sou · GMB338 · 1999-01-01 00:00:00 — ·Organisationer som får bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder – upphandling +RAVEN P¥ UPPF¶LJNINGSINFORMATION FR¥N DE BIDRAGSANSVARIGA INSTANSERNA För samtliga nio statsbidrag skall uppgifter om organisationernas verksamhet och ekonomi lämnas in. ·Handikapporganisationer – stadgar, verksamhetsberättelse och eko- nomisk berättelse ·Pensionärsorganisationer – samma som ovan ·Sammanslutningar av f.d. alkoholmissbrukare m.fl. –verksamhetsberättelse, bokslut och revisionsberättelse ·Organisationer som arbetar med utsatta barn och deras familjer –samma som ovan ·Organisationer som arbetar med våld mot kvinnor –samma som ovan ·Organisationer som får bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder – verksamhetsberättelse och ekonomisk redovisning samt särskilda uppgifter exempelvis antalet förmedlade ledarhundar och antalet timmar rikstolktjänst. ·Organisationer som får projektbidrag av FHI – redovisar på en speciell redovisningsblankett måluppfyllelse och det ekonomiska re- sultatet ·Auktoriserade adoptionsorganisationer – årsredovisningar ·Organisationer som bedriver nykterhetsarbete –verksamhetsberättelse och bokslut 'ENOMF¶RDA UPPF¶LJNINGAR KARTL¤GGNINGAR UTV¤RDERINGAR AV MER OMFATTANDE ART För fem av statsbidragen har mer omfattande information om orga- nisationerna och deras verksamheter tagits fram av externa konsulter. De aktuella bidragen är: ·Handikapporganisationer – "Granskning av statens bidrag till fyra handikapporganisationer" ·Sammanslutningar av f.d. alkoholmissbrukare m.fl. – kartläggning av sex organisationer ·Organisationer som arbetar med utsatta barn och deras familjer – kartläggning av tre organisationer ·Organisationer som arbetar med våld mot kvinnor – kartläggning slutförd ·Organisationer som får projektbidrag av FHI – "Med nyktra ögon" en kartläggning av . "Opåverkad" en kartläggning av organisationernas alkohol- och drogföreb yggande arbete i skolan. publiceras även en kartläggning av metoden Drogkontrakt +ONTAKTEN MELLAN BIDRAGSGIVANDE OCH BIDRAGSMOTTAGANDE PARTER Alla instanser som fördelar statsbidrag säger sig ha god kontakt med organisationerna genom handläggande tjänstemäns personliga kontak- ter, utbildningsdagar och/eller informationsmöten. Bilden kan exempli- fieras med detta: ·Organisationer som får projektbidrag av FHI – informationsmöten, personliga kontakter och obligatoriskt deltagande i projektledarut- bildning för de som beviljats projektbidrag Genomgången av hur KRITERIERNA I ¶VRIGT ser ut för de olika bidragen har utredningen baserat på sju frågeställningar. Fem av nio statsbidrag styrs av förordningar: ·Handikapporganisationer, SFS 1994:951 ·Pensionärsorganisationer, SFS 1994:316 ·Auktoriserade adoptionsorganisationer, SFS 1977:193 ·Sammanslutningar av f.d. alkoholmissbrukare, SFS 1983:731 ·Organisationer som bedriver nykterhetsarbete, SFS 1977:486 och 1991:547 Övriga bidrag styrs av budgetproposition, regleringsbrev och aktuella myndigheters praxis. +RAV P¥ RIKSOMFATTANDE VERKSAMHET Sju av nio statsbidrag har krav på att den sökande organisationen skall ha riksomfattande verksamhet eller vara en riksorganisation. De sex bi- dragen är: ·Handikapporganisationer – skall ha riksomfattande organisation med lokalt förankrat föreningsliv ·Pensionärsorganisationer – skall ha rikstäckande organisation och minst 30 000 medlemmar ·Sammanslutningar av f.d. alkoholmissbrukare m.fl. – skall vara en etablerad riksorganisation ·Organisationer som arbetar med utsatta barn och deras familjer –samma som ovan ·Organisationer som arbetar med våld mot kvinnor –samma som ovan ·Organisationer som får bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder – organisationerna skall ha olika typer av riksverk- samhet ·Organisationer som bedriver nykterhetsarbete – bidraget är avsett för riksorganisationer och det är endast sådana som har kommit ifråga för bidraget &¶REKOMST AV KRITERIER ANG¥ENDE DEMOKRATISKA FORMER OCH UPPBYGGNAD