sou · GMB366d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen har i bilaga 1 till IT-propositionen199 redovisat genom- förda, pågående och kommande åtgärder för att bredda och ut- veckla användningen av informationsteknik. I propositionen fram- hålls bl a att datorer och IT fått allt större betydelse i den special- pedagogiska undervisningen. Elever med funktionshinder får med datorstöd ökade förutsättningar för sitt lärande För många elever med funktionshinder är dator som personligt hjälpmedel en nödvän- dighet för att överhuvud taget kunna ta del i skolans undervisning och därmed utveckla sina kunskaper. Genom IT ökar också möjlig- heterna för dessa elever att kommunicera med andra elever och delta i undervisningen på ett sätt som inte var möjligt. Man påpekar också att nya multimediaprodukter ofta befinner sig i gränslandet mellan dataspel och rena utbildningsprogram och att det därför är viktigt att i ökad utsträckning ta fram läromedia som tar sin utgångspunkt i svenska läroplaner och kursplaner. I propositionen föreslås därför ett nätverksbaserat resurscentrum för att främja och stimulera framväxten av IT-baserade lärome- del/läromedia. Till centret bör knytas personer med kompetenser inom pedagogik, ljud, bild video- och datateknik. har fått regeringens uppdrag att utveckla ett nätverksbaserat resurscentrum för IT-baserade läromedel. IT och utvecklingen av nya läromedia aktualiserar behovet av att lösa upphovsrättsliga frågor som uppstår i anslutning till den nya tekniken. Staten har i olika former aktivt engagerat sig i produktion av läromedel för små målgrupper. är den främste aktören som ansvarar för statens läromedelsinsatser för funk- tionshindrade elever i skolan. Den andra aktören inom det offentliga skolväsendet är med ansvar för stöd till produktion av läromedel för andra små målgrupper, för läromedel inom invandrar- undervisning och för att främja läromedelssituationen för dyslek- tiker. 199 /96:125, rskr 1997/98:19 För produktion och utlåning av studielitteratur för talboksberätti- gade vuxna som studerar på högskola ansvarar Talboks- och (TPB). Det finns ytterligare ett antal aktörer som med statliga medel producerar eller ger bidrag till produktion av läromedel och studiematerial som används för funktionshindrade i olika studieformer. skall enligt sin instruktion200 "utveckla, framställa och distribu- era läromedel för synskadade, rörelsehindrade, hörselskadade/döva och utvecklingsstörda elever. Institutet skall även informera om lämpliga läromedel som finns på marknaden." Vidare skall verka för att läromedlen skall kunna användas utanför de primära målgrupperna. Regeringen har föreskrivit 201 att tillgängliga tal- böcker eller andra läromedel som kan användas av dyslektiker skall tillhandahållas av också för sådana personer. SIH:s verksamhet består av läromedelsutveckling, produktion, distribution, information och försäljning. De primära målgrupperna är elever med synskada, rörelsehinder, dövhet/hörselskada eller utvecklingsstörning. Mindre än en procent av eleverna i grund-, sär- och gymnasieskolan har rörelsehinder, syn- eller hörselskada. innebär en målgrupp på ca 80 elever per årskurs . har gjort ett flertal behovsinventeringar genom enkäter/intervjuundersökningar med lärare, elever och föräldrar. riktades undersökningar till lärare som undervi- sade elever med funktionshinder. Endast drygt hälften svarade att läromedelsbehoven var väl eller mycket väl tillgodosedda. gjordes en enkätundersökning kring läromedel för syn- skadade riktad till 400 lärare och elever. Av svaren framkom bl a att valet av läromedel i av fallen inte hade påverkats av att 200SFS 1991:1081, ändrad senast 1996:546 202Vissa nyckeltal avseende antal elever redovisas i bilaga 5 en synskadad elev fanns i klassen trots att det var stor brist på läromedel för synskadade i vissa ämnen. Diskett- böcker utvärderades /95 av lärare och elever. Omdö- mena var mycket positiva vid en jämförelse med punktskriftsböcker. En