sou · GMB3159 · 1999-01-01 00:00:00 — För att bilda sig en uppfattning om utländska förhållanden har utredningen med hjälp av och Posten tillfrågat ett antal olika länders centralbanker och postoperatörer bl.a. om dessa har uppfattat att det finns problem med tillhandahållandet av en rikstäckande kassaservice och om det finns något statligt åtagande på detta område, exempelvis genom att staten garanterar en miniminivå för hur tjänsterna tillhandahålls. Följande frågor ställdes67. 1.Where there considered to be problems attached to providing a nationwide payment service and cash supply system which was available to all? If so, what where they? Did you encounter spe- cific problems concerning geographical distance, groups with particular difficulties such as physical handicaps or the means of providing the functions? 2.Has your Government made any specific commitments or set up certain goals to guarantee public access to these functions? 3.If so, what measures were taken to secure and finance the na- tionwide payment service and cash supply system? What was done to meet the commitment and finance it? Does your Go- vernment have responsibility for these functions? In this context, the concept of payment service is used principally in the sense of creating a possibility to make payments. 4.What are the relevant legal rules for securing a payment service and cash supply system? Are there any other regulations, such as some form of agreement? 5.From your Government´s point of view, what was regarded as the as the acceptable minimum level when it concerns the providing of the mentioned functions? The level of service may be a matter of assessment of reasonable geographical distance, timelimits both in days and hours and the means by which the services are provided. 6.What conclusions were reached regarding making adjustments to the payment service and cash supply system in respect of changes in customer demand for the functions and to the new technology in the area? In this context, by new technology is principally meant the use of creditcards and giro functions as well as the possibility to make payments through internet. 7.What assessments were made regarding the decision to provide the functions through public purchase? What were the guidelines for the purchase? 67 Dessa frågor ställdes av Posten. De frågor ställde hade samma sakliga innehåll men var något annorlunda formulerade. För att ställa fördjupande och kompletterande frågor har utredning-en besökt , och och där sammanträffat med berörda myndigheter och aktörer. I det följande ges en sammanfattning av svaren. Om inte annat anges har enkäten besvarats både av respektive lands centralbank och postoperatör. Den danska svarar för att medborgarnas allmänna till- gång till kontanter genom bankförbindelser säkras. Betalningsförmedling tillhandahålls däremot av de kommersiella bankerna och deras egna och gemensamma system. Den finansiella sektorn har självständigt byggt upp en väl fungerande infrastruktur och myndigheternas roll i denna utveckling har varit begränsad. Den danska regeringen har inte gjort några särskilda åtaganden eller satt upp särskilda mål för att säkra den allmänna tillgången till betaltjänster och kontanter. Betalningsförmedlingen fungerar tillfredsställande i hela . Bankernas kontorsnät är fortfarande ganska tätt även om nedskärningar har gjorts . De flesta medborgare kan enkelt öppna lönekonto och få tillgång till det genom det så kallade Dankortet eller på annat sätt. Allmänhetens behov av att besöka bankkontor har mot denna bakgrund stadigt minskat . Denna tendens förstärks av användningen av Internetbanker. Det finns en grupp medborgare som inte har tillgång till de nämnda banktjänsterna, främst beroende på att de genom tidigare misskötsel diskvalificerat sig från kontoinnehav. Det danska har därför framfört krav på att ingen skall nekas tillgång till ett vanligt lönekonto utan kredit. För speciella grupper som äldre och rörelsehindrade kan det finnas skäl att ta särskilda