Fem av nio statsbidrag har någon typ av kriterie angående demokra- tisk uppbyggnad. Kraven för de olika bidragen kan sammanfattas med: ·Handikapporganisationer – organisationen ska vara demokratiskt uppbyggd ·Organisationer som bedriver nykterhetsarbete – finns inget speciellt kriterie om demokratisk uppbyggnad, organisationerna står uppräk- nade i förordningen ·Sammanslutningar av f.d. alkoholmissbrukare m.fl. – ska ha fast- ställda stadgar ·Organisationer som arbetar med utsatta barn och deras familjer –samma som ovan ·Organisationer som arbetar med våld mot kvinnor –samma som ovan ·Auktoriserade adoptionsorganisationer – auktorisation får endast ges till organisation som har stadgar, styrelse och revisorer ·Organisationer som får bidrag för viss verksamhet för personer med funktionshinder – finns inga kriterier för organisationerna eftersom bidragen är specificerade i statsbudgeten ·Organisationer som får projektbidrag från FHI – finns inget speciellt kriterie om demokratisk uppbyggnad · Pensionärsorganisationer – skall vara öppen för alla pensionärer +RAV P¥ PARTIPOLITISK OBUNDENHET Två statsbidrag har, i respektive förordning, krav på att mottagande organisationer skall vara partipolitiskt obundna. Statsbidragen går till: "IDRAGSBELOPPET P¥VERKAS AV MEDLEMSANTAL OCH ANTAL LOKALF¶RENINGAR För sex av nio statsbidrag tar de handläggande instanserna hänsyn till organisationernas utveckling avseende medlemsantal och lokalföre- ningar. De sex bidragen är: ·Handikapporganisationer – medlemsantal och antal lokalföreningar ·Pensionärsorganisationer – skall lägst ha 30 000 medlemmar ·Sammanslutningar av f.d. alkoholmissbrukare m.fl. – förändring av medlemsantal och antalet lokalavdelningar ·Organisationer som arbetar med utsatta barn och deras familjer –samma som ovan ·Organisationer som arbetar med våld mot kvinnor –samma som ovan ·Organisationer som bedriver nykterhetsarbete – medlemsantal 3TATSBIDRAGET MED TYDLIGT GRUNDST¶D Tre av nio statsbidrag har ett tydlig grundbidrag. 1.Pensionärsorganisationer – grundbidrag och fördelning baserad på medlemstal 2.Auktoriserade adoptionsorganisationer – grundbidrag och tre fördel- ningskriterier 3.Organisationer som bedriver nykterhetsarbete – grundbidrag och upp- gjord fördelning baserad på organisationernas storlek /RGANISATIONER SOM P¥ N¥GOT S¤TT DELTAR I F¶RDELNINGSBESLUTEN AV BIDRAGEN Här finns ett brett spektra i hur fördelningsbesluten för de olika bi- dragen går till. Det kan vara regeringen, myndigheter eller annan instans med myndighetsliknande uppgift. För de nio bidragen går fördelningen till på följande sätt: ·Handikapporganisationer – regeringen beslutar om fördelningen efter förslag från SoS. pågår mycket aktiva diskussioner angående en del rekreationsanläggningar. ·Pensionärsorganisationer – beslutar om fördelningen ·Organisationer som bedriver nykterhetsarbete – , vars ledamöter nomineras av organisationerna och utses av regeringen, beslutar om fördelningen ·Sammanslutningar av f.d. alkoholmissbrukare m.fl. – Socialstyrel- sen beslutar om fördelningen ·Organisationer som arbetar med utsatta barn och deras familjer –samma som ovan ·Organisationer som arbetar med våld mot kvinnor –samma som ovan ·Auktoriserade adoptionsorganisationer – beslutar ·Organisationer som får projektbidrag av FHI – beslutar ·Organisationer som får bidrag till viss verksamhet för personer med funktionshinder – specificerat i statsbudgeten och utbetalas utan ytterligare beslut När det gäller handikapporganisationernas rekreationsanläggningar är det regeringen som fattar beslut om bidragen på förslag av SoS. pågår diskussioner om hur bidraget framgent skall hanteras. Sammanfattningsvis menar utredningen att resultatstyrningen av So- cialdepartementets bidrag till frivilligorganisationer är låg. Den över- siktliga genomgången visar att flera olika typer av styrformer förekom- mer och att de ofta förekommer i kombination. För samtliga bidrag råder en ekonomisk styrning. För alla bidragen krävs