sou · GMB343 · 1999-01-01 00:00:00 — Kommittén tar inte ställning till det redovisade förslagets tek- niska aspekter men vill särskilt betona att uppgifter om yrkestillhö- righet och utbildningsbakgrund ger en komprimerad information om människors sociala och arbetsmässiga situation som är ett ound- gängligt underlag för analyser av sjukdomars sociala etiologi. Det är av det skälet viktigt att, utöver uppgifter om utbildning som redan finns tillgängliga, arbetet med att ta fram yrkesuppgifter har fram- gång. Kommittén anser därtill att yrkesuppgifterna bör ha en sådan kvalitet att de kan användas för sambearbetning med hälsodata inom epidemiologisk och yrkesmedicinsk forskning. Kommittén vill understryka ett antal kvalitetsaspekter i fråga om yrkesuppgifter. Det är enligt kommitténs mening viktigt att den forskning som följer hälsoutvecklingen i olika sociala grupper kan upprätthållas och att en eventuell förändring av yrkesklassifi- ceringen och socialgruppsindelningen tar hänsyn till detta behov. Det är vidare viktigt att metoderna för insamling av data kan garan- tera en god kvalitet på yrkesuppgifterna. Det är även viktigt att epi- 250 5TG¥NGSPUNKTER INF¶R DET FORTSATTA ARBETET demiologisk och yrkesmedicinsk forskning får tillgång till den de- taljeringsnivå på yrkesuppgifterna som behövs för forskningen. Om kvaliteten på yrkesuppgifterna inte motsvarar de krav som ställs inom nämnda forskning kan användbarheten av hälsoregistren, inkl. olika vårdregister, och de underlag som behövs för medicinsk och folkhälsovetenskaplig forskning försämras avsevärt. Vidare minskar möjligheten att utveckla strategier och insatser på lokal, regional och nationell nivå för att förbättra hälsans villkor för socialt utsatta grupper. Detta är naturligtvis allvarligt med tanke på rege- ringens och uttalade ambition att minska skillnaderna i ohälsa mellan socioekonomiska grupper. En del av kommitténs uppdrag är att lämna förslag om hur natio- nella mål för hälsoutvecklingen och folkhälsoarbetet skall följas upp och utvärderas. Uppföljning och utvärdering förutsätter enligt kom- mitténs mening att uppgifterna om ohälsans sociala fördelning i be- folkningen är tillförlitliga. Även mot den bakgrunden är tillgången till goda uppgifter om ohälsans sociala och yrkesmässiga fördelning i befolkningen mycket viktig. Till följd av att frågan om yrkesuppgifter dels är synnerligen vik- tig ur forskningens och det praktiska folkhälsoarbetets synvinkel, dels brådskar har kommittén redovisat sin uppfattning till regeringen även i en särskild skrivelse. 9Hälsopolitiska mål och strategier – några exempel som underlag för en idédebatt 6¥R BED¶MNING Med främsta syfte att ge underlag för en konkret och livaktig debatt lyfts ett antal områden fram, som kommittén pre- liminärt bedömer kommer att spela en central roll i formuleringen av nationella folkhälsomål och strategier. Att områdena lyfts fram skall inte uppfattas som att kommittén redan nu tar ställning när det gäller frågor om prioriteringar av olika risk- och friskfaktorer, sjukdomar och målgrupper etc. Kommitténs val av områden omfattar i hög grad viktiga risk- och friskfaktorer. En sådan fokusering är en naturlig ut- gångspunkt vid formuleringen av mål och strategier inom folk- hälsoområdet. Många risk- och friskfaktorer spelar viktiga roller för uppkomsten av stora folksjukdomar. Om sådana riskfaktorer kan minskas resp. friskfaktorer förstärkas innebär det att flera olika sjukdomar kan förebyggas eller fördröjas. Välfärds- och samhällsutvecklingen i stort är av grundläggande betydelse för hälsoutvecklingen och hälsans fördelning i befolk- ningen. Mot den bakgrunden avser kommittén att fortlöpande under arbetet med nationella folkhälsomål ägna uppmärksamhet åt de fak- torer i den allmänna samhällsutvecklingen som är av strategisk bety- delse för att uppnå en god och jämlikare hälsa. De områden som kommittén valt att lyfta fram är följande: 252 (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL ·folkhälsoinsatser