sou · GMB36d3 · 1999-01-01 00:00:00 — Bara sådan forskning kan ge kunskap av mer kvalitativ karaktär, kan ställa nya frågor och ge nya svar, utveckla nya begrepp och den teore- tiska förståelsen föreslår därför att behovet av kun- skap och frågor som bör belysas formuleras så att det inbegriper även sådan förutsättningslös och övergripande forskning. Avslutningsvis vill framföra önskemålet att regeringen tar tillvara det genomförda kartläggnings- och analysarbetet i på ett mer systematiskt sätt när det gäller framtida forskningsbehov inom området könsrelationer i familj, arbete och välfärdspolitik och att även frågan om finansiering av framtida forskning får en ordentlig be- lysning. Rådet instämmer i utredningens ståndpunkt att det är angeläget att forskningen på jämställdhets- och genusområdet fortskrider. Bland rå- dets huvuduppgifter ingår att främja forskning och utveckling om kvin- nors villkor i arbetslivet. Kvinnors (och mäns) villkor i arbetslivet är viktiga aspekter i rådets samtliga tre program: arbetsmiljö, arbetsorga- nisation och arbetsmarknad. stödjer rådet forskning och ut- veckling om kvinnors villkor i arbetslivet till ett värde av ca . Rådets stöd är bl a inriktat på forskning och utveckling om åtgärder för att stimulera till fler kvinnliga chefer, kvinnors och mäns löner, metoder för jämställdhetsarbete, maktförhållanden i organisationen, kvinnors hälsa i arbetslivet och kvinnor i den regionala utvecklingen. Rådet anser att det är utmärkt att utredningen lyfter fram viktiga frågor som bör belysas . Många av de frågor som lyfts fram rör konsekvenserna av de rådande förhållandena. Rådet vill framhäva vik- ten av att även få igång forskning och utveckling som syftar till att be- lysa vägen till ökad jämställdhet. Mer forskning och utveckling bör således handla om konstruktiva förändringsprocesser vad avser jäm- ställdheten och metoder för jämställdhetsarbete. T ex är det viktigt att forskningen belyser vad som är bra metoder för att öka antalet kvinnli- ga chefer och hur kvinnliga chefer kan ges stöd i sitt arbete. Belysning bör ske av i vilka organisatoriska strukturer som kvinnor gynnas i sin utveckling. I sammanhanget bör alternativa karriärformer och belö- ningsformer tas upp. Vidare bör belysas på vilka sätt samhället skulle kunna premiera företag och organisationer som satsar på jämställdhet. Eftersom lönsamhet och effektivitet är nyckelfaktorer i dagens arbetsliv bör FoU-projekt i högre utsträckning än analysera sam- banden mellanjämställdhet å ena sidan och å den andra sidan lönsam- het och effektivitet. Belysning av vilka vinster som kan uppnås genom jämställda orga- nisationer bör vidare göras, t ex vad gäller ökad kreativitet, sjukfrånva- ro, bättre psykosocial arbetsmiljö o.s.v. Härutöver bör forskningen behandla arbetsmarknaden ur kvinno- maktperspektiv. Det finns behov av forsknings- och utvecklingsprojekt som behandlar möjligheter till och åtgärder för en jämnare könsfördel- ning inom yrken och branscher som domineras av ett kön. Forskningen om kvinnliga entreprenörer och deras arbetsförhållanden bör dessutom stärkas. Vidare bör konsekvenser av arbetslöshet och den moderna ar- betsmarknadens sätt att fungera belysas ur ett jämställdhetsperspektiv. Således bör t ex variabla arbetstider, ökade krav på flexibilitet samt kortajobb och tillfälliga anställningar analyseras ur ett jämställdhet- sperspektiv. Rådet vill avslutningsvis understryka behovet av en fortsatt grundlig genomgång av vilka faktorer som främjar och motverkar en utveckling mot ökad jämställdhet arbetet. Ytterligare några forskningsområden som rådet vill stimulera är följande: -analyser av sambanden mellan å ena sidan jämställda enheter, av- delningar och organisationer och å andra sidan lönsamhet och effekti- vitet -belysning av vilka organisatoriska strukturer