sou · GMB384 · 1999-01-01 00:00:00 — Många utvecklar likartade projekt eller söker stöd för modeller som redan finns i drift på andra håll. Det finns därför behov av informationsinsat- ser, ett utvecklat erfarenhetsutbyte samt ytterligare utvärdering och forskning på området. Trots att olika utbildningsanordnare gjort stora ansträngningar har det inte skett något avgörande genombrott när det gäller distansmeto- dernas roll inom utbildningens område. Denna situation är otillfreds- ställande inte minst mot bakgrund av att fler vuxna behöver få tillgång till utbildning på alla nivåer i utbildningssystemet. Särskilt viktigt är det att stimulera och underlätta kompetensutveckling i arbetslivet för de grupper som har kort grundutbildning och som inte så ofta kommer i åtnjutande av personalutbildning. Det är också angeläget att minska trycket på universitet och högskolor genom att erbjuda alternativa, mindre resurskrävande studiemetoder. Mycket är redan utrett Frågan om hur staten kan bidra till utveckling av distansmetoder i ut- bildningen har utretts . En mer full- ständig förteckning över tidigare utredningsarbete som bör beaktas biläggs. fick en särskild utredare i uppdrag att ta fram ett underlag för en fördjupad utredning om hur staten kan bidra till utveckling av distansutbildningen. Utredningen, som överlämnades 1992, fick namnet Långt borta och mycket nära – En förstudie om svensk distansutbildning (Ds 1992:3). överlämnade utredningen om effektivare vuxenutbild- ning sitt huvudbetänkande Kunskapens krona (SOU 1993:23). Be- tänkandet innehåller ett avsnitt om vidgad användning av distansmeto- der med förslag till statligt stöd för utveckling av distansutbildning. publicerade en rapport om Ny in- formationsteknologi i undervisningen (Ds 1994:21). Den innehåller bl.a. en beskrivning av existerande och kommande informationsteknik av intresse för utbildningsområdet. Dessa utredningar innehåller genomarbetade förslag och beskriv- ningar som är aktuella och som bör ligga till grund för det utredningsarbete som här avses. Distansutbildningen, liksom den nya teknik som i allt snabbare tem- po görs tillgänglig för olika utbildningsanordnare i , är viktiga delar av de nya programmen för utbildning och yrkesutbildning, So- krates och , som EU har fastställt för perioden – 1999. Även de båda programmen Adapt och Employment, som har in- rättats inom ramen för strukturfonderna, kan, liksom det fjärde rampro- grammet för forskning och utveckling, komma att bidra till utveckling- en på området. Utmärkande för EU:s insatser på utbildningsområdet är den transnationella karaktären som har till syfte att sprida erfarenheter och information till alla medlemsländer. Metoderna för distansutbildning skall utredas Regeringen har uttalat att den avser att vidta åtgärder för att åstad- komma ett nationellt kunskapslyft för vuxna. Som en av dessa åtgärder ingår att stödja användningen av distansundervisning, både som sär- skild studieform och som inslag i redan befintlig undervisning. En särskild utredare skall tillkallas för att föreslå åtgärder för att främja utvecklingen av distansmetoder med användande av informa- tionsteknik inom främst vuxenutbildning och högre utbildning. I för- slagen skall också behoven inom grund- och gymnasieskolan beaktas. Arbetslivets behov och krav är en given utgångspunkt för arbetet när det gäller utredningen om distansmetoder. Det gäller framför allt att underlätta den enskilda människans möjligheter och strävan att genom utbildning förbättra sin ställning på arbetsmarknaden och öka inflytan- det över det egna arbetet. 