för barn och ungdomar Syftet med detta kapitel är att ge underlag och stimulera till en idé- debatt om vilka områden kommittén bör prioritera i det fortsatta arbe- tet. Kapitlet kan också ses som en konkretisering av de olika perspektiv som redovisats i avsnitt 8.5. Mot den bakgrunden redovisas i det följande översiktligt ett antal områden – risk- och friskfaktorer, sjukdomar, målgrupper och arenor – som kommittén nu bedömer kommer att spela en central roll i formule- ringen av nationella folkhälsomål och strategier. Inom ett område – tobaken – har kommittén dock valt att redan nu föra en relativt konkret diskussion när det gäller synsätt och övergripande mål för en nationell handlingsplan. Det skall understrykas att det främsta syftet med att lyfta fram områdena i fråga är att ge underlag för en konkret och livaktig debatt och att innehållet i kapitlet därför inte skall uppfattas som att kommittén redan nu tar ställning i en diskussion om priorite- ringar. Redovisningen i det följande omfattar i hög grad viktiga risk- och friskfaktorer för hälsan. En sådan fokusering är en naturlig utgångs- punkt vid formuleringen av mål och strategier för folkhälsoarbetet. Många risk- och friskfaktorer spelar viktiga roller för uppkomsten av stora folksjukdomar. Om sådana riskfaktorer kan minskas resp. frisk- faktorer förstärkas innebär det att flera olika sjukdomar kan förebyggas eller fördröjas. Inledningsvis skall också påpekas att frågor som gäller välfärds- och samhällsutvecklingen i stort självfallet är av grundläggande betydelse för hälsoutvecklingen och utgör de ramar och strukturer som påverkar individers förutsättningar för ett hälsosamt liv. Kommittén har i avsnitt 8.1 under rubriken och begränsningar be- handlat sambandet mellan samhällsutveckling och utveckling av hälsan. Vi har därvid framhållit vikten av att hälsoeffekter som är rela- terade till just samhälls- och miljöförändringar av olika slag identi- fieras och diskuteras. Mot denna bakgrund avser kommittén att fort- löpande under arbetets gång ägna uppmärksamhet åt de olika faktorer i den allmänna välfärds- och samhällsutvecklingen som är av strategisk betydelse – både positivt och negativt – för att uppnå en god och jäm- likare hälsoutveckling. De fakta och utvecklingstendenser som redovisas i det följande är i huvudsak hämtade års Folkhälsorapport samt från den svenska utvärderingen av () hälsopo- (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL 253 litiska strategi för (Folkhälsoarbetets utveckling i , Ds 1997:62). Stress är kroppens reaktion på olika typer av påfrestningar med dubbla förtecken. Den är en drivkraft för mänsklig utveckling och kreativitet å ena sidan. Å andra sidan kan stress framkalla ohälsa och medverka i uppkomsten av t.ex. ångest, depression, hjärt-och kärlsjukdomar samt rörelseorganens sjukdomar. Den ohälsosamma stressen framstår allt tydligare som en viktig riskfaktor i ett folkhälsoperspektiv. Andelen skolbarn som upplever oro och lättare psykiska problem ökar enligt undersökningar. En liknande ökning framkommer också bland vuxna i s.k. ULF-undersökningar. Denna ökning är speciellt markant bland kvinnor i åldern 20–. Forskningen har också allt tydli- gare visat hur den ohälsosamma arbetsmiljörelaterade stressen leder till ökad risk för bl.a. hjärt-kärlsjukdom och olika typer av belastningsska- dor. Det finns även starka skäl att uppmärksamma de samband som finns mellan arbetslöshet, relativ fattigdom och ohälsosam stress. Kommittén kommer mot denna bakgrund att belysa kunskapsfronten när det gäller stress och ohälsa samt tydliggöra synsätt och åtgärder, framför allt i ett samhälls- och miljöperspektiv, som kan medverka till att minska den ohälsosamma stressen och dess negativa effekter på folkhälsan. Härvid kommer att beaktas de olika stressnivåer – och typer av stress – som präglar kvinnor resp. män med olika social- och yrkes- bakgrund. Utifrån detta perspektiv kan belysas hur socialt utsatta grup- per ofta lever på en högre stressnivå