hänsyn. Detta görs i stor utsträckning genom att de kommersiella bankerna gör hembesök på exempelvis vårdhem. Det finns däremot inte några regler som tvingar bankerna att utbjuda sina produkter generellt. Det danska postgirot, nuvarande Girobanken, hade innan det bolagi- serades en skyldighet att ha ett rikstäckande system för in- och utbetal- ningar via postkontoren och lantbrevbärarna. Skyldigheten var allmänt hållen och inte preciserad genom specifika krav på kvalitet, snabbhet m.m. I samband med bolagiseringen av posten levde denna skyldighet kvar. Då staten sålde huvuddelen av sitt aktieinnehav i GiroBanken föll skyldigheten bort. tillhandahåller lantbrevbärare och 1 250 postkontor kassaservice enligt ett avtal som posten ingått med . Nätet av kassaservice finansieras av den danska posten utan stöd Antalet kassatransaktioner sjunker med men det finns inte några planer på att upphöra med servicen. I har tillhandahållandet av en rikstäckande kassaservice inte upplevts som något större problem. Den finska regeringen har, med undantag för kristider, inte satt upp särskilda mål eller gjort särskilda åtagande för att säkra allmänhetens tillgång till kassaservice. Det finns följaktligen inte heller regler om säkerställandet eller bedömningar när det gäller lägsta acceptabla servicenivå för kassaservice. Den finska motsvarigheten till har dock gjort ansatser att väcka debatt om hur en grundläggande betaltjänst bör säkerställas till alla medborgare oberoende av geografiska avstånd och vad som egentligen skall ingå i en sådan tjänst. har det största nätverket av uttagsautomater och betalnings- terminaler i . Bankerna i har också Internet- och tele- fonbankstjänster som gör det möjligt att betala räkningar. Den finska regeringen har bedömt att betalningar kan skötas med dessa moderna alternativ som står till buds genom de kommersiella bankerna. Dessutom har användningen av kontanter fortsatt att minska. Det kan också nämnas att det pågår försöksverksamhet på landsbygden där Inter- nettjänster erbjuds hos lokala livsmedelshandlare. Resultaten har varit positiva även om användningen inte har varit omfattande. , före detta Postbanken, driver det finska postgirot. Posten och har ett samarbete varigenom posten tillhanda- håller tjänster i vissa postkontor. Övriga postkontor er- bjuder i princip inte kassaservice. Den finska posten har åtagit sig att ha postkontor i varje kommun trots att det inte finns någon lagstadgad skyldighet om detta Kontoren behöver inte ha kassaservice. Den finska postens kassaservice har genomgått mycket stora struk- turförändringar . fanns det ca 3 000 postkontor som samtliga erbjöd kassaservice. Dessutom hade lantbrevbärarna viss kassaservice. 1996 kom posten och överens om att till slutet av 1998 begränsa antalet postkontor som er- bjuder kassaservice från dåvarande ca 1 000 till 477 kontor. I samband med att detta har genomförts har ett antal postkontor öppnats som drivs av privata entreprenörer och som inte erbjuder kassaservice. För närva- rande finns det 92 kommuner i där posten drivs uteslutande av privata postentreprenörer och där posten följaktligen inte erbjuder kassaservice. Dessa kommuner har dock bankkontor i tätorterna. Enligt vad utredningen har erfarit vid studiebesök i har denna strukturförändring av den finska postens kassaservice genomförts utan större friktion. Tillgängligheten till en rikstäckande kassaservice har i inte upp- levts som något problem. förser marknaden med kontanter i den utsträckning som det finns behov av detta. Genom 14 utläm- ningsställen tillhandahålls kontanterna till posten och bankerna som distribuerar dem vidare till kunderna genom sina kontorsnät, betal- ningsterminaler och uttagsautomater. har inte satt upp särskilda mål för att garantera all- mänhetens tillgång till kassaservice och inte heller ställt upp någon mi- niminivå för denna service. Emellertid har den norska posten ända genom sitt rikstäckande servicenät, vilket innefattar både postkontor och lantbrevbärare, erbjudit kassaservice