mindre behovsinventering av läromedel för rörelsehindrade har gjorts i tre kommuner i . När det gäller läromedel för döva och hörselskadade görs be- hovsinventeringar, analyser, prioriteringar och utvärderingar till- sammans med två samrådsgrupper bestående av företrädare för specialskolorna, SDR, HRF och institutionerna för lingvistik och nordiska språk vid . Inom SIH:s flerhandikapprogram, som är inriktat mot utvecklings- störda med ytterligare funktionshinder, finns en ledningsgrupp med representanter från i , , ala och . Inom fler- handikapprogrammet har gjorts en utvärdering av läromedelsinsat- ser för elever med ytterligare funktionshinder i särskolan. Analysen visar bl a att produkterna är uppskattade men i många fall inte så kända som vore önskvärt och att läromedelstillgången för elever med kombinationer av funktionsnedsättningar där rörelsehinder ingår var eftersatt. Lärarna efterfrågade direkt elevrelaterat material som komplement till mer lärarinriktat material. bildade tillsammans med en samrådsgrupp, i vilken även , och ingår. Syftet är att diskutera policyfrå- gor och samverkan kring funktionshindrade elevers användning av ny teknik i skolan. ingår i den styrgrupp inom och kompetensutveckling () som bedömer ansökningar inom området handikapp och IT. har ett väl utvecklat samarbete med såväl de nor- diska länderna som andra länder och ingår i ett flertal olika samver- kans- och samrådsgrupper. Utveckling och produktion av läromedel utvecklar nya läromedel och anpassar befintliga läromedel till berörda målgrupper. av produkter är läromedel som utvecklas helt inom , främst produkter där speciell kompe- tens finns hos projektledare/producent eller konsulenter inom , t ex alternativa kommunikationssystem. Utvecklingsarbete sker utifrån behovsanalyser och idéer om läromedel från lärare och andra. Projektledarna/producenterna vid SIH:s respektive lärome- delsenhet ansvarar för utvecklingen inom olika läromedelsområden. De totala kostnaderna för läromedelsutveckling var ca . Av de ca som inom anslaget A6 avsatts särskilt för läromedelsutveckling gick till s k produk- tionsstyrd läromedelsutveckling, dvs lägger ut uppdrag hos enskilda experter, lärare, företag för att få underlag till en produkt eller få en hel produkt. används för direkt bidrag, produktionsstöd, till produkter hos privata läromedelsproducenter. Den rena framställningen sker genom mångfaldigande och till viss del egen tryckning. För synskadade omfattar den huvudsakliga framställningen pedagogisk bearbetning av text och bild i förlags- producerat material. I övrigt gjorde enligt årsredovisningarna /95 och 1995/96 inte någon anpassning av ett förlagsproduce- rat läromedel. Enheten i har utvecklat material för elever med rörelsehinder som produceras av mindre förlag inom områ- det och enheten i har samarbetat med ett förlag i framtagning av talbok respektive läromedelskassett för dyslektiker. inleddes inom ett projekt med E-böcker för gravt rörelsehindrade elever. Arbetet sker i samverkan med ett privat företag som utvecklat en programvara som har vissa andra möjligheter än det som nyttjas för synskadade elever. Försäljning inklusive marknadsföring och distribution utgör en egen verksamhetsgren. Vid läromedelsenheterna finns en utställ- ning över SIH:s produkter och visst annat specialpedagogiskt material. och har gemensamt uppdrag att fördela stöd till den fria marknaden för produktion av läromedel203. Statsbidrag får läm- nas för produktion av läromedel i ämnen där det är brist på lämpliga lä- romedel. Statsbidrag lämnas endast för produktion av 1.läromedel som är avsedda att användas vid hemspråksträning i förskolan, undervisning som står under tillsyn av 2.tolkordlistor (1§). Frågor om statsbidrag prövas av eller, om det gäller lä- romedel för elever med funktionshinder, av (2-3§§). Statsbi- drag får lämnas i form av 1.bidrag till hela produktionskostnaden eller en del av denna, 2.bidrag med återbetalningsskyldighet av hela eller en del av