som gynnar kvinnors utveckling i arbetslivet -alternativa karriärformer och belöningsformer med jämställdhet- sperspektiv -hur kan samhället stimulera företag och organisationer till att ar- beta för ökad jämställdhet -insatser för att få in fler kvinnor i mansyrken och fler män i kvin- noyrken -vad betyder arbetslösheten ur jämställdhetssynpunkt -vad betyder variabla arbetstider och ökade krav på flexibilitet ur jämställdhetssynpunkt -vad betyder den ökande andelen korta jobb eller tillfälliga anställ- ningar ur jämställdhetssynpunkt (UMANISTISK SAMH¤LLSVETENSKAPLIGA FORSKNINGSR¥DET (3&2 Utredningen konstaterar med rätta att det är viktigt att sådan forskning som är av betydelse för jämställdhetsarbetet i samhället fortskrider. Efter detta görs en uppräkning av forskningsuppgifter som utredningen identifierat. Från vetenskaplig synpunkt är denna lista på forsknings- uppgifter nedslående. Den innefattar huvudsakligen en rad deskriptiva uppgifter av enkel utredningskaraktär t.ex.: Hur fördelar sig samhällets subventioner av offentliga tjänster på kvinnor och män? (s.215). Myck- et forskning inom nya sk tvärvetenskapliga institutionsbildningar har redan denna deskriptiva karaktär och det finns risk att utredningens exempel endast kommer att förstärka denna. Vad som framför allt behövs är en djupgående teoretiskt förank- rad forskning om de faktorer i samhället och hos individer som åstad- kommer den sneda fördelningen av makt i samhället. Denna forskning kräver också en analys av de pågående långsiktiga samhällsförändring- arna liksom en uppmärksamhet på utvecklingstendenser inom etik, reli- gion och kultur. Sådan forskning är komplicerad och riskfylld. Den måste för att kunna åstadkomma genuint ny kunskap vara långsiktig. ser inom ramarna för rådets verksamhet två möjligheter att åstadkomma den önskvärda forskningen. Den ena är att låta forskare fritt söka sig fram inom området för att finna och pröva nya hypoteser. Det kan åstadkommas genom en fortsatt satsning på de tjänster i jäm- ställdhetsforskning som rådet inrättat men som i nuvarande bespa- ringsläge är svåra att finansiera. Den andra möjligheten är att samla kvalificerade forskare för att formulera vetenskapligt fruktbara problem som grund för en programsatsning inom rådet. Det måste i så fall vara en djupgående problemformulering och inte ett allmänt tal om genus- perspektiv. Det är alltid svårt eller omöjligt att förutsäga vad grund- forskning skall ge för resultat, men det vore nu enligt rådets mening värt försöket att åstadkomma ett grundforskningsprogram med syfte att få fram kunskap av relevans för jämställdhetsarbetet i samhället. kan rådet inte inom givna ramar starta ett sådant program men om det i enlighet med utredningens förslag sker en ökad satsning på forskningsområdet är berett att medverka till ska- pandet av relevant grundforskning. &ORSKNINGSR¥DSN¤MNDEN &2. Att förslagen inte är kontroversiella betyder inte att de är oviktiga. FRN, som den myndighet som har erfarenhet av och ett generellt sam- hällsansvar för information om forskning och därmed en stark känsla av betydelsen av forskningsinformation, tillstyrker dem självklart. Un- der förutsättning att resurser ställs till förfogande är FRN beredd att göra en insats på detta område. I de förslag som utredningen lagt vill FRN särskilt understryka vik- ten i förslaget att göra en översyn av hur jämställdhet och genuspers- pektiv behandlas i undervisningsväsendet, i skolan, och i den högre utbildningen. Könstillhörighet är en central organiserande princip - för arbetsdelning, fördelning av politiska rättigheter, av ekonomiska resur- ser och makt. Också de föreställningar om kvinnor och män, om man- ligt och kvinnligt, som finns i samhället har stor betydelse för sam- hällsprocesser och individuell identitet. Nya kunskaper och