sou · GMB398d4 · 1999-01-01 00:00:00 — grunderna genom att praxis inom EU används vilken definierar rikt- värden för markandsandelarna (ingen dominans, tyder på dominans, skapar en presumtion för dominans och en marknadsandel gör denna presumtion nästan omöjlig att kullkasta). Andra faktorer vägs också in i bedömningen, till exempel marknadsandelens relativa storlek, finansiell stryka, inträdeshinder till marknaden, tillgång till insatsvaror, patent och andra immateriella rättigheter, teknologi och annan kunskapsmässig överlägsenhet. Ett generellt argument för att inkludera fler faktorer än enbart marknadsandelen i bedömningen är att ökad koncentration som följer av ett förvärv i sig inte leder till ökat inflytande på marknaden. Om däremot koncentrationen innebär ökade möjligheter att utöva marknadsmakt och om koncen- trationen ökar som andra hinder byggs upp blir resultatet dock en icke effektiv, eller en mindre effektiv, konkurrens. Vertikal integration kan vara ett exempel på ett sådant hinder som utvecklas eller förstärks genom ökad koncentration. De bedömningar som gjordes av företagens dominerande ställning till följd av förvärven sammanfattas i nedanstående tabell. Tabell 6.1 Bedömning och argumentation för dominerade ställning i de FÖ RVÄ RV: KF/ BEDÖ MNING: JA ·Risk för dominans eftersom marknadsandelen skulle bli och den störste konkurrenten hade medan de övriga konkurrenterna var relativt små. ·Integrationen och blockstrukturen ökade koncentrationen och möjligheten till marknadsmakt. ·Förhållandena kring inköp av den så kallade panelfrukten ökade möjligheten för att styra marknaden. FÖ RVÄ RV: / BEDÖ MNING: JA ·Alcro-Becker hade marknadsandel. Den störste konkurrenten hade mindre än hälften så stor andel och i övrigt fanns det inga konkurrenter som hade av marknaden vilket innebar att marknadsandelen gav företaget en stark ställning på marknaden. ·Bindningar inom detaljistkedjorna och kedjornas marknadsposition gav den störste tillverkaren fördelar vilket förstärkte företagets marknadsställning. FÖ RVÄ RV: Arla/Gefleorten. BEDÖ MNING: NEJ ·Arla hade stora marknadsandelar både på andelen invägd mjölk () och på marknader för enskilda produkter medan konkurrenterna hade av marknaden. Arla ansågs därför ha en dominerande ställning. ·Avregleringen ansågs ge möjlighet till konkurrens vilken tidigare inte förekommit mellan Arla och Gefleorten. FÖ RVÄ RV: /Skega BEDÖ MNING: NEJ ·Parterna bedömdes tillsammans erhålla en marknadsandel på varför de ej ansågs ha en dominerande ställning. ·Om en snävare avgränsning av marknaden använts bedömdes den totala marknadsandelen till vilket skulle ge parterna en dominerande ställning men denna skulle inte vara hämmande. I många av bedömningarna har inte marknadsandelen i sig setts som ett skäl för att anse att ett förvärv kommer att leda till att företaget får en dominerande ställning. Endast i fallet Arla och Gefleorten bedömdes företaget ha en dominerande ställning enbart med utgångspunkt i företagets relativa marknadsandelar. I en bransch med asymmetrisk koncentration, det vill säga när skillnaderna mellan den dominerande aktören och de övriga konkurrenternas marknadsandelar är mycket stora, är det viktigare att den dominerande aktörens marknadsandel tillmäts större betydelse än i branscher med en mer symmetrisk koncentration. Arla hade av all invägd mjölk (invägd mjölk är ett bristfälligt, men tillgängligt, mått på marknadsandel och får betraktas som en grov approximation). Assymetrin mellan de olika mejeriföretagen var mycket stor. Arlas största konkurrent hade av invägningen och om de nio största konkurrenternas andelar slogs ihop så hade de av invägningen. Arla var med andra ord dominerande på den svenska marknaden (även om de regionala skillnaderna var stora på grund av den traditionella regionala uppdelningen av mejerimarknaden). Denna andel var i sig tillräcklig för att företaget skulle bedömas ha en dominerande ställning. Den dominerande ställningen var ett faktum oberoende