än mer privilegierade grupper. Kunskap om dessa samband skapar nya förutsättningar att för- stå – och därmed också påverka – orsaker till hälsans ojämlika fördel- ning. Kommittén kommer vidare att speciellt uppmärksamma den arbets- platsrelaterade stressens betydelse för hälsan och aktualisera åtgärder för att förebygga resp. påverka denna typ av riskfaktorer. En central utgångspunkt för kommitténs arbete på detta område är den kunskap som finns om betydelsen av att individen har möjlighet att kontrollera sin egen situation. Man brukar ofta i detta sammanhang utgå från en allmän modell för samspelet mellan omgivning och individ som inne- håller tre huvudkomponenter nämligen stressorer (som kan framkalla olika reaktioner), individuellt program (som bestämmer vilken reaktion som uppkommer) och reaktioner (som kan bestå av beteendemässiga, psykologiska och fysiologiska effekter). 254 (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL Utifrån detta synsätt har utvecklats en krav-kontrollmodell 1 som tydliggör att hög mental belastning är sjukdomsalstrande framför allt om det föreligger ett lågt beslutsutrymme. Kombinationen av hög mental belastning och lågt beslutsutrymme kallas för spänt arbete medan hög belastning vid högt beslutsutrymme betecknas som aktivt arbete. En rad studier internationellt och i visar att det finns ett starkt samband mellan spänt arbete och hjärtinfarkt. Studier utförda av m.fl. i visar t.ex. att ju högre förekomst av spänt arbete och dåligt socialt stöd i arbetet desto snabbare ökade förekoms- ten av hjärt-kärlsjukdom med stigande ålder. I den grupp som i detta avseende hade en gynnsam arbetssituation kom ökningen av hjärtin- farkt med ålder ungefär än i den grupp som hade den mest ogynnsamma arbetssituationen. I de flesta av de studier som gjorts inom detta område har bristen på kontrollmöjligheter framstått som den faktor som varit starkast relate- rad till den ökade risken. Viktiga områden som förbättrar individens kontrollmöjligheter är bl.a. ökad information om vad som händer och planeras på arbetsplat- sen, ökade möjligheter att påverka den egna arbetssituationen liksom arbetets organisation i stort samt förbättrade möjligheter till kompe- tensutveckling. Begreppet kontrollmöjligheter har också samband med det som bru- kar kallas kollektiv kontroll. Det innebär t.ex. att om människor på en arbetsplats eller i ett bostadsområde gemensamt kan öka sin vardags- makt och därmed sitt inflytande kan detta få stor betydelse också ur ett folkhälsoperspektiv eftersom det bidrar till en förändring från en spänd till en aktiv situation. Stress kan också öka spänningen i musklerna. Den ökade spän- ningen till följd av ohälsosam stress kan leda till smärta. En långvarig smärta kan förändra nervsystemets funktion och därför försvinner inte symptomen även om den belastning som orsakade muskelspänningen upphör. Kommittén kommer att speciellt belysa de samband som finns mellan socialgrupp och kontrollmöjligheter mot bakgrund av att nyare forskning visat att t.ex. de växande sociala skillnaderna vad avser hjärt- kärlsjukdom delvis kan förklaras av bristande kontrollmöjligheter i lägre socialgrupper. 1Karasek RA, . (EALTHY 7ORK Basic Books. 2Hagberg M. Arbetsrelaterade skador i rörelseorganen. I: (red). !RBETSLIV OCH H¤LSA EN KARTL¤GGNING Arbetarskyddsstyrelsen, Arbetslivs- (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL 255 Kommittén kommer även att utifrån den ohälsosamma stress som präglar många arbetslösas och långtidssjukas vardag ur ett folkhälso- perspektiv uppmärksamma betydelsen av medinflytande, engagemang, social integrering och meningsfull sysselsättning. Det sociala nätverket kan definieras som den informella och formella närmiljö som individen rör sig inom och som kan ge stöd och uppskatt- ning i olika former. Det handlar t.ex. om känslomässigt stöd, kamrat- skap, information och hjälp att orientera sig i omvärlden, materiellt stöd och att väsentligt stärka förmågan att bemästra problem även i utsatta lägen. 