insikter har kommit fram under de två till tre med hjälp av kvinno/genusforskning och med hjälp av utredningar, särskilt den nu behandlade. Att kunnat ge en välkommen systematise- ring av de senaste decenniernas kunskaper när det gäller förhållandet mellan kvinnor och män på vissa områden i samhället beror på att den kunnat bygga på tidigare forskning. Åtsk illiga av de forskare som med- verkar i maktutredningen har vid olika tillfällen stötts inom FRNs ge- nusforskningsprogram. Det finns alltså mycken ny kunskap som inte medvetandegjorts och bearbetats i skolundervisningen, vid lärarhög- skolorna, i läromedlen, i högskolorna. Som exempel kan man ta kvin- nohistoria i skolan. Förvisso finns det läromedel som tagit upp de kvin- nohistoriska forskningsresultaten, men läroboksbeståndet byts endast långsamt ut av lärare som inte gärna byter från det kända. Majoriteten av elever har fortfarande historieböcker där man pliktskyldigast petat in ett stycke om kvinnor här och där. Kvinnorörelsen handlar mest om rösträtten. problematiseras samhällsutvecklingen i skolans samhälls- undervisning så att eleverna får en livlig bild av vad man menar när man i kvinnomakturedningen skriver om spänningen (balansen) mellan kraven på produktiviteten och de krav reproduktiviteten ställer. Ändå är detta de vardagslivets problem som kommer att beröra eleverna allra mest (t ex rapporter om arbetsdelning i fa- miljen, vad familjer grälar om, jämställdheten i familjen uttryckt som jämn fördelning av hushållsarbetet, vad de tycker som har en komple- mentär uppfattning av makarnas roller). FRN anser således att en genomgripande modernisering av lärome- del, kursplaner, både i skolan, på lärarhögskolorna, i högskolorna med en problematisering av könstillhörighetens effekter i samhället skulle vara en både naturlig och kraftfull åtgärd. Kvinnogenusforskningen befinner sig i ett historiskt perspektiv i sin linda och att forskarna i har funnit många fruktbara frågeställningar som de gärna velat gå närmare in på och många utvecklingstrender de velat följa, även om det låg utanför det uppdrag de fått. Internationella jämförelser är mycket fruktbara och ger en möjlighet att se de egna förhållandena utifrån. De är också mycket arbetsamma och tidskrävande. Frågan är inte om det behövs mer forsk- ning det gör det, utan hur man bäst skall främja den så att den blir ge- digen, vetenskaplig och relevant. När det gäller fortsatt forskning på områden föreslår utredningen att denna fästs till en långsittande parlamentarisk utredning. Resultaten från före- liggande utredning talar till förmån för en sådan lösning. FRN vill emellertid framhålla möjligheterna till samarbete med FRN genus- forskningskommitte på detta område. SFR vill här göra några kommentarer till de idéer som förs fram i ut- redningen. En väsentlig fråga - som bara i högst begränsad utsträckning berörs i utredningen och inte heller tas upp bland utredningens idéer om framtida forskning - är hur fördelningen av förmögenheter mellan män och kvinnor ser ut och förändras. På detta område finns förvå- nansvärt lite forskning. Det skulle här behövas empiriska studier av faktiska förhållanden och utvecklingstendenser liksom en närmare teo- retisk bestämning av det centrala begreppet ekonomisk makt. Detta begrepp diskuteras mycket kortfattat i hu- vudbetänkande och får inget större utrymme i någon av delrapporterna heller. ,¤NSSTYRELSEN I ( presenterar såväl nya som tidigare kända fakta inom genusforskningen. Utredningen har bedrivits skyndsamt och pekar på behovet av fortsatt forskning. Att söka ny kunskap är lovvärt och viktigt för att politiska beslut och andra beslut ska kunna bygga på underlag av god kvalitet och som följd härav få bättre genom- slag och önskade effekter. Exempel på områden som är intressanta för fortsatt forskning är