av om förvärvet av Gefleorten genomfördes eller inte. Det fanns inget företag i de andra branscherna som ensamt var så dominerande som Arla var i mejeribranschen. I färg- , frukt och grönt respektive lining var det några få företag som dominerade respektive marknad och därutöver fanns det ett antal mindre företag. I frukt- och gröntbranschen hade två av företagen (och ICA) vardera medan KF hade . Ö vriga delade på den resterande delen av marknaden. Detsamma gäller för färgbranschen; hade av markanden för konsumentfärg medan och hade vardera. Företagen mötte varandra och konkurrerade både på marknaden för yrkesmåleri och på konsumentmarknaden. Dessutom fanns ett flertal mindre aktörer som också kunde förstärka konkurrenstrycket. I liningbranschen var de två företagen som slogs samman de enda som fanns på marknaden för kvarninfordringar i gummi. Förutom i lining och mejeribranschen har graden av vertikal integration, vid sidan om företagens starka marknadspositioner, legat till grund för bedömningen om huruvida förvärvet leder till en dominerande ställning eller inte. Starkast var dessa bindningar inom frukt- och gröntbranschen. Butikerna köpte i stor utsträckning från de egna grossisterna, inom blocken. Fristående leverantörer inriktade sig på kompletteringsleveranser, i första hand till större butiker, eller leveranser till butiker utanför blocken. Detta utgjorde i sig det antagligen viktigaste etableringshindret i branschen för förvärvet. Inom färgbranschen var den vertikala integrationen i vissa avseenden svagare än inom frukt och grönt men ändock av stor betydelse för möjligheten att distribuera produkterna. Nya tillverkare eller mindre expanderande tillverkare kunde antingen komma in som komplement i de stora kedjornas butiker, bygga upp ett eget nät av återförsäljare, starta egna butiker eller försöka introducera sina varor någon annan väg (stormarknader, direktförsäljning, etc). Ingen av dessa vägar var enkel. Storleken var också i sig en viktig konkurrensfördel inom både färg samt frukt och grönt. Dels därför att det gav en ökad möjlighet till effektiv produktion (färg) eller distribution (frukt och grönt) och dels genom möjligheterna att inom samma företag lättare tillhandahålla ett brett sortiment. Inom frukt och grönt anses det att storleken främst är en fördel på inköpsmarknaderna (transoceana transporter till och plats i fruktpanelerna). När sådana fördelar hänger samman med marknadsandelen och företagets storlek bör detta således också kunna påverka bedömningen av dominerande ställning. Den vertikala integration som finns i liningbranschen till följd av köp av maskintillverkare inkluderades inte i Konkurrens- verkets bedömning av fallet men även i denna bransch är integrationen av betydelse för konkurrensen. Graden av vertikal integration och storlek kan teoretiskt beskrivas som ett mobilitetshinder som försvårar för konkurrenterna att agera på den marknad som det dominerande företaget finns på. Det framgår inte i domskälen att andra mobilitets- hinder ansetts vara av betydelse för företagens ställning på den relevanta marknaden. Det är emellertid ett antal andra faktorer som anses ge upphov till mobilitetshinder i branschen. Som exempel kan forsknings- och utvecklingsintensiteten i liningbranschen nämnas. En slutsats som kan dras är att mobilitetshinder, vid sidan om företagets relativa marknadsandelar, är av väsentlig betydelse för bedömningen av ett företags dominerande ställning på den relevanta marknaden. Om koncentrationen är symmetrisk men mobilitetshindren är höga är risken att företagen agerar i samförstånd med varandra. De konkurrenter som kan utmana varandra och bidra till en intensiv konkurrens väljer att samordna sitt agerande och undviker därigenom konkurrensen. I färgbranschen tyder till exempel det relativt sett höga priset på ett sådant agerande och i frukt och gröntbranschen ser inte ICA och varandra som fiender utan accepterar varandra. I liningbranschen, där koncentrationen var symmetrisk