadeståndsskyldig. ·Arbetsorganisationen skall vara arbetstagarvänlig med alternering mellan distans- arbete och arbete vid huvudarbetsplatsen eller distansarbete vid ett satellitkontor eller telecenter. ·Distansarbetaren skall ha rätt till ett rimligt arbetsschema. ·Arbetsgivaren skall bekosta och inrätta en ergonomiskt riktig distansarbetsplats. Den tyska arbetsrättslagstiftningen omfattar även distansarbetare. Det gäller även social- försäkringslagstiftningen och annan social skyddslagstiftning. Hemarbetare är en särskild rättslig kategori inom bl.a. arbetsrätten. De anställda distans- arbetare som kan kategoriseras som hemarbetare omfattas av arbetsrättslagstiftningen och social skyddslagstiftning fullt ut. I rapporten som publicerades i samband med lanserandet av IID konstaterade man, med hänvisning till , att det fanns en stor grupp potentiella distans- arbetare, framför allt sådana som alternerar mellan distansarbete och arbete vid en huvudarbetsplats. Man gjorde emellertid inte någon egen bedömning av utvecklingen av distansarbete . Men man konstaterade att en ökning av antalet distansarbetare till av arbetsstyrkan skulle leda till att gruppen ökar till ca 800 00 personer, vilket antogs få effekter på t.ex. transportbehovet. Svaret på frågan hur omfattande distansarbete är inom EU beror naturligtvis på hur distansarbete definieras. DG XIII har i en rapport 24 redo- visat uppgifter som anger antalet personer inom EU som distansarbetar i en eller annan form till över 2 miljoner. Uppskattningen bygger på en undersökning beträffande för- hållandena 25. Den sistnämnda undersökningen visade att ca 1,5 miljoner inom EU distansarbetade , vilket motsvarar ca en procent av arbetsstyrkan. Under- sökningen visade också på stora skillnader mellan länder i norra och länderna i södra , med och i topp. Kommissionen redovisar i motsvarande rapport 26 helt andra siffror. Upp- gifterna bygger på en undersökning genomförd av Observatory (EITO), som publicerar en årlig rapport om hur IKT-marknaden ser ut. En jämförelse mellan undersökningar visar följande. %)4/ ANDEL PROCENT 24Status report on European Telework – Telework 1997 – European Commission, DG-XIII-B. 25TELDET project no. T1016 Final Report 1996, Telework Developments and Trends, , empirica, e.a. for Commission DG XIII. 26Status report on European Telework – Telework 1998 – European Commission, DG-XIII-B. ,ABOUR &ORCE 3URVEY %UROSTAT Undersökningen avser förhållandena och visar andelen HEMARBETARE inom EU och i de olika medlemsländerna. Den ger en helt annan bild än ovanstående undersökning om antalet distansarbetare. !NDEL SOM VANLIGTVIS ARBETAR (0,1) Ovanstående beräkningar visar hur svårt det är att göra rättvisande jämförelser mellan olika länder när det gäller antalet distansarbetare. )NITIATIV FR¥N %5 Frågeställningar kring distansarbete (telework) har uppmärksammats av EG-kommis- sionen , först inom forskningsprogrammet för kommunika- tionsteknologi RACE, som tog sikte på effekterna av distansarbete på landsbygden och i glesbygd. Resultatet av det forskningsprojektet ledde till ytterligare satsningar på andra forskningsprojekt och även samordning med strukturfondsprojektet 1. Frågor kring distansarbetet har i stor utsträckning varit teknikrelaterade. KOMMISSIONENS VITBOK OM TILLV¤XT KONKURRENSKRAFT OCH SYSSELS¤TTNING som publicerades fördes nya informationsteknologier fram som avgörande faktorer för konkurrenskraft in . Den viktigaste frågan i vitboken var sysselsättningen och den växande skaran arbetslösa. Som en uppföljning till vitboken presenterade en högnivågrupp med industriledare, under ordförandeskap av kommissionären , en rapport med ett förslag till handlingsplan, den s.k. "ANGEMANRAPPORTEN Rapporten har resulterat i en handlingsplan (COM(94) 347) som är rullande. I rapporten pekades distansarbete ut som ett av tio nyckelområden i arbetet med att skapa informationssamhället, som är det samhälle man förutsåg i vitboken om tillväxt, kon- kurrenskraft och sysselsättning. I den rullande handlingsplanen fördes fyra nya priorite- rade områden fram, bland dem att sätta människan i centrum. Ökad plats för den sociala dimensionen Som nämnts ovan har kommissionen i sitt arbete tidigare varit teknikorienterad. Det har i allt väsentligt varit kommissionens DG X III, med ansvar för frågor som rör informa- tionsteknologi, som haft ansvaret för de frågor som rör distansarbete. Genom den hand- lingsplan som beslutades har den sociala dimensionen fått en mer framträdande plats. Därmed har kommissionens DG V, med ansvar för arbetsmarknads- och sociala frågor, kommit att i större utsträckning ägna sig åt frågor som rör distansarbete. En institution som också ägnar sig åt frågor som rör distansarbete är (). Institutet är en fristående organisation upprättad av EU. Organisationen bedriver forsknings- och informationsarbete som utgör underlag för kommissionens beslutsfattande. som har ägnat intresse åt frågor som rör distansarbete , har publicerat bl.a. rapporten -OBILITY AT 7ORK och %UROPEAN 'UIDE TO 4ELE WORKING ! 