bidraget, 3.garanti om stöd vid förlust (4§). Beslut i ärenden om statsbidrag får inte överklagas (5§). Myndigheterna får var och en på sitt område meddela de före- skrifter som behövs (6§). annonserar i fack- och dagspress om möjlig- heten att söka produktionsstöd. Bidrag kan utgå till förlag, organisa- tioner och andra som har en idé till utveckling av ett läromedel. Ett av kriterierna är att produkten bedöms ha en så begränsad mål- grupp att den inte kan bära sina egna utvecklings- och produktions- kostnader. I huvudsak är det ett antal mindre förlag eller lärare som ansöker om medel. Produktionsstödsärenden beslutas centralt i samråd med enheterna och deras producenter/projektledare. 1997 utbetalades till arton projekt. har under de myndigheten funnits fördelat produktionsstöd till totalt 81 produkter varav drygt hälften till tryckta läromedel. SIH:s läromedelsarbete sker vid fem enheter som utvecklar, fram- ställer, distribuerar, säljer, och i undantagsfall lånar ut läromedel för elever inom den obligatoriska skolan och gymnasieskolan men också inom förskola och viss vuxenundervisning. i finns en central ledningsfunktion. var totalt 85 personer (73 årsarbetskrafter) anställda vid läromedelsenheter. Därutöver finns centrala kansliresurser i form av ledning, ekonomi- och personalfunktion samt vissa informa- tions- och ADB-tjänster. Vid i är målgruppen barn och ungdomar med rörelsehinder eller tal-, röst- och språkstörning. rar, säljer, i undantagsfall lånar ut, huvudsakligen färdighetsträ- nande elevmaterial, komplement till vanliga läromedel eller labora- tivt material och material inom det alternativa kommunikationssys- temet Bliss. Vid i är den primära målgruppen döva/hörselskadade elever med teckenspråk som förstaspråk. Enheten producerar och säljer egna läromedel på teckenspråk, (videogram) samt gör översättningar och bearbetningar av förlags- producerade läromedel. i är en central resurs som säljer och informerar om såväl SIH:s som andra producenters datorprogram, lämpliga för funktionshindrade i Umeåutvecklar, producerar och säljer läromedel för utvecklingsstörda elever i alla åldrar. En specialprodukt är Pictogram, ett system med bildsymboler för kommunikation. I en- heten ingår ett tryckeri. i anpassar läromedel till elever med syn- skada. Den huvudsakliga uppgiften är att anpassa förlagsproduce- rade läromedel till punktskrift, till talbok eller och att utarbeta anvisningar för de lärare som skall använda böckerna tillsammans med eleverna. Enheten utvecklar också en del egna läromedel. Läromedelsanpassningarna görs utifrån behoven hos elever pri- märt inom den obligatoriska skolan och gymnasieskolan. Överföring till punktskrift, bildframställning, kopiering och mångfaldigande görs på enheten. All redigering görs på arvodesbasis av ett 15-tal lärare, ofta ämneslärare, som haft eller har synskadade elever. SIH:s personal utbildar och fortbildar redigerarna. Inläsningstjänster för att producera talböcker köps från externa företag. Talböcker säljs till kommunens skolbibliotek för utlåning till eleverna. har vidtagit ett flertal åtgärder för ökad samordning mellan enheterna och för att göra läromedelsproduktio- nen mer effektiv. Bl a har produktion och försäljning av specialpe- dagogiska datorprogram samordnats genom den nya enheten Översyner vid enheterna i , och har lett till snävare inriktning, avveckling av ett av SIH:s två tryckerier, förändrad verksamhet, rationalisering av lokaler. Verk- samheterna vid de tidigare rikscentralerna har samordnats under ett namn. I samverkan mellan enheterna, men inom särskilda projekt, ut- vecklas läromedel för invandrarelever med funktionshinder och för elever med flerhandikapp. Lagerhållning, distribution och försäljning sker på varje enhet. Arbete pågår för att gemensamt bygga upp en produkt- databas bl a med tanke på information på Internet. En översyn pågår för att skapa en rationellare hantering av order, lager, distri- bution och fakturering. I SIH:s uppdrag ingår