3 Individens integration i samhället i form av social förankring eller dess motsats i form av social isolering är av stor betydelse för hälsan. Skillnader i olika typer av sjuklighet, självmords- frekvens och dödlighet generellt sett mellan personer med många resp. få sociala kontakter har i många studier tolkats i detta perspektiv. Det sociala nätverket behöver dock inte vara odelat positivt för individen. De positiva effekterna beror på nätverkets förmåga att tillföra individen olika typer av socialt stöd. Studier från , och visar att de informella sociala nätverken dvs. mellanmänskliga kontakter har stor betydelse för både den totala dödligheten och hjärt-kärldödlig- heten. Det formella sociala skyddsnätet tycks inte kunna ersätta de mellanmänskliga relationerna. Särskilt betydelsefullt är det nätverk som familjen, vännerna och släkten utgör. Olika studier visar att personer med höga krav från omgivningen, litet inflytande på sin arbetssituation och dessutom dåligt socialt stöd, har två till ökad risk att insjukna i hjärt-kärlsjukdom. En populationsundersökning från 4 visar att ensamboende män med dålig tillgång till emotionellt stöd och låg grad av socialt deltagande, hade mer än dubbelt så stor dödlighet som män som var samboende, hade bra emotionellt stöd och var tillfredsställda med sitt sociala delta- gande. Det sociala nätverkets betydelse är stor även för uppkomsten av psykisk ohälsa. Ett starkt socialt nätverk kan aktivt bidra till att för- hindra eller försvåra uppkomsten av psykisk ohälsa. Sociala nätverk kan i detta sammanhang betraktas som en skyddsfaktor av psykosocial (%N NATIONELL STRATEGI Rapport nr 8. 3OCIAL NETWORK SOCIAL SUPPORT AND HEALTH IN ELDERLY MEN ! POPULATION STUDY Akademisk avhandling. 256 (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL natur som förstärker identitets- och självkänslan och därmed såväl den psykiska som den fysiska hälsan. Utvecklingstendenser som enligt SCB:s analys av välfärdsutveck- lingen riskerar att ge en ökning av andelen av befolkningen med svaga sociala relationer är bl.a. den höga arbetslösheten. Kommittén kommer mot denna bakgrund att belysa det sociala nät- verkets skyddande effekt på hälsan samt tydliggöra de negativa hälso- konsekvenserna av brist på socialt stöd. Kommittén avser att särskilt belysa möjligheterna att utveckla före- byggande strategier i bostadsområden och på arbetsplatser med syfte att förstärka befolkningens sociala nätverk och därmed öka både det formella och informella sociala stödet. Kommittén kommer att rikta speciell uppmärksamhet mot arbetslösas situation varav många, enligt studier, har förlorat det sociala stöd som arbetsgemenskapen innebär. Föreningslivet och folkrörelserna kan spela en viktig roll när det gäller att utveckla sociala relationer. Kommittén avser att belysa föreningar- nas och folkrörelsernas roll och möjligheter att, på olika nivåer, för- stärka medborgarnas sociala nätverk. Tobak, alkohol och andra droger utgör dominerande riskfaktorer i ett svenskt hälsopolitiskt perspektiv. I WHO:s hälsopolitiska strategi för som avser perioden anges följande mål när det gäller bruket resp. missbruket av dessa produkter: andelen rökfria i befolkningen skall uppgå till och att de som inte röker skall skyddas från miljötobaksrök alkoholkonsumtionen skall minska och särskild uppmärksamhet ägnas åt att minska det skadliga bruket uppnå en stadigt fortsatt minskning av narkotika och andra dro- ger inkl. ej avsedd användning av läkemedel I den svenska utvärderingen av dessa mål konstateras goda framsteg när det gäller att minska bruket av tobak och därmed goda möjligheter att uppnå det angivna målet. Minskningen av rökvanorna är dock ojämnt fördelad mellan olika sociala grupper och har rökningen bland ungdomar inte minskat utan det finns vissa tendenser till en ökning bland flickor. (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL 257 Kommittén anser att det finns goda möjligheter att genom en med- veten långsiktig tobakspolitik