ekonomiska redovisningar. En ekonomisk styrning råder också i den bemärkelsen att alla bidragsbelopp är begränsade och inte kan över- skridas. En annan styrform som förekommer för flera av bidragen är re- gelstyrning genom förordning dvs. vissa regler och krav måste vara uppfyllda för att bidraget skall betalas ut. Avsaknaden av resultatstyr- ning är tydlig främst genom att det saknas koppling mellan hur bidra- gen betalas ut och den nytta de utbetalade bidragen ger upphov till i samhället. Någon löpande insamling av den typen av information om bidraget förekommer knappast. Även om resultatstyrningen kan konstateras vara låg, är beskriv- ningen av hantering av statsbidrag till frivillig- organisationer ganska typisk för den som vanligtvis gäller för departe- mentens hantering av de s.k. föreningsbidragen (se "Resultatstyrning av Föreningsbidrag" Ds 1997:36) . Få av bidragen, till frivilligorganisatio- nerna inom område tillhör de som, enligt rapporten, har en välutvecklad resultatstyrning av bidragen. Bidrag som utmärker sig med en bra anpassning till resultatstyrningen är FHI:s projektmedel och även bidragen till adoptionsorganisationerna. Resultatstyrningen har ännu inte utveckltas i någon större omfatt- ning för föreningsbidragen. Som regel förekommer blandade styrformer och för enstaka bidrag finns också inslag av resultatstyrning. Att stärka resultatstyrningen av bidragen till frivilligorganisationerna handlar, oavsett departement, i hög grad om att påbörja ett utvecklingsarbete så att både synsätt och tillvägagångssätt börjar ta form. 2.5Statligt stöd till frivilligorganisationer verksamma inom det för utredningen aktuella området I detta avsnitt beskriver utredningen konstruktionen av C2-anslaget samt redovisar vilka organisationer som är mottagare av de aktuella organisationsstöden. I avsnitt 2.6 och 2.7 vidgas perspektivet till att även omfatta de statliga projektstöden samt kommunernas och landstingens bidrag inom området. Ett försök har gjorts av utredningen att uppskatta de samlade bidra- gen från stat, kommuner och landsting till frivilligorganisationer som verkar inom utredningens undersökningsområden. Sammanställningen är gjord på 1995/96 siffror av redovisningstekniska skäl. Redovis- ningar och sammanställningar av beviljade och utbetalade belopp fanns inte tillgängliga när insamlingen gjordes, varför utredningen valt att göra sammanställningen för /96 istället . I direktiven anges att det är bidragen under anslaget C2 som skall ses över. Anslaget omfattar organisationsstöd till frivilligorganisationer som verkar inom tre områden: /96 hade 18 månader men siffrorna har räknats om . 2.utsatta barn och deras familjer Frivilligorganisationerna som förekommer som bidragsmottagare har något av dessa tre områden som sin huvudsakliga inriktning och sålun- da kan exempelvis en idrottsförening, som gör en viss typ av satsning på förebyggande arbete vad gäller idrott och alk ohol, inte få stöd från C2-anslaget. En bild av hur bidragen under C2 sett ut /93 -95/96 tecknas och kommenteras i avsnitt 3.1. Organisationsstöden till här aktuella frivilligorganisationer uppgick till . Summan fördelades så att nästan gick till området alkohol och droger, till området utsatta barn och deras familjer och till organisationer som arbetar mot våld mot kvinnor. uppgår beloppet till . Större delen av höjningen går till insatser för särskilt utsatta kvinnogrupper. Instanserna som är aktuella som förmedlare av bidragen är Socialstyrel- sen (SoS), statsbidrag till vissa nykterhetsorganisationer m.fl. (, SAMN), Central- () samt (). administrerar drygt halva bidragssumman. Med ad- ministration avser vi här att besluta om fördelning av bidraget till enskilda organisationer, att följa upp bidraget och i förekommande fall också att utvärdera bidraget. administration av bi- draget spänner över alla tre bidragsområden. administrerar av den totala bidrags- summan. Administrationen av denna del av bidraget avser bidragen till vissa