sou · GMB3136d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Det belopp i kronor som inbetalats till banken som betalning för aktierna skall nämligen räknas om till euro i samband med att bolaget anmäls för registrering. Det får anses vara ECB:s växlingskurs den dag banken utfärdar intyg om behållningen på kontot som är avgörande för om bolaget kan registreras. Har aktierna tecknats till nominella beloppet omräknat till euro enligt växlingskursen vid tiden för stiftelseurkundens undertecknande och kronans värde därefter har försvagats, skall registrering vägras eftersom bolaget då inte har tillförts värden mot- svarande aktiekapitalet eller minimikapitalet. När ett aktiebolag bildas med euro som redovisnings- och denomineringsvaluta behandlas således betalningar i svenska kronor som betalning i främmande valuta. Frågan om den kritiska värderings- tidpunkten skall vara dagen för bolagets registrering eller dagen för bank- eller värderingsintyget vill utredaren som framgått besvara med intygsdagen. Aktiekapital i euro 189 Det kan inte helt uteslutas att ett bolag som skall bildas med euro som redovisnings- och denomineringsvaluta i stiftelseurkunden före- skriver att betalningen skall erläggas i euro; stiftarna vänder sig kanske till kapitalplacerare med hemvist inom de 11 länder som fr.o.m. årsskiftet deltar i . Beloppen skall inbetalas till svensk bank som på vanligt sätt utfärdar intyg om behållningen och därvid anger beloppet i euro. I registreringsärendet ställs detta belopp i euro mot kravet i 1 kap. 3 § aktiebolagslagen på i aktie- kapital. Eurobeloppet skall då i enlighet med det föregående räknas om med tillämpning av ECB:s växlingskurs dagen för intyget. Om beloppet efter omräkningen inte uppgår till skall registrering vägras. 10.3.2Aktier, aktiebrev och aktiebok Det förekommer bestämmelser i bolagsordningen om att aktieslag skall ha olika rätt till utdelning, deltagande i ny- eller fondemission, återbäring vid nedsättning av aktiekapitalet eller utskiftning vid bolagets upplösning. De aktier som medför viss företrädesrätt till andel i bolagets tillgångar och vinst brukar kallas preferensaktier och övriga stamaktier. Det är sålunda möjligt att i bolagsordningen föreskriva att preferensaktierna skall ha företrädesrätt framför stamaktierna till årlig utdelning av bolagets utdelningsbara vinst intill viss procent av aktiebeloppet. En sådan regel kombineras inte sällan med en föreskrift om att när sådan utdelning inte har kunnat lämnas under ett eller , preferensaktier har rätt att av följande års utdelningsbara vinst få ut innestående belopp, innan utdelning på stamaktierna sker (företrädesrätt till ackumulativ utdelning). Utöver detta brukar preferensaktierna inte medföra rätt till andel i vinsten. Vid bolagets upplösning brukar preferensaktierna endast ge rätt att ur bolagets behållna tillgångar erhålla ett belopp som motsvarar aktiens nominella belopp samt i förekommande fall innestående ackumulerad utdelning. Denna likvidationskvot har emellertid då vanligen före- trädesrätt framför stamaktiernas. Den bolagsstämma som har att fatta beslut i fråga om fastställelse av en årsredovisning i euro har också att besluta om dispositioner av vinsten eller förlusten enligt balansräkningen och dispositionerna uttrycks då i euro. Tillämpat på ett bolag med preferensaktier som har övergått till en redovisning i euro innebär det att efter valutabytet det nominella beloppet på preferensaktierna uttrycks i euro. Några svårig- heter att avgöra om utdelningen motsvarar den procent av nominella beloppet eller motsvarande som kan finnas föreskriven i bolagsordningen 190 Aktiekapital i euro bör då inte uppstå genom valutabytet. Om det i bolagsordningen föreskrivs att utdelningen på preferensaktierna skall vara ett visst belopp, t.ex. för räkenskapsår, måste bolagsstämman i samband med beslutet om dispositioner räkna om beloppet till euro. Som omräkningskurs används den senast kända växlingskursen, dvs normalt kursen på stämmodagen. Skall