attityder och värderingar av produktion och repro- duktion i samhället (se Kvinnor, män och inkomster), attityder och för- väntningar på kvinnor respektive män i olika roller (se exempelvis Den ömma bödeln) och framgångsfaktorer för regioner (se Rulltrapperegio- ner och social infrastruktur) liksom forskning om män och jämställd- het. Utredningen pekar på att det med hittillsvarande takt tar innan är jämställt. En så långsam takt i utvecklingen mot ökad jämställdhet kan inte accepteras. anser det därför angelä- get att regeringen anslår medel för försöksverksamhet och implemente- ring av de föreslagna åtgärderna inom olika områden så att gjorda erfa- renheter och forskningsresultat snabbt omsätts i praktisk handling och därigenom skyndar på utvecklingen mot en ökad jämställdhet. ,¤NSSTYRELSEN I –REBRO L¤N Det råder fortfarande en stark obalans mellan kvinnor och män på chefsbefattningar i arbetslivet. vill påpeka att denna obalans råder såväl i arbetslivet totalt som i hushållssfären. Länsstyrel- sen anser att den framtida genusforskningen också bör utgå från man- nens perspektiv i den rådande strukturen. ,¤NSSTYRELSEN .ORRBOTTENS L¤N Det är givetvis väsentligt att fortsatt och fördjupad forskning inom verksamhetsområde får fortsätta. Länsstyrel- sen tar gärna ansvaret för att sprida forskningsresultaten i länet. 3AMVERKANSFORUM F¶R KVINNOR I 3VERIGE 3!-3 De forskarinsatser som gjorts för bevisar hur värdefullt det är med forskning ur ett jämställdhets- och främst med ett genusperspektiv. Nya områden har lyfts fram och ett nytt sätt att skildra verkligheten har presenterats i de många rapporterna. Vi tycker att forskning med denna inriktning bör ges ett starkt ekonomiskt och poli- tiskt stöd för att det påbörjade arbetet inte stannar av utan kan fortsätta Dessutom vill vi att de målgrupper som inte belysts i denna utredning får en prioritet i den framtida forskningen. Forskning med ett genusperspektiv är nödvändigt för att dels peka på de områden där det fortfarande finns brister inom jämställdhetsom- rådet dels att finna nya framgångsvägar för att öka jämställdheten i . Utredningen föreslår ett antal områden där genusforskning bör fördjupas och nya områden som behöver belysas ur detta perspektiv, vilket vi tillstyrker. Vi har pekat på några av de områden som behöver prioriteras och utgår ifrån att den framtida forskningen verkligen försö- ker belysa alla kvinnors verklighet. Det är endast med fakta och forsk- ning som förändrings-arbetet kan bedrivas. I detta sammanhang vill vi också betona betydelsen av att dessa forskningsresultat görs tillgängli- ga och distribueras till alla beslutsfattare som har ansvar för att verka för en ökad jämställdhet i samhället. För att stödja jämställdhetsarbetet både nationellt som internationellt behöver forskningsresultaten få en bredare spridning, t.ex. i övriga och inom EU. Då först kan forskningsresultaten omsättas i praktiskt arbete. 3VENSKA KOMMITT©N F¶R HUSH¥LLSVETENSKAP Kommittén instämmer helt i utredarens betoning av behovet av forsk- ning inom jämställdhets- och genusområdet ( s 213 f). Kommittén vill betona två forskningsinriktningar. För det första forsk- ning som belyser hur individuella och kollektiva genus i kulturen tar form t.ex. i skola/utbildning. Denna forskning som kan vara pedagogisk eller annan, är av stor vikt för att förstå hur genus skapas och upprätt- hålls bl.a. genom undervisning. Det är angeläget att undersöka de möj- ligheter som finns när det gäller att ifrågasätta traditionella "könsroller" för att kunna utveckla nya. För det andra föreslår kommittén ökad sats- ning på forskning i hushålls-/hushållsvetenskapligt perspektiv. Det kan handla om hushållens hantering av frågor om mat och matlagning, städning, avfallshantering, hushållsekonomi etc. *¤MST¤LLDHETSEXPERTERNA I 6¤STRA '¶TALAND