men hotet om nya etableringar var litet (det vill säga företagen hade ingen glädje av eventuella mobilitetshinder), konkurrerade företagen däremot intensivt med varandra. En annan slutsats som därför kan dras är att om koncentrationen är symmetrisk, det finns konkurrenter men mobilitets- hindren är höga, kan två företags sammanlagda position utnyttjas för att utöva marknadsmakt. Det är därför rimligt att mobilitetshindrens betydelse för företagens dominans eller marknadsmakt och möjligheten för två företag att tillsammans dominera en marknad får en mer framträdande roll i framtida rättspraxis och förarbeten. 6.2Effekter av förvärven respektive icke förvärvet De effekter av förvärven/icke förvärven som skall diskuteras i det följande är dels de för konkurrensens effektivitet hämmande effekter som ansågs, respektive inte ansågs, vara tillräckligt stora för att tillåta respektive häva förvärven, dels betydelsen av förvärvens effekter ur Av de studerade förvärvsärendena bedömdes förvärv av KF:s frukt och gröntverksamhet samt Arlas förvärv av Gefleorten innebära en dominans som hämmade effektiv konkurrens samt att detta också var skadligt från allmän synpunkt. NO hävdade att samgåendet mellan också innebar att konkurrensen skulle hämmas men fick ej stöd för detta i dom. I liningbranschen gjorde bedömningen att förvärvet inte skulle skapa eller förstärka en dominerande ställning som skulle hämma konkurrensen. I det följande skall konkurrenssituationen efter förvärvsärendena jämföras med bedömningarna. 6.2.1Dominans som hämmar effektiv konkurrens För att dominansen till följd av ett förvärv skall vara att anse som skadlig för konkurrensen enligt konkurrenslag skall den leda till negativa effekter på prisbildningen, effektiviteten och för annan näringsutövares verksamhet. Ä ven om alla förvärvsärenden, utom förvärvet av Skega, bedömts utifrån lag kommer även de bedömningsgrunder som anges lag att inkluderas i analysen. Detta för att erhålla insikter av betydelse för utvärderingen av regler om förvärvskontroll. I förarbetena angavs ett antal faktorer som tillsammans med de tre ovan nämnda faktorerna var av betydelse för att bedöma konkurrenstrycket i en bransch vilka kommer att inkluderas i analysen nedan. Potentiella och utländska konkurrenter på den relevanta marknden En viktig fråga för bedömningen av konkurrensens effekter är vilka konkurrenter som skall anses finnas på den relevanta marknaden och vara av betydelse för konkurrensens effektivitet. Det är lättare att fastställa vilka de faktiska konkurrenterna är medan bedömningen av både de potentiella konkurrenternas och de utländska konkurrenternas betydelse för konkurrensen kan vara mer problematisk. Ett vanligt anfört argument för förvärven var att den minskning av antalet svenska konkurrenter som blev följden av förvärvet kompenserades av hotet om potentiell konkurrens. Det är därför av intresse att fastställa när potentiella konkurrenter kan anses utgöra ett reellt hot och när nya etableringar är att betrakta som osannolika. I detta sammanhang är både de svenska företagens ställning på marknaden, existerande etableringshinder samt marknadens attraktivitet av betydelse för bedömningen. Den argumentation som fördes i samband med att förvärvsärendena behandlades i sammanfattas nedan. Argumenten som presenteras i tabellen är hämtade från argumentationen och inte enbart från domskälen som anfördes, eftersom främst hade att ta ställningen till de tre effektivitetskriterierna som angavs regler. I förarbetena till regler poängteras tydligt att frågan om potentiella och utländska konkurrenters framtida etablering på den relevanta marknaden kan vara av betydelse för konkurrenstrycket i branschen. Ofta var hotet om nya etableringar kopplat till förväntningen om att utländska konkurrenter kunde förväntas etablera verksamhet i . Ett argument för detta var att den europeiska integrationen skulle komma att reducera de hinder som tidigare hållit de utländska konkurrenterna borta från