184 Bilaga 1 SOU 1998:84 Lika viktigt är emellertid att öka möjligheterna för alla, oberoende av utbildningsbakgrund, att vidga perspektiven i den personliga ut- vecklingen och genom bildning bredda och fördjupa sina intresseområ- den. För att kunna spela en aktiv roll i ett framtida samhälle måste alla vuxna, oberoende av bakgrund, ha förmåga att delta i och kritiskt granska samhällslivets olika företeelser. Detta ställer krav på ökade kunskaper och kännedom både om den egna omvärlden och om andra länder och kulturer. Kunskapsklyftor måste överbryggas och ten- denser till segregation och snedrekrytering i utbildningen motverkas. Utbildning på alla nivåer för vuxna skall svara mot skilda behov och erbjudas på de studerandes villkor. Erfarenheten visar att det är svårt att rekrytera kortutbildade till vidare utbildning, både i och utanför ar- betslivet. En strategi för livslångt lärande måste ta tillvara de erfaren- heter som finns och de förutsättningar som krävs för att dessa grupper skall vilja gå in i utbildning. Särskilda ansträngningar behöver göras för att förbättra de yrkesverksammas möjligheter till högre utbildning. Internationellt pågår en snabb och svåröverskådlig teknikutveckling som ger nya och alltmera sofistikerade verktyg för undervisning och utbildning på distans. En omfattande import av teknik och undervis- ningsmetoder till pågår, och lämnar också egna bidrag till utvecklingen. Detta sker på alla nivåer inom företag och organisa- tioner, inom det offentliga utbildningsväsendet och inom andra myn- digheter. En viktig fråga i sammanhanget är hur svensk utbildning kommer att påverkas av tillväxten av en transnationell distansutbildning. kommer det t.ex. att bli möjligt att studera vid något väl- känt utländskt universitet via satellit eller telenät i bostaden eller på arbetsplatsen. Intressanta utbildningsformer är under utveckling, exempelvis in- ternutbildning på arbetsplatser ledda av kompetenta personer inom den egna organisationen med stöd på distans av lärare från andra länder. Detta kommer troligen att leda till att delar av fort och vidareutbild- ningen i övertas av nya multinationella organisationer. Det är viktigt att utvecklingen på detta område bedöms och värderas i förhåll- ande till svenska utbildningspolitiska mål. Utredaren skall kartlägga dels nuvarande metoder för distansutbildning, dels inom vilka områden det finns behov av utveckling av metoder och andra åtgärder för sådan utbildning. Med metoder för distansutbildning avses här olika kombinationer av teknik och metodik, som syftar till att överbr ygga avstånd och/eller rum mellan den som lär ut och den som skall lära sig, och som för- medlar kunskap och skapar möjlighet till dialog. Det finns ett stort an- tal sådana metoder som kan användas i olika kombinationer och till- sammans med andra mer traditionella utbildningsmetoder. Kartläggningen skall visa inom vilka områden, på vilka utbildnings- nivåer och för vilka grupper en ökad användning av ny teknik och ut- vecklade metoder för distansutbildning har bäst förutsättningar att leda till en effektivare och mer flexibel utbildning av hög kvalitet. Vidare skall utredaren bedöma vilka förutsättningar olika utbild- ningsanordnare har att komplettera den huvudsakligen använda peda- gogiken med inslag av distansmetoder och självinstruerande och inter- aktiva hjälpmedel. I sammanhanget skall också undersökas om det i de regler som gäller för olika utbildningsanordnare finns hinder för en utveckling av distansmetoder. Det är naturligtvis varken möjligt eller lämpligt att söka dämpa den pågående utvecklingen i avvaktan på att en övergripande strategi inom medie- och distansutbildningsområdena skall kunna utarbetas. Tvärtom bör det ses som en fördel att ny teknik och nya metoder har växt fram så snabbt och utan statliga stimulansåtgärder. Utredningen skall vidare avgränsa vad som bör vara statens åtagande inom detta område enligt regeringens direktiv (dir. 1994:23) till samtliga kommitteér och särskil- da utredningar att pröva offentliga åtaganden. Det är också angeläget att söka definiera målgrupper och områden som löper risk att bli förbi- gångna i den pågående utvecklingen. En strategi för långsiktig utveckling Utredarens huvuduppgift är att föreslå en strategi som långsiktigt främjar utvecklingen i hela landet av de möjligheter till distansutbild- ning som den moderna informationstekniken erbjuder. Förslagen skall bl.a. bygga på erfarenheter