utdelningen utbetalas löper bolaget en valutarisk av samma slag som när utdelningen eljest skall utbetalas i främmande valuta efter stämmodagen, se nedan under vinstutdelning. Vad som sagts nu har motsvarande tillämpning på den lik- vidationskvot som kan belöpa på preferensaktierna i ett bolag med redovisningen i euro. Är likvidationskvoten relaterad till nominella beloppet kan det inte föranleda några svårigheter i tillämpningen eftersom båda faktorerna är uttryckta i samma valuta. Om återigen lik- vidationskvoten är bestämd till ett visst belopp i kronor, måste lik- vidatorerna på angivet sätt räkna om beloppet till euro när de upprättar skiftet, varefter de har att utbetala skifteslikviden i kronor. I ett bolag som övergått till euro i sin redovisning skall alltså bolagsstämmans beslut om dispositioner av årets resultat genomgående uttryckas i euro. Skall utdelningen utbetalas i annan valuta räknas beloppen i euro om till betalningsvalutan enligt växlingskursen den dag utdelningen blir tillgänglig för lyftning. Så sker i bolag med redovisningen i kronor när utdelningen skall utbetalas i exempelvis USD. Den ordning som sålunda tillämpas i praxis beträffande utbetalning av utdelning i annan valuta än redovisningsvalutan bör kunna användas också i fråga om utdelning i svenska kronor på preferensaktier i aktiebolag som övergått till att redovisa i euro. Det är naturligtvis möjligt att ändra i bolagsordningen och uttrycka preferensaktieägarnas rätt till utdelning i euro. En sådan ändring kräver som anförts i det föregående utomordentligt hög majoritet bland preferensaktieägarna. Det kan vara svårt att uppnå eftersom de svenska aktieägarna så länge inte deltar i har ett intresse av att utdelningen betalas i kronor. Som anförts ovan anser utredaren att systemet med ett nominellt värde på varje aktie bör upphävas. Innan detta skett är det emellertid ofrånkomligt att nominella beloppet anges i samma valuta som aktie- kapitalet. En övergång från kronor till euro som denomineringsvaluta utlöser därför en skyldighet att infordra aktiebreven för påteckning att nominella beloppet ändrats (3 kap. 4 § tredje stycket in fine). Aktiekapital i euro 191 föreslår en övergångsbestämmelse som befriar aktiebolag som byter denomineringsvaluta från denna påteckningsskyldighet. Ett aktiebolag får anses vara skyldigt att ange bl.a. emissionsbelopp i redovisnings- och denomineringsvalutan. Ett beslut om fondemission skall ange det belopp med vilket aktiekapitalet skall ökas och ange hur beloppet skall överföras från bolagets övriga egna kapital till aktie- kapitalet. Om bolaget har övergått till redovisning i euro kommer samtliga nu ifrågavarande belopp naturligtvis att anges i euro. Motsvarande gäller beslut om nyemission. Det belopp varmed aktiekapitalet skall ökas (emissionsbeloppet) skall sålunda alltid anges i euro om bolaget redovisar i denna valuta. Det kan emellertid hända att betalningen för de nya aktierna skall erläggas i svenska kronor. Det innebär att kronor i detta sammanhang måste behandlas som en främ- mande valuta och alltså i princip på samma sätt som om betalningen skulle ha erlagts i exempelvis USD. Denna situation är inte ny för de största av våra aktiebolag som finns noterade vid utländska börser och utnyttjar dem för sin kapitalanskaffning genom bl.a. nyemissioner med avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt. Betalning i kronor för aktier i euro skall i princip inbetalas på bank- konto som bolaget öppnat för ändamålet. De största bolagen har emellertid rätt att ta emot betalningen direkt. Oavsett hur betalningen har erlagts skall i ärendet om registrering av nyemission företes intyg av banken eller bolagets revisor av vilket framgår att bolaget tillförts medel motsvarande emissionsbeloppet. Det är tydligt att bolaget löper en valutarisk när betalningen på detta sätt erläggs i kronor medan registreringen skall ske i euro. Sker emissionen utan överkurs och försvagas kronan kan resultatet bli en emission till