med Post- sparebank och Postgirot, numera Postbanken, som huvudmän. Postbanken har en skyldighet och ensamrätt att erbjuda sina grund- tjänster – insättningar, uttag och öppnande av konto – genom hela post- nätet. Posten har i sina koncessionsvillkor ålagts att distribuera post- bankens tjänster genom hela servicenätet. Staten upphandlar tjänster av posten i den utsträckning som verksamheten inte är företagsekonomiskt motiverad. kommer upphandlingen att uppgå till 580 miljoner nkr. Det görs därvid ingen skillnad på postala tjänster och kassaservice. Den norska posten har genomfört betydande strukturförändringar av servicenätet. hade posten 2 536 egna postkontor. Vid utgången av 1998 kommer den att ha kvar ca 900 egna kontor vilka kompletteras med 450 filialer. Filialerna fungerar ungefär som svensk post i butik, vilket bl.a. innebär att de erbjuder kassaservice. En skillnad jämfört med är att det i är tillåtet med integrerad kassaservice. Den norska posten bedömer att transaktioner med integrerad kassaservice är avsevärt mycket billigare än transaktio- ner i egna postkontor. Ca 500 000 hushåll betjänas av lantbrevbärare. Alla hushåll som ligger längre än från ett postkontor har rätt till lantbrevbärare med kassaservice. Transaktionsvolymerna över disk i postkontoren har minskat . Minskningen för lantbrevbärarnas del har varit något mindre. Att upprätthålla en rikstäckande kassaservice har inte bedömts som ett problem i . Den engelska regeringen har inte gjort några särskilda åtaganden eller satt upp bestämda mål för att säkra största möjliga allmänna tillgång till denna service. De nuvarande betalnings- systemen och faciliteterna för kontantförsörjning har bekostats av de kommersiella aktörerna utan statliga bidrag. har två kontor som distribuerar kontanter. Därut- över finns det kommersiella depåer för kontanthantering Kontanter når konsumenterna i huvudsak genom de kommersiella bankerna och post- kontoren. Det finns även ett ökande antal uttagsautomater. Storbritan- niens betalningssystem drivs i huvudsak av kommersiella aktörer. Vissa betaltjänster sköts dock av postkontoren men omfattningen av den verksamheten är ringa. I övrigt tillhandahålla marknaden ett till- fredsställande utbud av betal- och kontanttjänster. Det finns inte några stora problem på detta område, bl.a. med hänsyn till att det finns 23 000 uttagsautomater i landet. Det har dock förekommit en del kritik mot att bankkontor har lagts ned i isolerade områden och att lågavlönade har förvägrats rätten att öppna ett bankkonto. Regeringen har emellertid inte ingripit i dessa frågor utan saken är fortfarande överlämnad till marknaden. En nyhet på den engelska marknaden för kassaservice är det så kal- lade Pay Point (PP), vilket har introducerats i större skala . PP är ett betalningssystem genom vilket kunder kan betala sina räkningar till vissa stora företag. PP sluter avtal med en butiksägare eller liknande om att en betalningsterminal skall installeras i butiken. Denna kan placeras antingen tillsammans med den ordinarie butik- skassan eller vid en separat disk. Med hjälp av terminalen kan kunden enkelt betala sina räkningar och lämna pengarna till butiken som förva- rar dem i en särskild värdebox. PP ersätter butiken per transaktion. Bu- tiken har endast kostnader för förhöjda försäkringsbelopp. Kostnaden per transaktion uppges vara väsentligt lägre än motsvarande transak- tionskostnad över disk i ett bank- eller postkontor. Frågor om kassaservice har inte upplevts som något problem i bl.a. eftersom landet är tätbefolkat och har ett väl utbyggt system av uttagsautomater. Det har inte gjorts några statliga bedömningar om en lägsta acceptabel servicenivå. Postkontoren tillhandahåller kassaservice. Det väl utbyggda postkontorsnätet har ansetts nödvändigt för att kunna upprätthålla brevdistributionen i hela landet. 