att informera om lämpliga läromedel som finns på marknaden. Detta skall ses i relation till myndighetens uttalade uppdrag för specifika grupper. deltar regelbundet i mässor och utställningar och ger ut ett tiotal kataloger över sina egna produkter. Samtliga kataloger finns på SIH:s webbsidor. Förberedelser pågår för att göra en gemensam produktdatabas tillgänglig på Internet. Vid läromedelsenheterna finns en utställning över SIH:s produkter och visst annat specialpedagogiskt material. tar också fram pedagogiskt material för lärare och annan personal liksom informationsmaterial om funktionshindrade elever i skolan. får mot avgift anordna seminarier och fortbildning kring läromedelsfrågor m m. Omfattning och effekt av avgiftsbelagd informationsverksamhet skall redovisas till regeringen. redovisar att allt större resurser måste avsättas till informa- tion. Den förändrade strukturen på skolområdet har medfört att det är svårare att enkelt nå ut med information avsedd för specifika grupper. Kontaktpersoner i kommunerna saknas ofta. I redovisningspromemoria över årsredovisning för /95 påpekade RRV att SIH:s avgifter skall beräknas enligt 5 § avgiftsförordningen (1992:191), dvs så att full kostnadstäckning uppnås. I samråd med RRV beslutade emellertid att tillämpa en pris- sättning på produkterna som är anpassad till den fria marknadens priser, vilket innebar ett avsteg från avgiftsförordningen. Produkter som är likvärdiga till omfång och utseende skulle vara vägledande för priset på en jämförbar SIH-produkt. Fr o m /96 regleras fördel- ningen av kostnaderna mellan stat och skolhuvudman. Enligt regle- ringsbrev det året får "mot avgift tillhandahålla läromedel och förteckningar med information om läromedel. beslutar om avgifternas storlek. Avgifter för punktskriftsböcker och kassett- böcker får uppgå till hälften av framställningskostnaderna. Den resterande hälften av framställningskostnaderna samt utvecklings- kostnaderna för punktskriftsböcker och kassettböcker finansieras av ." Först i regleringsbrev meddelas formellt undantag från avgiftsförordningens krav och att själv beslutar om avgifternas storlek. Huvudprincipen är att läromedlen säljs till ett pris som motsvarar ett förlags pris för samma eller jämförbart läromedel. Ett undantag är läromedel för synskadade i skolformer som inte är att betrakta som obligatoriska. Här tas full täckning ut för framställ- ningskostnaden (se vidare avsnitt 10.9). Regeringen har föreskrivit att skall verka för att de läromedel som produceras av skall kunna användas även utanför de primära målgrupperna (skrivelse ). Regeringen uppdrog åt att tillhandahålla tillgängliga talböcker eller andra läromedel även för personer med dyslexi. till myndigheten har föreskrivit en ökad produktivitet. Nämnda åligganden indikerar intentioner om en bredare, mer marknadsanpassad inriktning än den statliga läromedelsproduktio- nen tidigare hade haft. har i hög grad fullföljt dessa intentioner. Enligt SIH:s senaste årsredovisningar har produktionen ökat framför allt av datorprogram och videokassetter, två områden som prioriterat , främst via den nya enheten Datapeda- gogen och via investering i en studio för videoinspelning i . Försäljningen har också ökat , framför allt till grund- skolan. Drygt en tredjedel av de totala intäkterna 1995/96 utgjordes av försäljning vid läromedelsenheten i , dvs huvudsakligen läromedel på punktskrift och som tal- eller vilka inte säljs på den öppna marknaden. av dessa intäkter hän- förde sig till läromedel på punktskrift inom vuxenundervisningen. Året innan var denna andel . Tabell 10.1 Kostnader och intäkter för läromedelsframställning 1994/95 – 1997, tkr 1995/961) Källa: SIH:s årsredovisning för 1)Omräknat till 12-månadersperiod 2)Exkl kostnader för information ca . Kostnader för information ingår /96 i resp kostnadsslag 3)utgjordes av lönekostnader, av lokalkostnader, av övriga kostnader och av överförda kostnader övertog som nämnts dåvarande SIL:s ansvar för lä- romedel