underkurs, vilket inte är tillåtet. Av skäl som anförts ovan i samband med bolagsbildning anser utredaren att den kritiska värderingstidpunkten skall vara dagen för bank- eller värderingsintyget. Om det belopp i kronor, som den dagen står inne på bankkontot eller sammanlagt tillförts bolaget, omräknat till euro enligt ECB:s växlingskurs inte uppgår till det i euro uttryckta emissionsbeloppet skall registrering vägras. Att det förhåller sig på det viset bör beaktas när ett aktiebolag överväger att byta redovisnings- och denomineringsvaluta. Om bolaget har en nyemission i svenska kronor som pågår över det skifte av räkenskapsår vid vilket valutabytet till euro sker, riskerar bolaget att nyemissionen kommer att ske till underkurs om kronans värde försvagas 192 Aktiekapital i euro i förhållande till euron. Bolaget kan valutasäkra sig mot detta, avstå från att byta redovisningsvaluta eller ta risken att nyemissionen inte kan genomföras. För lagstiftaren finns inte anledning att påverka bolagets val. Skyldigheten att upprätta emissionsprospekt knyts i 4 kap. 18 § och 5 kap. 16 § ABL till en beloppsgräns, . Emitterar ett svenskt bolag med aktiekapitalet i euro nya aktier i blir det över huvud taget inga beräkningsproblem, om betalningen för tecknade aktier skall erläggas i svenska kronor; priset per aktie muliplicerat med antalet eller högsta antalet aktier som emitteras ställs direkt mot beloppsgränsen . Motsvarande gäller för skuldebrev. Skall betalningen erläggas i euro eller annan främmande valuta, måste beloppet per aktie räknas om till svenska kronor med tillämpning av en lämplig växlingskurs. PRV har inte någon uttalad praxis i fråga om vilken växlingskurs som skall tillämpas. Utredaren menar att väx- lingskursen måste vara känd för bolaget den dag beslutet om emission fattas, annars kan växelkursförändringar utlösa prospektplikt med åtföljande oförutsedda prospektkostnader som tvingar bolaget att av- bryta emissionen. Utredaren menar därför att prospektplikten bör be- räknas med tillämpning av ECB:s växlingskurs dagen för emissions- beslutet. Det omräknade beloppet multipliceras med antalet eller högsta antalet aktier som emitteras. Överskrider produkten före- ligger prospektplikt, annars inte. Detsamma gäller för skuldebrev. Problemet är inte nytt, motsvarande gäller om betalningen för tecknade aktier skall erläggas i annan valuta än svenska kronor, vilket inträffar när emissionen sker på börs i främmande land. Något behov av lagstiftningsåtgärder föreligger alltså inte. Vad som sagts nu gäller även skyldighet att upprätta prospekt enligt 2 kap. 1 § lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument. 10.3.4Emission av konvertibler och optioner Konvertibler och optioner emitteras enligt reglerna för obligationer. PRV kontrollerar inte om betalningen för nya konvertibler motsvarar exempel- vis konvertiblernas nominella belopp när en konvertibelemission regi- streras. Om emissionen skett till underkurs i den meningen att betalningen underskridit konvertiblernas nominella belopp utgör det alltså inte hinder för registrering av emissionen. Däremot får betalningen betydelse i samband med konvertering. Aktiekapital i euro 193 Enligt gällande rätt får konverteringskursen inte sättas under aktiernas nominella belopp. Men det räcker inte med detta. Konvertering innebär att konvertibeln byts mot aktier, varvid skuldförbindelsens belopp avräknas mot konverteringskursen. Om konvertiblerna emitterats till underkurs kan det leda till komplikationer när konvertering påkallas. Antag att konverteringskursen överensstämmer med aktiernas nominella belopp och att konvertiblerna emitterats till underkurs. I så fall skall konvertering vägras eftersom ett utbyte skulle innebära att aktier emitteras till underkurs. Bolaget har ju inte tillförts vederlag mot- svarande skuldförbindelsens belopp. En emission av konvertibler till underkurs kan emellertid hjälpas upp genom en lämplig konverte- ringskurs. Antag att konvertibler med ett nominellt