ytterligare minska bruket av tobak. Mot denna bakgrund avser kommittén att utarbeta en långsiktig nationell handlingsplan mot tobak med speciell fokus på barn och ungdom. Vi återkommer strax i denna fråga. Det alkoholpolitiska målet om en 25-procentig minskning av alko- holkonsumtionen kommer däremot inte att uppnås. Den totala konsum- tionen av alkohol tycks ligga kvar på oförändrad nivå. I den nationella handlingsplanen för alkohol- och drogföreb yggande insatser som lades fram reviderades mot denna bakgrund målet till att alkoholkonsumtionen åtminstone inte skall öka. an- gavs riktlinjer för ökade insatser mot alkoholmissbruk i kommuner, bostadsområden, på arbetsplatser och i skolor. Förutsättningarna för en svensk nationell alkoholpolitik påverkas av vårt medlemskap i . Utökad gränshandel och nya skattebestämmel- ser m.m. kan medföra att alkoholpriserna pressas neråt och tillgänglig- heten ökar. En omfattande alkoholpolitisk debatt har också förts – och förs fortfarande – om den framtida svenska alkoholpolitiken som in- kluderar bl.a. ökad tillgänglighet genom lördagsöppet på System- bolaget och ett närmare samarbete med alkoholindustrin. Kommittén bedömer mot denna bakgrund att den framtida svenska alkoholpolitiken givetvis kommer att spela en central roll i arbetet med nationella hälsomål. En viktig utgångspunkt och bas för detta arbete är nationella handlingsplan för alkohol- och drogföreb yggande insatser. Uppmärksamhet kommer därvid att ägnas bl.a. analyser och förslag som utgår ifrån de skillnader som finns mellan män och kvinnor med olika social- och yrkesbakgrund. Missbruk av narkotika utgör ett allvarligt hälso- och socialt pro- blem. Mot bakgrund av att missbruk av narkotika vanligtvis förekom- mer hos yngre människor, blir de negativa hälsoeffekterna i befolk- ningen betydande. 4OBAK N¥GRA UTG¥NGSPUNKTER F¶R EN NATIONELL HANDLINGSPLAN Tobak är den enskilt största hälsorisken i västvärlden och ett av de all- varligaste hälsoproblem som ökar globalt. Nyare forskning visar att den individuella risken är mycket stor. Varannan rökare dör av sin rökning. Hälften av dessa, dvs. totalt var fjärde rökare, dör i åldern 35–och förlorar i genomsnitt 20–av sitt liv. Dödsfallen inträffar främst till följd av rökrelaterad hjärt-kärlsjuk- dom och cancer, särskilt lungcancer. I medelåldern (45–) är det 258 (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL årliga dödstalet för cigarettrökare, som rökt , högre än för den som aldrig rökt. Många tobaksrelaterade sjukdomar ger långvarig sjuklighet och lidande utan att direkt leda till döden. Beräkningar av olika faktorers inverkan på den totala sjukdomsbördan (DALY:s, se kap. 7), som gjorts av och på uppdrag av EU, visar att rökningen är den dominerande riskfaktorn Tobaksbrukets hälsoskador är inte begränsade till enbart dem som röker. Miljötobaksrök, s.k. passiv rökning, ökar risken för både lung- cancer och hjärt-kärlsjukdom. %N VIKTIG OH¤LSOFAKTOR I J¤MLIKHETS OCH GENUSPERSPEKTIV Rökningen har – som redovisats ovan – minskat avsevärt i under . Minskningen har dock varit mest uttalad i mer privilegierade grupper och minst bland mer utsatta grupper, t.ex. kvinnor med kort utbildning och låg inkomst och bland invandrare. Andelen dagligrökare är ungefär dubbelt så hög bland arbetare – såväl manliga som kvinnliga – som bland tjänstemän på mellannivå och högre. De socioekonomiska skillnaderna har minskat något bland män, medan skillnaderna bland kvinnor dels är större än bland män och dels har ökat något . Lungcancer är också vanligare i lägre socioekonomiska grupper. Bruket av tobak blir därmed en allt viktigare förklaring till skillnaderna i hälsa. I ett genusperspektiv kan konstateras att rökningen bland män bör- jade minska tidigare än bland kvinnor. Följaktligen minskar nu den rökbetingade sjukligheten och dödligheten bland män. De storrökande årskullarna av kvinnor börjar först nu nå de åldrar då tobaksskadorna visar sig. Lungcancer bland män minskar med någon procent . För