den svenska marknaden. I detta sammanhang bör det dock poängteras att vid sidan om de politiskt inducerade hinder som monteras ned i och med införandet av en gemensam marknad så finns det även marknadsinducerade och så kallade naturliga hinder för en etablering (jfr Bonnedahl 1997, 1993). I förarbetena till lag anges också att det är viktigt att ta hänsyn till rättsliga eller andra hinder för inträden på marknaden. Geografiskt avstånd är till exempel ett sådant naturligt hinder för ökad internationell integration av betydelse för konkurrensen i mejeribranschen (vad gäller vissa av produkterna). Ä ven kulturellt relaterade hinder kan i viss utsträckning beskrivas som naturliga och till dessa hör konsumenternas lojalitet mot nationella produkter eller de preferenser för vissa produkttyper som är nationellt bundna. Att företag som , och varit de huvudsakliga färgleverantörerna innebär att kunden utvecklat en köptrohet och sådana preferenser som kan utgöra ett etableringshinder för utländska konkurrenter. Den starka ställning som företagen dessutom har på den svenska marknaden förstärker deras makt i förhållande till kunderna på den svenska marknaden. Den vertikala integrationen mellan tillverkare, grossister och detaljister inom färgbranschen, och motsvarande inom frukt och grönt är, vilket tidigare nämnts, ett väsentligt etableringshinder för potentiella etablerare. Tabell 6.2: Argument för och emot förvärvet utifrån hotet om potentiell · Förvärvet leder till endast två konkurrensen förväntas öka. grupperingar på den svenska KF öppnas för fler Inträden av nya etablerare och av märkestrohet dock uppväga bristen på inhemsk inte tillräckligt för skadlig konkurrens som kan följa av förvärvet, ett sådant tryck färg sker genom andra · Företaget kan i viss utsträckning agera utan att ta hänsyn till reaktioner från oberoende av förvärvet. företag både utländska och inte innan förvärvet och vänta på den relevanta förvärvet skulle därför inte marknaden på grund av att det är frågan om färskvaror och på grund av transportproblemen. · Arla måste ha tillräcklig · Om mejerier vill gå samman storlek för att på en öppnare med utländska mejerier är det viktigt att olika mejerier kan komma i fråga. nyetableringar är mycket liten Potentiell konkurrens behandlades ej eftersom förvärvet inte bedömdes innebära att en dominerande ställning uppkom eller Till detta bör också fogas en bedömning av den svenska marknadens attraktionskraft vilket är kopplat till den i förarbetena till regler angivna betydelsen som skall läggas vid utvecklingen av tillgång och efterfrågan. är, i internationella sammanhang, en liten För att det skall anses som attraktivt för utländska aktörer att etablera sig på den svenska marknaden måste vinstpotentialen vara större än kostnaderna för att till exempel anpassa produkten efter svenska förhållanden. Risken med etableringen måste också bedömas som rimlig i förhållande till den potentiella lönsamheten. Om produk- ten är sådan att graden av kundanpassning är hög ökar kostnaderna vid en eventuell etablering. Ett exempel är att servicegraden i försäljningen av liningprodukter förutsätter lokal representation eller att svenska konsumenter har annorlunda bedömningar av hur mättad olika färger skall vara jämfört med en del andra utländska marknader. Den svenska marknadens attraktivitet måste även ställas i relation till andra nationella marknaders attraktivitet. Om efterfrågan går ned i vissa länder kan incitamenten att expandera i andra länder öka och på så sätt kan den svenska marknadens attraktivitet variera i takt med förhållanden i andra länder. En delvis annorlunda bedömning är när existerande utländska företag skall anses vara konkurrenter på en specifik relevant marknad. Om Valios försäljning av yoghurt i tas som exempel så kan den både beskrivas som ett sätt för Arla att skapa konkurrensfördelar relativt de övriga svenska mejerierna snarare än som en faktisk etablering av en utländsk konkurrent. Samma resonemang kan föras