värde av emitteras till underkursen kontant. Aktiernas nominella belopp är . Om konverteringskursen är , dvs. två konvertibler byts mot en aktie, tillförs bolaget genom konvertibelemissionen kontant per aktie, vilket är godtagbart (se SOU 1997:22 s. 350). Det centrala i sammanhanget är att vid konvertering skuldför- bindelsens belopp avräknas mot konverteringskursen. I samband med en övergång till redovisning i euro skall aktiekapitalet och övriga poster i balansräkningen inklusive konverteringslånet räknas om till euro. I konsekvens med detta räknas det nominella beloppet på aktierna och konvertiblerna om. Det påverkar konverteringskursen som följande exempel visar. Antag att aktiernas och konvertiblernas nominella belopp är och konverteringskursen . Två konvertibler skall alltså kunna bytas mot en ny aktie. I samband med valutabytet räknas nominella beloppet på aktier och konvertibler om med tillämpning av den i delbetänkandet använda växlingskursen 0,115600. Nominella beloppet på aktierna och konvertiblerna blir alltså (100* 0,115600=) 11,56 och konverteringskursen (200*0,115600=) 23,12. Vid konverteringen avräknas skuldförbindelserna på nominellt mot kon- verteringskursen 23,12, dvs. två konvertibler ger en ny aktie precis som förut. I 5 kap. 4 § 8 föreskrivs att ett beslut om emission av konvertibler skall ange bl.a. den rätt som skall tillkomma borgenär eller innehavare av optionsbevis för den händelse aktiekapitalet före utbytet eller nyteckningen ökas eller nedsätts eller nya konvertibla skuldebrev eller skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning utges eller bolaget upplöses eller upphör genom fusion. Det är klart att det inte finns några utestående konvertibellån som innehåller lånevillkor som direkt tar sikte på den situationen att det emitterande bolaget byter redovis- ningsvaluta innan lånet är till fullo betalt. 194 Aktiekapital i euro emellertid ingå en bestämmelse som ger det värdepappersinstitut som biträtt bolaget vid emissionen rätt att företräda långivarna i frågor som rör skuldförhållandet. Bestämmelsen brukar kombineras med en före- skrift om att bolaget skall samråda med institutet innan bolaget vidtar åtgärder som kan föranleda omräkning av konverteringskursen. Som exempel på en sådan bestämmelse kan anföras § 11 i konvertibla förlagslån 1993/2000 som har följande lydelse: Utan att särskilt uppdrag från fordringshavarna behöver åberopas, är banken berättigad att, såväl vid som utom domstol eller exekutiv myndighet, företräda fordringshavarna i frågor av formell natur som rör detta lån. Utredaren menar att den omräkning av konvertiblernas nominella belopp och konverteringskursen som blir följden av det emitterande bolagets beslut att byta redovisningsvaluta är en sådan fråga av formell natur som kan handläggas av värdepappersinstitutet på konvertibel- havarnas vägnar eftersom omräkningskursen fastställs av ECB och om- räkningen därmed reduceras till en rent matematisk operation. Utredaren föreslår därför inte någon bestämmelse i 5 kap. aktiebolagslagen om att nominella beloppet på utelöpande konvertibler och teckningsoptioner samt konverterings – och teckningskursen skall räknas om när bolaget byter valuta för redovisningen och denomineringen av aktiekapitalet. Ett beslut om nedsättning av aktiekapitalet skall ange bl.a. det belopp med vilket aktiekapitalet skall nedsättas (nedsättningsbeloppet), ned- sättningsändamålet samt hur nedsättningen skall genomföras (6 kap. 3 §). Ett aktiebolag får anses vara skyldigt att ange nedsättningsbeloppet och i förekomande fall utskiftningsbeloppet i redovisnings- och denomineringsvalutan. Om bolaget har övergått till redovisning i euro kommer samtliga nu ifrågavarande belopp därför att anges i euro. Det kan emellertid hända att nedsättningen sker för återbetalning till aktieägarna och att betalningen skall ske i svenska kronor. Det innebär att bolaget ådrar sig en valutarisk eftersom kronor i detta sammanhang måste behandlas som en främmande valuta och