68 Svar har inkommit från . Ansvaret för att tillhandahålla kassaservice till allmänheten ligger på bankerna och . Det finns 66 441 bankkontor eller liknande och 37 600 uttagsautomater och följaktligen bedömer man i att det inte är något problem att tillhandahålla en rikstäckande kassaservice. Marknaden är konkurrensutsatt och utvecklingen styrs av tillgång och efterfrågan. Det finns inga särskilda rättsregler som rör tillgången till kassaservice och den tyska regeringen har inte heller gjort några särskilda åtaganden eller definierat särskilda mål för att säkra allmänhetens tillgång till kassaservice. fördes det dock en diskussion om att införa en lag som garanterar alla medborgare rätten att öppna ett bankkonto. Regeringen och bankerna enades emellertid om att bankerna skulle ta på sig detta ansvar. Den tyska posten och postbanken ägs av staten. Posten har ca 15000 kontor och ca 20 000 rörliga servicepunkter som alla tillhandahåller kassaservice. Kassaservicen tillhandahålls på kommersiell grund och regleras i ett avtal mellan den tyska posten och postbanken. Det finns däremot inte någon lagregel som föreskriver att kassaservicen måste tillhandahållas av posten. Den franska staten finansierar inte någon kassaservice och har inte heller något ansvar direkt för den. Frågan om att tillhandahålla en rikstäckande kassaservice har dock behandlats både av bankerna och regeringen. Bankerna har antagit interna regler i syfte att garantera samtliga medborgare tillgång till grundläggande banktjänster. Regeringen har däremot inte definierat någon lägsta godtagbar servicenivå för kassa- service. Det finns emellertid en lag som ålägger de kommersiell bankerna att i vissa fall låta en enskild medborgare öppna bankkonto. Regeringen har dessutom målsättningen dels inom ramen för regionalpolitiken att alla medborgare skall ha tillgång till samma servicenivå överallt i landet och dels inom ramen för socialpolitiken att största möjliga del av allmänheten skall ha tillgång till olika typer av service, exempelvis betaltjänster. Den franska posten spelar genom sitt omfattande kontorsnät en vä- sentlig roll när det gäller att tillhandahålla en rikstäckande kassaservice. Posten är således skyldig att hålla ett rikstäckande nät av postkontor. Postkontoren har erbjudit kassaservice. 69 Svar har inkommit från och finans- och industridepartementet. inte någon rättsregel som tvingar posten att ha kvar kassaservicen, men det bedöms i inte vara ett gångbart alternativ för posten att upphöra med denna. Postens kassaservice finansieras inte av allmänna medel. Men för att kompensera posten för skyldigheten att hålla ett rikstäckande kontorsnät har den en särskild skattelättnad genom att den kommunala skatten reduceras . De holländska postkontoren ägs tillsammans av postbanken och den holländska postoperatören. Postbanken är privatägd, börsnoterad och drivs uteslutande på kommersiell basis. Postoperatören är även den ett aktiebolag. Staten innehar en minoritetsandel av aktierna i postbolaget. Postkontoren erbjuder dels finansiella tjänster för postbankens räk- ning, dels posttjänster för postoperatörens räkning. All denna verksam- het bedrivs på uteslutande kommersiell grund och staten betalar inte ersättning till någon aktör. Formen på postkontoren varierar. är det stora kontor med uteslutande postverksamhet. är det små sametableringar med annan kommersiell service. Det viktiga har i bedömts vara att hitta effektiva och billiga lösningar. Det torde inte finnas några restrik- tioner när det gäller integrerad kassaservice i . Den amerikanska regeringen har inte gjort några åtaganden för att säkra allmänhetens tillgång till bankkonton och inte heller definierat några minimiåtaganden för kassaservice. Emellertid har sju delstater antagit lagstiftning som ålägger vissa banker att erbjuda checkkonton till låga priser. Denna verksamhet understöds inte finansiellt av regeringen. Ett antal delstater har vidare börjat distribuera bidrag till enskilda medborgare genom så kallad Electronic Benefits Transfer i stället för med check, vilket tidigare var fallet. Den kommersiella aktör som ad- ministrerar programmet utfärdar ett magnetkort som tillställs betal- ningsmottagaren. Med hjälp av kortet kan sedan mottagaren ta ut pengar från uttagsautomater. 