om det franska företaget verksamhet i . Arlas tidigare () tillverkning och försäljning av Sodials Yoplait yoghurt i kan ses som ett exempel på hur en utländsk konkurrent visserligen etableras på marknaden, men på ett sätt som ger ett mejeriföretag, i detta fall Arla, en konkurrensfördel gentemot andra svenska mejeriföretag. I detta perspektiv är det inte frågan om någon reell konkurrens gentemot Arla. Exemplet Sodial och utvecklingen visar emellertid att även denna form av etablering kan bli betydelsefull om samarbetet upphör. Varumärket kan då vara väl etablerat på den svenska marknaden men plötsligt utan värde för den tidigare svenska samarbetspartnern. Denna typ av samarbeten kan alltså innebära både att den potentiella konkurrensen minskar och att den på ökar. Den främsta utländska konkurrensen för de olika mejeriprodukterna är dock importkonkurrens via företag som , och Unilever. Inom färgbranschen har flera av de svenska tillverkarna köpts av utländska företag som på så sätt etablerat sig i även om de inte ndövändigtvis säljer under egna varumärken. Genom att nya märken importeras kan de svenska företagen pressas att rationalisera verksamheten och att sänka priset. I den bemärkelsen bidrar importen till ett ökat konkurrenstryck lika väl som en utländsk etablering skulle kunna göra det. Däremot, om utgångspunkten tas i det resonemang som fördes om lokala miljöers betydelse för utvecklingen och innovationskraften i en bransch, krävs det att de utländska företagen etablerar strategiskt viktiga funktioner inom landet och agerar i syfte att bygga upp en verksamhet som inkluderar annat än endast export till för att innovationskraften inom branschen skall öka. I de studerade branscherna finns både exempel på etableringar som inkluderat andra dimensioner än endast export och exempel där de utländska konkurrenterna endast har export till . Det danska företaget etablering i genom köpet av HP kan tas som ett exempel på det förstnämnda fallet. De köpte ett företag som satsat och satsar på att bygga upp egna försäljningskanaler inom landet vilket innebär att de i större utsträckning än andra utländska konkurrenter kan anses vara reella konkurrenter på den relevanta marknaden. De bidrar till ett ökat konkurrenstryck i hela det vertikalt integrerade system som färgbranschen utgör. Ett exempel på det senare är det norska Jotuns etablering i . Färgbranschen internationaliserades (senare än vad man antog under domstolsförhandlingarna) genom att de svenska företagen ökade sin export. hade den internationella närvaron i ökat, men inte genom att helt nya företag etablerades och tog upp konkurrensen med de svenska, utan genom att utländska intressen i större utsträckning köpte upp mindre svenska tillverkare. Detta har i sig inte avsevärt ökat konkurrenstrycket vad gäller antal företag men de företag som finns har möjligen fått en bättre bas och en mer långsiktig finansiell styrka. Importkonkurrensen är av viss betydelse. Några mindre nyetableringar, med små marknads- andelar, har också ägt rum . Inom frukt och gröntbranschen har bland annat ett företag med holländska ägare etablerats , Direkt Frukt och Grönt, och vuxit så att man är en av de viktiga fristående aktörerna. Ä ven om företaget är litet på marknaden så representerar de ett delvis nytt inslag på den svenska marknaden genom att de via koncernbolag importerar frukt till . De blir på så sätt oberoende av de begränsningar som till exempel panelsystemet utgör. Det finns flera exempel på utländska eller utländskt ägda företag som säljer till/ etablerat sig i , men Direkt Frukt och Grönt är mest framgångsrikt. Två företagsgrupper utanför de dominerande blocken har också vuxit/bildats efter förvärvet. En slutsats av ovanstående är att betydelsen av den framtida potentiella utländska konkurrensen i allmänhet överdrivits i samband med domstolsförhandlingarna. De utländska inbrytningar som ägt rum är förhållandevis marginella. En andra slutsats är att det är en viktig skillnad mellan