nykterhetsorganisationer. Slutligen CAN som tilldelas av bidraget för sitt arbete med att bedriva och främja upplysning och information inom alkohol- och narkotikaområdet samt att vara ett serviceorgan för folkrörelser och organisationer i deras droginformation. Vad gäller tilldelning av bidrag till frivilligorganisationer inom området alkohol- och narkotika har CAN givits en särställning; CAN är den enda organisation som får en egen öronmärkt summa. Verksam- heten CAN bedriver kan sägas ligga mittemellan gängse myndighets- uppgifter och frivillig verksamhet som normalt bedrivs på folkrörelse- basis. Statens och folkrörelsernas gemensamma engagemang i CAN kommer också till uttryck i styrelsens sammansättning; sex av femton styrelseledamöter utses av staten. Ordföranden utses av regeringen medan övriga statliga representanter utses av FHI, SoS, Socialveten- skapliga forskningsrådet och . Övriga nio styrelseledamöter utses av medlemsorganisationerna. CAN har följaktligen inte något fördelningsansvar i den mening som SoS och SAMN har. I sammanhanget kan dock påpekas att CAN på eget initiativ lämnar föreläsarbidrag på några hundra tusen till olika frivilligorganisationer. Rent tekniskt administreras bidraget till CAN så att den öronmärkta summan disponeras av () som i sin tur betalar ut medlen till CAN. När det gäller bidraget till CAN har Socialdeparte- mentet inte riktat några krav på uppföljning eller utvärdering. Verksamhetsberättelsen skickas emellertid till . Till detta kan läggas att delar av CAN:s verksamhet rapporteras i form av utgivning av olika rapporter (CAN:s rapportserie). En viktig rapport, som ges ut i samarbete med FHI, är en redovisning av alkohol- och narkotikautvecklingen i (senast "Rapport 97"). CAN har ett uppdrag från FHI, då myndig- heten bildades, att fungera som stöd för myndigheten med att följa ut- vecklingen inom området samt att driva ett bibliotek med litteratur om alkohol och narkotika. Sammanlagt erhöll 44 organisationer bidrag från C2-anslaget budget- . Variationen på bidragsmottagande organisationer har över åren visat sig vara liten. lämnade bidrag till 31 orga- nisationer, till 14 organisationer och CAN fick ett öronmärkt organisationsbidrag. Två av organisationerna fick bidrag från både SoS och SAMN, nämligen DKSN och Blåbandsrörelsen. Fem av organisationerna verkar inom området utsatta barn och deras familjer. Barnens Rätt I Samhället Inom området våld mot kvinnor återfinns två av organisationerna: för kvinnojourer Stödcentrum mot incest Resten av organisationerna, totalt 33 stycken, får bidrag för att de verkar inom området alkohol och narkotika. Kvinnoorganisationernas samarbetsråd i alkohol- och narkotikafrågor De Kristna Samfundens Nykterhetsrörelse Forum för frivilligt socialt arbete Nobba brass och nubbe En av posterna som räknas upp benämns länkorganisationerna via läns- styrelserna. Detta är en speciell pott för regionalt arbete som SoS för- delar till länsstyrelserna. Potten ingår i statsbidragen som fördelas från C2-anslaget även om dessa inte, som för övriga, går till riksorga- nisationer. Gruppen av organisationer som söker och beviljas organisationsstöd från C2-anslaget visar sig vara relativt över åren. I bilaga 2 redovisas vilka organisationer som fått bidrag /93 . Några organisationer har av olika skäl inte beviljats bidrag . har några nya organisationer till- kommit som bidragsmottagare. Utredningen anser att en komplettering med nytillkomna organisa- tioner är angelägen att ta med, för att i förslagsdelen kunna bedöma storleken på den grupp organisationer som framgent kan antas söka av bidraget. Vidare har kommittén ponerat möjligheten att de orga- nisationer som söker och erhåller bidrag som rörelse kan komma att söka och erhålla bidrag som förbund i stället. I IOGT- NTO-rörelsen ingår: för vuxna, , juniorför bund och . I Blåbandsrörelsen ingår: Blåbandför bund och Sveri- ges Blåbandsungdom. I MHF-rörelsen ingår och ett ungdomsförbund. I DKSN ingår DKSN och ett ungdomsråd. Slutligen Frisksportrörelsen i vilken ingår och ett veteranförbund. Om några av förbunden söker själva och inte genom rörelsen, inne- bär det att antalet bidragssökande organisationer bli något fler. En sam- manställning över möjliga "nya" organisationer som kan tänkas söka finns också redovisade i bilaga 2. Utredningen bedömer att gruppen av organisationer som, under över- skådlig tid, kan vara aktuella för bidrag från C2-anslaget ligger runt 50 stycken. 