kvinnor ligger därför rökdödens kulmen ännu fram- för oss. Allt fler forskningsresultat talar också för att kvinnor är mer känsliga för tobakens skadeverkningar. Bland dem som får lung- cancer är kvinnorna i majoritet. Åtgärder mot rökning har visat sig vara kostnadseffektiva på flera olika sätt. Det handlar om insatser mot flera folksjukdomar , främst mot cancer och hjärt-kärlsjukdomar men även mot t.ex. allergi och sjukdomar i rörelseorganen. Även små förändringar i rökvanorna ger (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL 259 Om man t.ex. kan minska andelen rökdebutanter med , räddar detta 300 människoliv . .Y KUNSKAP ORSAKAR F¶R¤NDRAT SYNS¤TT Till de nya kunskaper som kommit fram ur senare års forskning hör en fördjupad förståelse av nikotinberoendet. Det står nu klart att nikotin hos de flesta tobakskonsumenter skapar ett fysiologiskt beroende, kän- netecknat av samma slags biologiska mekanismer som beroendet av t.ex. heroin och kokain. Beroendet kan uppkomma snabbt hos nya kon- sumenter5 och utgör den helt dominerande orsaken till att man fortsät- ter använda tobak och till de svårigheter som flertalet konsumenter upplever när de vill bryta sin vana. Denna kunskap har föranlett att man internationellt omprövar synen på nikotin. I har redan den ansvariga myndigheten (Food and ) klassificerat nikotin som en beroendeskapande drog i legal mening och utfärdat en rad regler för marknadsföringen. Ytterligare en viktig aspekt är att rökdebuten sker i allt lägre åldrar (figur 9.1). &IGUR Debutåldern vid rökning hos 60-, 50-, 40- och 30-åriga kvinnor i hälsoundersökning 1987–1994. +¤LLA , Samhällsmedicin, 5 McNeill AD, The development of dependence on smoking in children. "RITISH *OURNAL OF !DDICTION 1991;86:589-592. 260 (¤LSOPOLITISKA M¥L OCH STRATEGIER N¥GRA EXEMPEL Figuren illustrerar att debutåldern vid rökning successivt har sänkts vid en jämförelse av 60-, 50-, 40- och 30-åriga kvinnor. De flesta av dagens 60- åriga kvinnor började röka vid 18–, medan de flesta av dagens 30-åriga kvinnor hade sin rökdebut redan vid 14–. $ROGPOLITISKT ELLER KONSUMENTPOLITISKT SYNS¤TT har samhället betraktat tobaksbruket ur ett huvudsakligen kon- sumentpolitiskt perspektiv. Bruket har främst setts som en konsum- tionsvana bland andra och som en fråga om valfrihet. Därmed har också insatserna mot tobaksbruket varit av konsumentpolitisk natur. Det har handlat om att tillgodose konsumentens behov av information för att kunna göra ett välinformerat val genom t.ex. varningstexter på tobaksförpackningar och andra former av hälsoupplysning samt restriktioner mot reklam. Många har betraktat tobaksbruket som en alldaglig konsum- tionsvana, avhängig av individens personliga val och en ren privatsak. Ett sådant synsätt lever fortfarande delvis kvar, t.ex. när hälsoinforma- tion anses vara det enda slag av åtgärd som det är legitimt för samhället att vidta i syfte att minska bruket. De nya kunskaperna främst beträf- fande nikotinberoendets art har dock inneburit att tobaksfrågan allt oftare – inte minst i – diskuteras i ett drogpolitiskt perspektiv med fokus på åtgärder som påverkar såväl efterfrågan som tillgången på tobaksprodukter. Kommittén avser att i sitt kommande förslag till folkhälsomål och stra- tegier behandla tobaksproblematiken. En tänkbar långsiktig vision för denna plan kan vara ett rökfritt . Huvudstrategin för att nå detta mål är en 0-vision när det gäller bruk av tobak och snus bland barn och ungdomar, dvs. inga barn och ungdomar skall börja röka eller snusa. Dessutom krävs givetvis insatser för att minska tobaksbruket även bland vuxna. Ett drog- snarare än ett konsumentpolitiskt synsätt torde vara en för- utsättning för att successivt kunna förverkliga denna 0-vision. I detta perspektiv framstår inte hälsoupplysning och vissa begränsningar i t.ex. marknadsföringen som tillräckliga. Kommittén kommer därför att utifrån såväl ett nationellt som inter- nationellt perspektiv aktualisera frågor, problem och möjligheter som gäller t.ex.