olika typer av etablering av utländska konkurrenter. I vissa fall sker etableringen genom att verksamma svenska företag genom avtal, ägande eller på annat sätt ges tillgång till ett utländskt företags sortiment. I andra fall, dock mer sällsynt, etablerar sig ett utländskt företag i landet och placerar strategiskt viktiga funktioner här. Båda typerna ökar konkurrenstrycket men på olika sätt. Importkonkurrensen ger ingen direkt utveckling av den industriella miljön i landet medan detta kan bli en följd om den utländska etableringen även omfattar tillverkning och utveckling. Andra aktörers näringsutövande för konkurrenter och i mellanliggande och slutliga distributionsled De negativa effekter som kan följa av ökad koncentration och ökad dominans till följd av ett företagsförvärv kan påverka, inte bara konkurrenterna på den relevanta marknaden, utan även företag i mellanliggande och slutliga distributionsled. Den negativa effekt som kan uppstå är att dessa företags näringsutövande hämmas. I tabellen på nästa sida redovisas den argumentation som fördes för och emot förvärven vad gäller dess effekter för konkurrenters och andras näringsutövande. I frukt och grönt fördes både argument för och emot förvärvet fram med avseende på effekterna för annans näringsutövande. De argument som fördes fram emot förvärvet var i stor utsträckning kopplade till bindningen mellan KF och det blivande och att denna bindning skulle försvåra för andra att sälja sina produkter till KF. Vid förhandlingen som följde efter behandlingen i förband sig att motverka att dessa skadliga effekter skulle uppkomma. Det avtal som slöts innebar att dels inte kunde kräva köptrohet från KF och dels inte skulle försöka stänga ute andra företag från marknaden. Avtalet betraktades som en försäkring om att förvärvet inte skulle leda till en ännu fastare och mer integrerad blockstruktur än vad som varit fallet tidigare. Företagens respektive insyn i varandra minskades. Avtalet bidrog till att den fasta blockuppdelningen försvagades vad gäller KF:s detaljhandel. Kvar stod därigenom de positiva effekterna av förvärvet vilket motiverade att förvärvet godkändes. Ett av de argument som fördes fram för förvärvet var att blockstrukturen skulle luckras upp. Mot detta kan anföras att ställning på den relevanta marknaden faktiskt förstärktes. har emellertid inte kunnat eller velat utnyttja denna ställning för att ytterligare dominera marknaden. kunder är inte fullständigt köptrogna även om en del konkurrenter upplever att agerar i den riktningen. Andra företag i branschen har vuxit i relation till , åtminstone företag belägna i . Det är främst på avsättningsmarknaden som genom marknadsmakt skulle kunna stänga ute andra företag. På importmarknaden är möjligheterna till detta mindre även om sådana möjligheter kan finnas vad gäller fruktpanelerna och de transoceana transporterna. Betydelsen av fruktpaneler och andra samordnade affärer på den internationella marknaden tycks emellertid ha minskat något i betydelse vilket i sin tur underlättat för en del av de mindre företagen. Tabell 6.3 Argument för och emot förvärven vad gäller dess effekter för konkurrenters och andras näringsutövande i tre av fallen. tidigare köpt frukt och grönt från kommer att hindras av detaljisterna har full frihet att De aktuella avtalen innebär att kooperativa företag i så stor utsträckning som möjligt skall öppning av blockstrukturen. köpa sina varor från . Om inte förvärvet genomförs Trots öppningen av blocken kommer utrymmet för andra näringsutövare att vara litet till följd av KF:s De mindre företagen skulle bli · Andra grossister skulle inte tvungna att anpassa sig till . beröras eftersom KF:s inköp hade en fördel gentemot från dessa var obetydlig. konkurrenterna genom insyn i KF:s (KDAB) verksamhet. föra ett fullt sortiment från mer än en tillverkare · Detaljistledet ansågs ha stor makt att själva välja leverantör vilket bland annat angavs förklara varför Alcro- valde att ha kvar Förvärvet kan få negativa