från utvecklingsprojekt som bedrivs under utredningsarbetets gång. Radio och TV är av utomordentligt stor betydelse för spridning av in- formation, kunskap och kultur. Diskussioner pågår kring inrättandet av en fjärde markbunden TV-kanal. Utredaren skall särskilt analysera hur radio och TV kan utnyttjas i utbildningens och bildningens tjänst. En uppgift är därvid att pröva om en eventuell framtida fjärde markbunden TV-kanal kan utnyttjas för nationell utbildnings- och bildningsverk- samhet. Under sitt arbete skall utredaren bereda och till regeringen lämna för- slag om beslut om bidrag till projekt som syftar till att utveckla an- vändningen av distansmetoder i utbildningen. Projekten skall som all- män inriktning ha att tillgodose de behov som utredaren efter sin kart- läggning bedömer som särskilt angelägna. Projekten skall utformas så att de i huvudsak är möjliga att utvärdera under utredningsarbetet. I första hand skall bidragen avse projekt som bedrivs av, i samarbete med eller för redan befintliga utbildningsanordnare, såsom kommunala skolor, statens skolor för vuxna, universitet och högskolor, studieför- bund och folkhögskolor, anordnare av arbetsmarknadsutbildning och utbildning inom myndigheter, branschorganisationer och företag. Pro- jekten skall syfta till att göra de olika utbildningarna mera flexibla och tillgängliga för grupper som har svårigheter att utnyttja de möjligheter till utbildning som finns . Utredaren skall bl.a. studera och över- väga behovet av stöd till lokala och regionala centra i vilka olika ut- bildningsanordnare kan samarbeta kring införandet av distansmetoder. Projektförslagen skall inrymmas inom befintliga utgiftsramar. Ökad tillgänglighet till utbildning Utredaren skall vidare söka bedöma i vilken grad olika slag av teknik och metoder kan användas för att med begränsade resurser öka till- gängligheten till utbildning som nivåmässigt motsvarar både gymnasie- skolan och högskolan. Det brukar framhållas att distansutbildning erbjuder möjligheter till kostnadseffektiva studier bl.a. genom att behovet av lärarinsatser kan göras begränsat och genom att studierna i stor utsträckning kan bedri- vas på fritid eller deltid och utan att deltagarna behöver lämna sitt ar- bete eller sin hemort. I detta sammanhang är det troligen särskilt intressant att pröva möj- ligheterna att utveckla och använda distansmetoder inom de friare stu- dieformer som kännetecknar folkbildningen. Utredaren skall i sitt arbete beakta erfarenheter av distansutbildning i andra länder. Särskilt bör erfarenheter inom ramen för EU-program som och studeras. trans-nationella utvecklingsprojekt som dessa program erbjuder bör uppmärksammas. Forsknings- och utvecklingsarbete, erfarenhetsutbyte Utredaren skall lägga fram förslag om hur forsknings- och utvecklings- arbetet kring distansutbildning och användningen av informationstek- nik bör bedrivas . Vidare skall utredaren bedöma behovet av och formerna för såväl erfarenhetsutbyte mellan ansvariga för olika slag av distansmetoder i utbildningen som informationsutbyte mellan praktiker och forskare inom området. Utredaren skall till sitt förfogande ha särskilda referensgrupper för samråd. Till grupperna skall knytas personer med sakkunskap om de utbildningsanordnare som redan anordnar eller bör stimuleras att an- ordna distansutbildning, t.ex. högskolan, folkbildningen, kommunala skolor, Amu-Gruppen, bransch- och företagarorganisationer samt fack- liga organisationer. Vidare skall till referensgrupperna knytas personer med pedagogisk, metodisk, ekonomisk och teknisk sakkunskap när det gäller distansutbildning, samt forskare med erfarenhet av FoU-arbete i fråga om distansutbildning. Antalet referensgrupper och formerna för samråd får utredaren själv avgöra. Utredaren skall vidare när det är lämpligt samråda med IT- kommissionen (dir. 1995:1) samt utredningen inom Utbildningsdepar- tementet om studiestödssystemet (dir. 1994:148). Ramar för utredarens arbete I den del av uppdraget som avser om en eventuell framtida