3TUDIE AV DE SOCIALA F¶LJDERNA AV DISTANSARBETE DG V har i samarbete med genomfört en jämförande studie av de sociala följderna av distansarbete. Studien byggde på 45 separata nationella rapporter. Den omfattade tre områden: arbetsrätt, social trygghet samt hälso- och arbetsmiljö- aspekter. Studien fokuserade på följande frågor: ·sammanblandning eller överlappning av bostaden och arbetsplatsen ·likabehandling och kollektiva rättigheter ·trösklar, t.ex. krav på viss inkomst, i fråga om rätten att få del av sociala förmåner ·rätt att få del av sociala förmåner ·frågor om social dumping (¤LSA OCH ARBETSMILJ¶ ·brist på forskning kring distansarbetets konsekvenser för hälsan ·svårigheter för arbetsgivare och tillsynsmyndigheter att kontrollera hemarbetsplatser ·risken för olämpliga arbetsplatser på grund av begränsad bostadsyta ·problem kring arbetsskador på grund av olycksfall när de inträffar i bostaden ·risker förknippade med ensamarbete, t.ex. för lång arbetstid, stress och bristande kompetensutveckling ·behovet av en ny kontrollmekanism som fungerar med en utspridd arbetsstyrka. 'R¶NBOKEN ,I INFORMATIONSSAMH¤LLET M¤NNISKAN I CENTRUM De sociala aspekterna på distansarbete har kommit fram i två grönböcker som presen- terats av kommissionen . Den första grönboken ,I INFORMATIONSSAMH¤LLET M¤NNISKAN I CENTRUM (KOM(96) 389 slutlig). Boken har följts upp i ett meddelande från kommissionen /M INFORMATIONSSAMH¤LLETS SOCIALA OCH ARBETSMARKNADSPOLITISKA DIMENSION -¤NNISKAN I CENTRUM KOMMANDE ETAPPER. sistnämnda dokumentet tas bl.a. upp att kommissionen skall ta initiativ till samråd med arbetsmarknadens parter om bl.a. riktlinjer för utvecklingen av distansarbete. menade i sitt yttrande över grönboken att boken gav en på många sätt bra beskrivning av konsekvenser, problem och frågeställningar vid införande av informa- tionsteknologin Man pekade också på ett antal möjliga aktiviteter från EU:s sida, bl.a. genomförande av studier på europeisk nivå för att få fram pilotprojekt och goda exempel på IT-tillämpning och genomförande av konferenser och seminarier på europeisk nivå. Man tog också upp frågan om nödvändig standardisering. 'R¶NBOKEN %TT PARTNERSKAP F¶R EN NY ARBETSORGANISATION Den andra grönboken %TT PARTNERSKAP F¶R EN NY ARBETSORGANISATION som publicerades , hade som mål att skapa en debatt på europeisk och nationell nivå om frågor som rör arbetsorganisation. koncentrerar sig på tre huvudfrågor: 1.Förändringar i arbetsorganisationen – varför och hur? 2.Vilka är utmaningarna när det gäller inställningen inom arbetslivet? I anslutning till den frågeställningen tar grönboken upp 18 frågor i anledning av Dublin- institutets studie. Frågorna rör distansarbete och skall diskuteras mellan DG V, myndig- heter och arbetsmarknadens parter: ·skriven information om arbetsvillkor ·lika behandling av distansarbetare och icke distansarbetare ·distansarbetares delaktighet i information och medinflytande ·distansarbetares rätt till kompetensutveckling ·social trygghet för distansarbetare ·hemmets okränkbarhet och arbetsgivarens rätt till tillträde ·arbetstid, tillgänglighet och arbetsbörda ·infrastruktur, utrustning och omkostnader ·distansarbetares delaktighet i företagets/organisationens verksamhet ·åtskillnad mellan arbetstid och fritid ·hälso- och säkerhetsaspekter, inberäknat isolering, stress och kontroll ·sociala aspekter på transnationellt distansarbete ·regelverk tillämpligt på frilansande distansarbetare, inkluderande rätt till medlem- skap i fackförening. Vilka möjligheter ger en ny arbetsorganisation? förhöll sig i sitt yttrande över grönboken allmänt positiv till innehållet i doku- mentet men ställde sig skeptisk till bl.a. uppfattningen i grönboken att nya arbetsorga- nisationer ifrågasätter de grunder på vilken arbetsrätten vilar. Man framhöll att enligt svensk uppfattning strider en stark kollektivavtalsmodell inte på något sätt mot ambitio- nen att förnya arbetets organisation. I yttrandet framhölls också att distansarbete bör stimuleras och underlättas. poängterade man bl.a. att det är av största vikt att konsekvenserna för arbetsmiljö och arbetstid beaktas i analyser av sådant arbete. I yttrandet poängterades att anser att utvecklandet av nya arbetsorganisations- former är en viktig fråga för arbetsmarknadens parter och att erfarenheter och s.k. best practices bör spridas på såväl nationell som europeisk nivå. I yttrandet föreslogs ett antal åtgärder på Europanivå, bl.a. följande: ·Kommissionen bör stimulera ett gränsöverskridande samarbete och informations- och erfarenhetsutbyte, samt främja forskningsnätverk kring nya former för arbets- organisation och arbetsinnehåll. ·Sambandet mellan arbetsorganisation och produktivitet bör studeras ytterligare, vilket skulle kunna ske inom något av de organ som bedriver jämförande studier på området. Inom kommission pågår arbete med en uppföljning till grönboken.