inom invandrarundervisning, tolkordlistor och produktions- stöd för vissa små målgrupper. har gjort särskilda insatser för elever med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi. fick verket regeringens uppdrag att stödja och på olika sätt skapa förutsättningar för produktion av läromedelskassetter för elever med dyslexi. ansvarar för Skoldatanätet. Verket har ytterligare två regeringsuppdrag inom IT-området: att utveckla ett nätverksbaserat resurscentrum för IT-baserade läromedel och att utveckla ett informationssystem för utbildningsområdet. har tillsammans med uppdrag att fördela statsbi- drag till produktion av läromedel . Inom ramen för detta uppdrag ges bidrag till läromedelskassetter för elever med dyslexi. ansvarar för utveckling och utgivning av lexikon för invandrare inom ramen för , utarbetar och producerar 204 SFS 1991:978, ändrad senast 1993:1191 läromedel för invandrarundervisning och ger ut ett antal lärome- delsförteckningar. Enligt rapporter är insatserna vad gäller läromedel inom invandrarundervisningen av avsevärt mindre omfattning än då SIL bl a tillhandahöll kommenterade lärome- delsförteckningar för ca 30 språk. Den utställning över läromedel för invandrarundervisning som övertogs från SIL flyttades 1992 över till i . insatser har huvudsakligen koncentrerats till akuta läromedelsinsatser för den stora gruppen flyktingar från f d . Efterfrågan på produktionsstöd till läromedel för modersmålsundervisningen har enligt verket minskat trots att andelen elever med mångkulturell bakgrund i det närmaste har fördubblats och utgör av det totala antalet elever. avsattes totalt till olika lärome- delsinsatser varav för stöd till läromedelskassetter för dyslektiker, för övrigt produktionsstöd, till , till läromedelsinsatser inom invandrarundervisning och till arbetsstipendier. Inkomster från var . På finns bl a information om läromedel för invandrarundervisning och läromedel på olika språk utgivna i . Likaså finns information om svenska som andraspråk och svenska för invandrare. finns tillgängligt på Skoldatanätet. Där informeras också om de ca 130 läromedel som finns inlästa för dyslektiker. har ett väl utvecklat samarbete med de nordiska län- derna när det gäller utveckling av läromedel för invandrarundervis- ning. Vid en genomgång av statens stöd till läromedel och studiematerial för funktionshindrade har vi funnit att det finns flera statligt finansie- rade verksamheter med anknytning till de statliga läromedelsupp- dragen för det offentliga skolväsendet. Den huvudsakliga målgrup- pen för dessa aktörer är vuxna. En av dem är TPB. Utredningen har i uppdrag att överväga en samordning mellan och . (nyhetsinformation och litteratur) producerar och säljer lättlästa böcker för vuxna läshandikappade samt ger ut den lättlästa nyhetstidningen "8 sidor" som har stor spridning i skolan. Verksamheten skall enligt stadgarna drivas utan Den finansieras av anslag och försäljningsintäkter. En stor del av bokförsäljningen hänför sig till skolan. Dövas TV har ett uppdrag med viss anknytning till det som gäller för i . Dövas TV skall producera videogram på teckenspråk i syfte att tillgodose dövas behov av nyheter, infor- mation, kultur m m. Videogram för barn och ungdomar skall särskilt prioriteras. Dövas TV har sin inspelningstudio i anslutning till och folkhögskola i . Även utbildningsradion (UR) har inom ramen för sitt uppdrag an- svar för målgrupper med funktionshinder. SRF får enligt regleringsbrev via Sisus medel för anpassning av studiematerial i studiecirklar, för synskadade och dövblinda. Materi- alet säljs till normalpris, dvs ett pris motsvarande det för en icke anpassad produkt. Även andra handikapporganisationer och många studieförbund tar fram en del studiematerial som används t ex inom särskolan. TPB är en biblioteksmyndighet under och skall enligt sin instruktion arbeta för att synskadade och andra handikap- pade får tillgång till litteratur. Uppgifterna består främst i att låta framställa och