fjärde markbunden TV-kanal kan utnyttjas för nationell utbildnings- och bild- ningsverksamhet skall utredaren redovisa sina förslag skyndsamt. Uppdraget i sin helhet skall vara slutfört . Utredaren skall beakta regeringens direktiv (dir. 1994:23) till samt- liga kommittéer och särskilda utredare att pröva offentliga åtaganden. Utredaren skall även följa regeringens direktiv till kommittéer och sär- skilda utredare om regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50) och jämställdhetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124). Förslagen får inte leda till utgiftsökningar eller kostnadsminskning- ar för staten eller kommunerna. Eventuella förslag som medför ökade utgifter skall finansieras genom omprioriteringar inom berörda områ- Utredaren får dock inte i sina förslag till finansiering omfördela medel anvisade av konjunkturskäl till ordinarie verksamhet inom om- rådet. Utredaren skall före komma in med en budget- plan över beräknade kostnader för utredningens arbete. utredningsarbete som skall beaktas av utredaren I propositionen 1990/91:85 Växa med kunskaper – om gymnasiesko- lans och vuxenutbildningen framfördes behovet av en mer samlad sats- ning på att utveckla metoder och media för distansutbildning och medi- abaserad undervisning inom det offentliga skolväsendet. Med anledning av propositionen tillsatte regeringen en sär- skild arbetsgrupp med uppgift att stimulera utvecklingen av kunskap- scentra. Arbetsgruppen har redovisat två delrapporter. En särskild utredare har i betänkandet Långt borta och mycket nära – En förstudie om svensk distansutbildning (Ds 1992:3) gjort en kom- petens- och erfarenhetsöversikt, en målgruppsanalys, en pedagogisk analys samt en analys av rollfördelningen mellan stat, kommuner m.fl. intressenter i fråga om distansutbildning. Utredningen om en effektivare vuxenutbildning (dir. 1992:48) fick därefter i uppdrag att bl.a. med utgångspunkt från nämnda förstudie lägga fram förslag om hur staten kan stödja en utveckling av distansut- bildningen. Utredaren lämnade dessa förslag i huvudbetänkan- det Kunskapens krona (SOU 1993:23). Avseende högre utbildning per distans redovisas vissa slutsatser och förslag i betänkande (SOU 1992:1) Frihet An- svar Kompetens. Regeringen gav i uppdrag till universiteten i och att i samarbete göra en samlad bedömning av distansutbild- ningen och redovisa förslag till åtgärder för utveckling och genomfö- rande av distansutbildning inom högre utbildning. Uppdraget redovisa- des i en rapport med titeln – ett förslag till organisation av distansutbildningen inom högskolan. Inom ramen för arbetet med Agenda 2000 – kunskap och kompetens för nästa århundrade – publicerade 1994 en rapport om Ny informationsteknologi i undervisningen (Ds 1994:21). Den innehåller dels en beskrivning av existerande och kommande in- formationsteknologi av intresse för utbildningsområdet, dels rapporter om pågående verksamhet av detta slag i , och . (U 1995:07) Utredningen skall lägga fram förslag om vilken roll Utbildnings- radio skall spela inom utbildnings- och folkbildningsområdet. Uppdraget skall redovisas före utgången av . är ett avgiftsfinansierat programföretag som producerar och sänder utbildningsprogram i TV och radio. Sänd- ningarna sker i de kanaler som i övrigt används av och . Utbildningsradion producerar och säljer även tryckta läromedel och annat material som komplement till programmen. Den totala sändningstiden för TV uppgick . Det mot- svarar av sändningstiden i . I delbetänkandet TV och utbildning (SOU 1995:120) redovisade sina överväganden med anledning av uppdraget att pröva om en eventuell framtida fjärde markbunden TV- kanal kan utnyttjas för nationell utbildnings- och bildningsverksamhet. I sammanfattning anförde kommittén att det i första hand behövs ut- ökad sändningstid för utbildande och folkbildande program i de kanaler som sänder för en allmän publik. Utbyggnad av ett fjärde analogt sän- darnät för television borde inte prioriteras ur perspektivet av utbild- ning, bildning