alltså i princip på samma sätt som om betalningen skulle ha erlagts i exempelvis USD. Denna situation är inte ny för de största av våra aktiebolag som finns noterade vid utländska börser och som ofta utbetalar utdelning som belöper på aktier som ägs av utlänningar i annan valuta än svenska kronor. Ett bolag som i sin bolagsordning har bestämmelser som innebär att bolaget fortlöpande löser in aktier med belopp som anges i kronor har Aktiekapital i euro 195 anledning att överväga de valutarisker som kan vara förenade med ett byte av redovisnings- och denomineringsvaluta till euro. Bolaget kan valutasäkra sig mot sådana risker, avstå från att byta redovisningsvaluta eller ta risken att nedsättningsåtagandena inte kan fullgöras. För lag- stiftaren finns inte anledning att påverka bolagets val. Utredaren har inte kunnat finna att bestämmelserna i dessa kapitel erbjuder problem utöver dem som har behandlats i det föregående. Utredaren har i det föregående föreslagit att ett aktiebolag som valt euro för den löpande bokföringen skall använda samma valuta inte bara i årsredovisningen utan i förekommande fall också i delårsrapporter och i koncernredovisningen. Årsredovisningen består enligt 2 kap. 1 § årsredovisningslagen av balansräkning, resultaträkning, noter, förvalt- ningsberättelse och i förekommande fall finansieringsanalys. I samtliga delar av årsredovisningen skall beloppen anges i samma valuta. Har ett aktiebolag valt euro som redovisningsvaluta kommer årets vinst i resultat- och balansräkningen att uttryckas i euro. Den ordinarie bolags- stämma som fattar beslut om fastställelse av årsredovisningen har också att besluta om dispositioner beträffande bolagets vinst eller förlust enligt den fastställda balansräkningen. Dispositionerna uttrycks i samma valuta som årsredovisningen, dvs. i detta fall euro. I likhet med vad som gäller för många svenska aktiebolag med aktieägare utomlands kan vinsten utbetalas i annan valuta än redovis- ningsvalutan. Ett svenskt aktiebolag med redovisningen i euro kan alltså välja att utbetala utdelningen i svenska kronor trots att bolagsstämmans beslut uttryckts i euro. Bolag som utbetalar utdelning i främmande valuta räknar om vinsten per aktie från redovisningsvalutan till utbetalningsvalutan enligt kursen den dag utdelningen förfaller till betalning dvs. i kupongbolag på stämmodagen eller bolagsstämman beslutat och i avstämningsbolag på avstämningsdagen (jfr 16 kap. 8 § i betänkande (1997:168) Vinstutdelning i aktiebolag). Detsamma bör gälla gälla om ett svensk aktiebolag med redovisningen i euro väljer att utbetala utdelningen i svenska kronor trots att bolagsstämmans beslut uttryckts i euro. 196 Aktiekapital i euro Har bolagsstämman beslutat att utdelningen skall utbetalas i svenska kronor trots att redovisningsvalutan är euro uppstår en kursrisk beroende på att växlingskursen kan förändras som löper från bolagsstämmans utdelningsbeslut till dess utdelningen förfaller till betalning det åtgår för bolaget att administrera utbetal- ningen. Bolaget kan förmodligen bekosta en bankgaranti som tillför- säkrar ägarna av samtliga aktier utdelning till exempelvis stämmodagens kurs. Däremot är det inte möjligt för bolaget att teckna en utdelningsgaranti som bara gäller utdelningen till aktieägare bosatta i t.ex. eftersom det skulle strida mot likhetsprincipen i 3 kap. 1 § ABL. Ett aktiebolag med likviditetsproblem kan få hjälp av en aktieägare som lånar bolaget medel till betalning. Ett sådant lån påverkar emellertid inte bolagets eget kapital. Bolaget byter bara en skuld mot en annan. Annorlunda blir det om aktieägaren skänker bolaget medel. Då ökar bolagets egna fria kapital genom att tillgångarna ökar. Därmed täcks också en högre andel av aktiekapitalet. Ett aktieägartillskott är varken ett lån eller en gåva utan kan karak- teriseras som en slags bolagets hederskuld som inte redovisas bland skulderna och inte heller gåvobeskattas. Det är vanligt att aktieägartillskott sker på villkor som innebär att