låna ut talböcker och punktskriftsböcker och att lämna information och råd till folkbibliotek och andra. Huvuddelen av produktion och utlåning avser vuxenlitteratur. TPB har en utskriv- ningstjänst på punktskrift för dövblinda och synskadade och ansva- rar för katalogisering av teckenspråksvideogram. Till TPB finns knuten en punktskriftsnämnd där ingår. TPB har utvecklat ett system med digitala talböcker, . TPB samar- betar med när det gäller bildframställning. TPB leds av en styrelse som utses av regeringen. TPB har också ett särskilt uppdrag att producera och låna ut stu- dielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelse- hindrade eller dyslektiker. Produktionskostnaderna finansieras via anslag under utgiftsområde (anslag ) medan förvaltningskostnaderna belastar TPB:s anslag. Uppdraget innebär att låta överföra skriven text till punkt- skrift, till förstorad text, till talbok eller till . Allt detta görs av externa producenter. betjänade 327 hög- skolestuderande varav 120 synskadade, 8 rörelsehindrade och 199 Den senare gruppen har nästan fördubblats . Samma upphovsrättsliga regler gäller för denna verksamhet som för övrig biblioteksverksamhet vid TPB. Böckerna får alltså endast lånas . All service från TPB är kostnadsfri såväl för den enskilde som för de bibliotek som förmedlar lånen. Myndigheten har ca 70 anställda varav sju arbetar med studielit- teraturhanteringen. 10.4.5Vissa jämförelser mellan och TPB I kommitténs uppdrag ingår att överväga en samordning mellan SIH:s och läromedelsproduktion. En sådan lösning kan förefalla naturligt eftersom bägge arbetar med tal- och punktskrifts- böcker. Det finns likheter mellan myndigheterna, men också väsent- liga skillnader. TPB har ansvar för litteraturförsörjning i form av talböcker för en betydligt större målgrupp än vad myndighetens namn förtäljer. Ansvaret gäller alla läshandikappade såsom synskadade, läs- och skrivhandikappade, begåvningshandikappade, afatiker, dyslektiker och rörelsehindrade i alla åldrar. Huvuddelen av talböckerna fram- ställs enbart för synskadade men de uppräknade grupperna har rätt att låna dem. är sålunda ej, såsom SIH:s, relaterad till ålder eller form av verksamhet, förutom just anpassningen av studiematerial till högskolestuderande. överensstämmer med TPB:s i den bemärkelsen att alla läshandikappade som omfattas av SIH:s stöd torde vara berättigade att låna talböcker. Men alla talboksberättigade innefattas inte i SIH:s uppdrag eftersom är begränsad till elever i skolan med namngivna funktionshinder. I viss mån kan dock hävdas att dyslektiker ingår eftersom har särskilt uppdrag att tillhandahålla talböcker och andra läromedel för personer med läs- och skrivsvårigheter. Här sammanfaller målgruppen också med målgrupp för särskilt stöd till produktion av läromedelskassetter för dyslektiker eftersom de är berättigade att låna talböcker. Bägge myndigheterna har numera regeringens tillstånd att fram- ställa talböcker. SIH:s talbokstillstånd kan inte anses gälla generellt beträffande läromedel utan skall ses i relation till SIH:s nuvarande uppdrag för specifika grupper i skolan, här främst synskadade. Det vore i och för sig rimligt att ett talbokstillstånd till en statlig myndighet som också omfattar samtliga talboksberättigade. Detta skulle dock innebära en betydande utökning av det statliga läromedelsåtagandet och av SIH:s nuvarande ansvar. Det skulle sannolikt påverka förutsättningen för uppdrag att sti- mulera den fria marknaden att producera intalade kommersiella versioner av läromedel avsedda för dyslektiker. Detta aktualiserar komplikationer som finns i samband med detta. Både TPB och producerar talböcker. TPB:s lånas ut via folkbib- liotek och SIH:s säljs till skolbibliotek för utlåning. Varken eller TPB gör egna inläsningar utan anlitar privata företag, ofta samma. sköter punktskriftsframställning och mångfaldigande av kassetter själva. TPB har ingen intern framställ- ning och producerar inte heller såsom nya tryckta böcker.