2.6Övrigt statligt stöd till frivilligorganisationer verksamma inom området 3TATLIGA BIDRAG INOM OMR¥DET Staten har fler stödformer än vad som redovisas i avsnitt 2.4 till fri- villigorganisationer som bedriver frivilligt socialt arbete inom områ- dena alkohol och narkotika, utsatta barn samt våld mot kvinnor. Utöver de organisationsbidrag som redovisats finns också projektmedel inom området som FHI och SoS administrerar. FHI ger projektmedel bl.a. till frivilligorganisationer som bedriver föreb yggande arbete inom alkohol- och narkotikaområdet. SoS använder delar av sitt anslag för insatser mot aids till frivilligorganisationer verksamma inom alkohol- och narkotikaområdet. Ett annat statligt stöd av betydelse i sammanhanget är de projekt- medel som Allmänna Arvsfonden fördelar. Medlen från Allmänna Arvsfonden finansieras inte över stats budgeten. Av det skälet är arvs- fondens medel av mindre intresse i sammanhanget resultatstyrning av statliga bidrag i statsbudgeten. Storleken på projektbidragen från Allmänna Arvsfonden, SoS och FHI redovisas i avsnitt 2.7 där en sammanställning görs av samhällets totala stöd till här aktuella fri- villigorganisationer. Det finns också andra statliga medel som tillfaller organisationer verksamma inom utredningens tre undersökningsområden, men som tilldelas organisationerna på andra kriterier än att de är verksamma inom något av områdena alkohol och narkotika, utsatta barn och deras familjer samt våld mot kvinnor. Några exempel på sådana statliga me- del är bidrag till ungdoms- organisationer, Folkbildningens aktivitetsstöd för utbildningsinsatser och de ganska omfattande belopp som tillfaller frivilligorganisa- tionerna av lönebidragen. tilldelning av bidrag till ungdomsorganisationer fokuserar på att de är ungdomsförbund och i övrigt bedriver en verksamhet som sammanfaller med ungdomsbidragens kriterier och villkor. Vad gäller lönebidragen utgår de av arbetsmarknadspolitiska skäl och hör i den statliga budgetprocessen främst hemma i den arbetsmarknadspolitiska sfären, dvs. lönebidragen skall följas upp och utvärderas utifrån de arbetsmarknadspolitiska mål och ambitioner som gäller för löne- bidragen. Utredningen begränsar redovisningen till att omfatta statsbidrag som utgår till frivilligorganisationerna därför att de är verksamma inom områdena alkohol och narkotika, utsatta barn med familjer samt områ- det våld mot kvinnor. De statliga bidrag som utredningen redovisar beloppen för blir där- med organisationsbidragen från och SoS samt pro- jektbidragen från SoS, FHI och Allmänna Arvsfonden. För att komplettera bilden av den bidragshantering som SoS och står för vad gäller organisationsbidragen, och som redovisats i avsnitt 2.3, har utredningen valt att på liknande sätt redo- göra för FHI:s projektbidrag här nedan. beslutar självt hur stora belopp av satsningarna inom området alkohol och narkotika som skall tillfalla frivilligorganisationerna. Som regel gör FHI utlysningar för sina projektsatsningar. Det aktuella året betalades ca 4 ut till frivilligorganisationer som bedrev projekt i föreb yggande syfte inom alkohol- och narkotikaområdet. Totalt fick 101 organisationer projektstöd för lokalt arbete från FHI för sitt föreb yggande arbete inom alkohol- och narkotikaområdet. Flertalet av organisationerna har alkohol och narkotika som sin huvudsakliga inriktning; projektstöden aktualiserar betydligt fler organisationer som sökanden av bidraget än vad som gäller för den typ av organisations- stöd som redovisats för