tillskottet skall återbetalas när bolagets ekonomi blir bättre. I praktiken förekommer två slags villkor. Enligt det ena skall tillskottet återbetalas allteftersom bolaget får fritt eget kapital tillgängligt för detta ändamål. Det andra innebär att tillskottet vid likvidation eller konkurs skall återbetalas sedan alla fordringsägarna fått full betalning men innan aktieägarna får ut något. Det går att kombinera dessa villkor. Villkoren måste utformas så att tillskottet inte blir att betrakta som lån till bolaget. Lån måste nämligen tas upp bland bolagets skulder och då påverkas inte det egna kapitalet och tillskottet får ingen betydelse för likvida- tionsplikten. De nämnda villkoren anses ge utrymme för att inte skuldföra till- skottet förrän bolagsstämman fastställt en balansräkning som visar att bolaget har fritt eget kapital som kan användas för återbetalning. Så länge bolaget redovisar ansamlad förlust bör det återbetalningspliktiga beloppet redovisas inom linjen i balansräkningen. Återbetalning av ett på angivet sätt villkorat aktieägartillskott företer stora likheter med vinstutdelning. Det framgår om man tänker på fall då tillskottet gjorts av ett moderbolag till ett helägt dotterbolag. Aktiekapital i euro 197 samtliga aktieägare har tillskjutit medel i förhållande till sina aktie- innehav på villkor om återbetalning när bolaget kan redovisa vinst är det tydligt att gränsen mot vanlig vinstutdelning är flytande. Försiktigheten bjuder att tillämpa bestämmelserna i aktiebolagslagen om vinstutdelning på återbetalning av villkorade aktieägartillskott. Om ett aktiebolag erhållit ett aktieägartillskott i någon av de angivna formerna och bolaget därefter byter redovisningsvaluta från kronor till euro, skall balansräkningen räknas om till euro. Den villkorliga åter- betalningsskyldigheten redovisas inom linjen men det framstår som lämpligt att beloppet där redovisas i euro med tillämpning av balans- dagens kurs. Det kan av omständigheterna stå klart att ett aktieägartillskott skett på villkor att återbetalningen skall ske i samma valuta som tillskottet. Ett sådant villkor påverkas inte av ett byte av redovisningsvaluta. Bolaget kan inte ensidigt gå från villkoret utan betalningen skall fullgöras i tillskottsvalutan om inte de som gjort tillskottet medger annat. Situationen kan i detta avseende jämställas med när ett svenskt företag med redovisningen i kronor har en skuld i främmande valuta. I redovis- ningen anges beloppet i svenska kronor men betalningsskyldigheten skall fullgöras i den främmande valutan och bolaget löper risk att göra vinst eller förlust på grund av kursförändringar. Beslut om återbetalning av aktieägartillskott skall som anförts ske enligt reglerna om vinstutdelning. Situationen i detta avseende påminner närmast om när ett bolag med redovisningen i euro skall fatta beslut om vinstutdelning som skall utbetalas i annan valuta än redovisningsvalutan, se vad som anförts härom under vinstutdelning. Saken behöver enligt utredningens mening inte klarläggas ytterligare genom lagstiftning. Utredaren har inte kunnat finna att bestämmelserna om likvidation erbjuder problem utöver dem som har behandlats i det föregående. Aktiebolagslagen tillhandahåller ett särskilt förfarande för samgåenden mellan aktiebolag. Förfarandet som kallas fusion innebär att ett eller flera aktiebolag (överlåtande bolag) går upp i ett annat (övertagande bolaget). Aktieägarna i det överlåtande företaget får som vederlag för sina aktier normalt aktier i det övertagande bolaget. Det eller de överlåtande bolagen upplöses och deras samtliga tillgångar och 198 Aktiekapital i euro skulder övertas genom universalsuccession av det övertagande bolaget. Någon likvidation av överlåtande bolag behövs inte och skall inte heller ske. En fusion inleds med att de fusionerande bolagen upprättar en fusionsplan som skall innehålla de uppgifter som kan vara av betydelse för fusionen. Planen skall granskas av bolagens revisorer, vilkas yttrande skall fogas till planen.