Åtskilliga av forskarrapporterna handlar om samband eller brist på samband mellan familjeliv, arbetsliv och välfärdssystem. Man kan kon- statera att da-gens män och kvinnor ofta har svårt att hitta en bra balans i sina liv. Mycket beror på den alltmer utpräglade sektoriseringen eller funktionsuppdelningen av samhället, som gör vardagslivet till ett komplicerat tidspussel för oss alla. För att citera så gäller det att få arbetsliv, familjeliv och underliv att bli ett bra samliv. Något som komplicerar saken ytterligare är att kvinnor och män har delvis olika uppfattning om vad ett bra samliv är. Av tidsstudier, som genomförts inom ramen för Svenska Kommun- förbundets JämKomprojekt framgår att kvinnor i högre grad än män förändrar och anpassar sina liv till andras behov. Unga ensamstående kvinnors och mäns tidsanvändning ser ganska lika ut, men så fort de flyttar ihop, så ökar den tid kvinnor lägger på hushållsarbete på bekost- nad av arbets- och fritid. När barnen kommer accentueras detta ytterli- gare. När barnen flyttat ut minskar den tid kvinnor lägger på hushålls- arbetet något och fritiden ökar, men arbetstiden ligger relativt stilla, en bra bit under männens nivå. Mäns tidsanvändning påverkas mycket litet av den livssituation de befinner sig i. Samhällets fysiska organisering fungerar sämre för kvinnor än för män, eftersom män är i majoritet bland planerare och höga beslutsfattare. Använd resultaten från det nordiska forskningsprojektet om det nya vardagslivet och all den kunskap som bl a Kvinnors Byggforum utvecklat. Kvinnor föredrar jämställda relationer och kortare arbetsdag för att hinna med både livet och arbetet, vilket får konsekvenser för deras tillgång till både ekono- miska resurser och förhandlingsutrymme. Män är lyckligast i patriar- kala relationer där de får ägna merparten av sin energi åt arbetet och karriären. Det blir lätt ansträngda relationer i familjerna, om den ena parten alltför länge upplever att hon får stå tillbaka. Sätt upp relations- kunskap och förhandlingsteknik på skolschemat, så att pojkar och flickor tidigt lär sig att resonera öppet om hur viktigt det är att ta hän- syn till varandras behov och önskemål, och att båda måste vara nöjda med den lösning som väljs. Utredningen för tyvärr inte heller några resonemang kring förändringar i människors värderingar och vilka kon- sekvenser de kan få på organiseringen av livet och arbetet i fram-tiden. Man utgår från att det är det betalda yrkesarbetet som skapar identitet och människovärde för både kvinnor och män. Men vi kan t ex inte förutsätta att merparten av vård och omsorg kommer att organiseras i samhällets regi. De senaste årens nedskärningar inom of- fentlig sektor har lett till både ett mindre utbud av service bl a inom äldrevården och ändrade arbetsformer. En fortsatt generell arbetstidsförkortning, som skulle ge män och kvinnor mer tid och ork för det obetalda men därmed alls inte värdelösa Arbetet med hem, barn, behövande släktingar, föreningsliv m.m. kan vara en lösning. Ett annat fenomen som belyses i en del av forskarrap- porterna, men som inte resulterat i några konkreta förslag är de många ofrivilligt deltidsarbetande kvinnornas problem. De behöver gå upp i arbetstid för att få en inkomst som de kan leva på. En del av deras pro- blem kan visserligen lösas genom arbetsvärdering, som kan resultera i en högre timlön, men det räcker nog inte. Att söka mer och ny kunskap för att bättre förstå sammanhang och skeenden är alltid lovvärt, men vi menar att det redan nu finns tillräck- lig kunskap dokumenterad för att handla, bl.a. förändra de strukturer och normer i samhället som reproducerar ojämställdhet mellan könen. Vi vet tillräckligt för att börja fylla igen det besvärande glappet mellan retoriken och praktiken inom jämställdhetsområdet, så det är bara att sätta igång!