70 har inte besvarat frågeenkäten skriftligt. Det redovisade svaret grundar sig på en telefonintervju med en regeringstjänsteman. 71 Svar har inkommit från . Den kanadensiska regeringen har inte gjort några åtaganden eller satt upp mål för att säkra allmänhetens tillgång till kassaservice. Det finns inte heller någon lagstiftning som direkt avser allmänhetens tillgång till sådan service. Den kanadensiska posten tillhandahåller inte konton och i princip inte heller betaltjänster. Emellertid har det i framförts klagomål från konsument- organisationer om att vissa medborgare inte kan få tillgång till bank- konton och bankkort av olika slag, vilket försvårar för dem att sköta sina betalningar. Det finns ingen lagstiftning som ålägger bankerna en kontraheringsplikt i detta avseende. Mot denna bakgrund tillsatte det kanadensiska 1996 en kommitté, , för att överväga en rad olika frågeställningar rö- rande betalningsväsendet. En av de frågor som kommittén har behandlat var vissa gruppers tillgång till betaltjänster. Kommittén fick i uppdrag bl.a. att föreslå riktlinjer och målsättningar för betalningsväsendet och att ställa upp kriterier för tillgång till betalningssystemet för betal- ningsförmedlare som är villiga och har möjlighet att tillhandahålla be- taltjänster till allmänheten. , som har fått del av kommitténs överväganden, arbetar med frågorna. Tillhandahållandet av en rikstäckande kassaservice upplevs inte som ett problem i . Både bankerna och posten har rikstäckande kontorsnät som möter allmänhetens behov. Det finns 24 000 postkontor och 47 000 bankkontor. Kontorsnäten täcker hela landet. Regeringen har inte gjort några särskilda åtaganden eller ställt upp särskilda mål på detta område. Det finns inte några särskilda rättsregler som säkrar allmänhetens tillgång till kassaservice. Postlagen innehåller dock en bestämmelse om att postkontoren skall ha en öppen och rättvis tillgång till kassaservice. Detta kan enligt den japanska möjligen innebära att posten har en lagfäst skyldighet att tillhandahålla kassaservice till samtliga medborgare och i glesbygd. Bankkontoren är vidare skyldiga att hålla öppet . 72Svar har inkommit från . 73Svar har inkommit från . Det förefaller som att knappast något land uppfattar tillhandahållandet av en rikstäckande kassaservice som ett problem. I stort sett samtliga länder hänvisar till att tjänsterna tillhandahålls på en konkurrensutsatt marknad där utbud och efterfrågan styr utvecklingen. I vissa länder som och hänger den gynnsamma situationen samman med att länderna är tätbefolkade och har väl utvecklade nät av bankkontor och uttagsautomater. Ett problem som dock har diskuterats i flera länder är att samtliga medborgare bör ha tillgång till ett bankkonto. I har denna fråga fått sin lösning genom ett gemensamt åtagande från bankerna och i har lagstiftningsvägen tillgripits. håller på att överväga lagstiftning på detta område. I finns när det gäller denna fråga bestämmelsen i 2 kap. 1 § bankrörelselagen som säger att en bank är skyldig att ta emot inlåning från allmänheten. De flesta länder har svarat att det inte finns några statliga åtaganden när det gäller att tillhandahålla kassaservice till medborgarna, bortsett från centralbankernas traditionella uppgift att förse det ekonomiska systemet med kontanter. Men framgår av svaren att det i flera länder, exempelvis och , finns krav på en rikstäckande kassaservice genom postens försorg. Flera länder verkar dessutom, oavsett om det finns krav i lagstiftning eller på annat sätt, ha samman- kopplat post- och kassaservice genom att postkontoren faktiskt erbjuder kassaservice. I något fall har det även framkommit att lantbrevbärarna har kassaservice. Statlig ersättning utgår normalt sett inte för en rikstäckande kassa- service. Undantaget är där en ersättning utbetalas till posten och postbanken med direkt avsikt att ersättningen skall användas för att till- handahålla kassaservice.