SoS och SAMN. Vilka organisationerna är som beviljats projektstöd är egentligen av mindre intresse då de inte utgör en fast och kontinuerligt återkommande grupp. Utöver de organisationer som primärt är inriktade på området alkohol och narkotika förekommer allt från olika ungdomsförbund, invandrarföreningar, fackförbund, idrottsföreningar m.m. I bilaga 3 redovisas vilka de bidragsmottagande organisationerna är. 2.7Övrigt samhällsstöd till frivilligorganisationer verksamma inom området Övriga samhällstöd som kan sökas av frivilligorganisationer verksam- ma inom utredningens undersökningsområden är bidragen från kom- muner och landsting. För att få en helhetsbild av hur mycket som årli- gen betalas ut till organisationer verksamma inom utredningens under- sökningsområden har utredningen gjort en uppskattning av storleken på bidragen hos kommuner och landsting för /96. 4 Beloppet avser 12 månader. 5För att få en enhetlig redovisning av bidragen har vi räknat om kommunernas och landstingens bidrag till statligt budgetår . har bistått kommittén med hjälp att göra en upp- skattning av storleken på landstingens bidrag till här aktuella frivillig- organisationer. Sammanställningen är baserad på uppgifter hämtade från tre landsting varav ett storstadslandsting. En uppräkning till alla landsting med beaktande av befolkningsmängd ger följande resultat. ,ANDSTINGSF¶RBUNDETS UPPSKATTNING AV LANDSTINGENS BIDRAG Utredningen har själv gjort en grov uppskattning av de kommunala bi- dragen till aktuella frivilligorganisationer. Uppgifter från tre kommuner har samlats in och därefter räknats upp på riksnivå. Bakgrundsmate- rialet är hämtat från , samt Åre kommun och ser ut som följer. 6Eftersom uppskattningen av landstingens bidrag till berörda frivilligorganisa- tioner är grov finns anledning att som jämförelse också redovisa några komp- letterande uppgifter. Landsråd (NLR) har gjort en sam- manställning av landstingens bidrag till frivilligorganisationer verksamma inom området alkohol och narkotika. Den sammanställningen redovisar /96 ett bidragsbelopp på ca . uppskattning inom alkohol- och narkotikaområdet skulle om NLR:s sammanfattning är kor- rekt vara en överskattning på ca . Utifrån ett antagande om att de tre kommunerna är någorlunda representativa för alla kommuner i , också här med beaktande av invånarantal, blir de sammanlagda kommunala bidragen enligt nedan. Även för de kommunala bidragen har jämförande siffror tagits fram för att bedöma tillförlitligheten i uppgifterna. Kommittén har gjort en genomgång av utbetalade kommunala bidrag till organisationer som arbetar mot våld mot kvinnor. Av genomgången framgår att de kom- munala bidragen till berörda frivilligorganisationer uppgick till nästan . Åtminstone för området våld mot kvinnor är de uppskattade bidragen således en underskattning på ca . Jämförande uppgifter för det bidragsmässigt största området, alko- hol och narkotika, saknas när det gäller kommunernas bidrag till berör- da frivilligorganisationer. Med beaktande av att beräkningarna grundar sig på data från endast tre kommuner finns en stor osäkerhet vad gäller siffrorna för landet som helhet. Osäkerheten kring kommunernas upp- skattade belopp är därför större än för landstingens uppskattade belopp. 2.8En uppskattning av samhällets totala stöd till aktuella frivilligorganisationer Utredningens huvuduppgift är att se över de statliga organisations- bidragen inom områdena alkohol/narkotika, utsatta barn samt våld mot kvinnor. Utredningen har ändå ansett det vara värdefullt att ha en någor- lunda uppfattning om hur stort det samlade samhällsstödet är till fri- villigorganisationer som verkar inom dessa områden. För att skaffa en ungefärlig uppfattning om storleken på det samlade samhällsstödet, har utredningen stannat vid att sammanställa siffror , även om ett enstaka nedslag på detta sätt kan ha brister. Utred- ningen har också nöjt sig med att göra grova uppskattningar för kom- munernas och landstingens bidrag.