och folkbildning. Nya stora utbildningssatsningar på TV-området borde ha digital teknik som plattform. Kommittén angav som sin avsikt att återkomma med en bedömning av Utbildningsradions framtida roll på utbildnings- och folkbildningsområdet. Utredningen om tekniska förutsättningar för utökade sändningar av radio och television till allmänheten (U 1991:10) har avgett betänkan- det Från Massmedia till multimedia (SOU 1996:25). I betänkandet fö- reslår utredningen en övergång till digital marksänd TV i . En utbyggnad av digitala sändarnät bör inledas . Nätet bör ha kapacitet för 24 rikstäckande TV-kanaler. har enligt sina direktiv (dir. 1995:69) som huvuduppgift att föreslå en strategi som långsiktigt främjar ut- vecklingen i hela landet av de möjligheter till distansutbildning som den moderna informationstekniken erbjuder. Den tekniska utvecklingen inom distributions- och lagringstekniken aktualiserar frågan om Utbildningsradions framtida roll. Om en ut- byggnad av digital marksänd TV i enlighet med förslaget i SOU 1996:25 kommer till stånd ökar sändningsmöjligheterna avsevärt. Det innebär ökade möjligheter att sända utbildningsprogram i TV, liksom även andra program med inriktning på särskilda målgrupper. Det kan också leda till att flera TV-kanaler med en allmän inriktning kommer att tävla om publikens uppmärksamhet. Användningen av förproducerat ljud-, bild- och textmaterial till- sammans med interaktiv modern informationsteknik kommer sannolikt att få en ökad betydelse i framtidens utbildning. Materialet kommer att distribueras med hjälp av flera olika medier, däribland i form av eter- burna marksändningar. Men också radio- och TV-sändningar till all- mänheten med utbildande och folkbildande syfte kommer sannolikt att vara av fortsatt stor betydelse även om möjligheterna till interaktivitet saknas eller är begränsade. Utbildningsradion har en särställning genom att företaget har sänd- ningsrätt i allmänt tillgängliga radio- och TV-kanaler och genom att det är finansierat via mottagaravgifter. skall i perspektivet av de förändringar som är att vänta inom teknik- och medieområdena särskilt analysera vilken roll som Utbildningsradion med sin speciella ställning bör spela i en utveckling som medför en mera omfattande användning av modern informationsteknik i utbildande och folkbildande syfte. Därvid skall kommittén pröva om det är lämpligt att ett företag med en sådan ställ- ning får en utvidgad roll inom utbildning och folkbildning, bl.a. som producent av läromedel i huvudsak avsedda för distribution i andra former än genom rundradioteknik eller som anordnare av kurser som bygger på interaktiv anvä ndning av sådant material. Kommitténs förslag till verksamhetsinriktning skall åtföljas av kostnadsuppskattningar och förslag till finansieringssätt. Kommittén skall redovisa dessa förslag före utgången av . Tilläggsdirektiv till (U 1995:07) Dir 1997:49 (U 1995:07) skall – i anslutning till sitt ursprungliga uppdrag analysera möjligheterna att utveckla den organisation, den pedagogik och de läromedel som uni- versiteten och högskolorna tillämpar respektive använder vid undervis- ning med hjälp av IT. Uppdraget gäller såväl vanlig undervisning som undervisning på distans. Regeringen behandlade i budgetpropositionen för (prop. 1996/97:1, utgiftsområde 16) i avsnitt 5.8, Informationstekniken – hög- skolans roll, den betydelse högskolan har för utvecklingen av informa- tionstekniken i samhället. Här betonades att IT i större utsträckning bör användas av högskolans lärare som ett hjälpmedel för att höja utbild- ningens kvalitet. Särskilda satsningar föreslogs inom områdena lärarut- bildning, pedagogisk användning av IT inom den högre utbildningen samt forskning om IT-pedagogik. Vidare framhölls att distansutbild- ningen ytterligare bör utvecklas med hjälp av den nya informationstek- niken. Regeringen har gett i uppdrag att fördela sammanlagt till projekt vid uni- versitet och högskolor för utveckling av informationsteknikanvänd- ningen inom nämnda områden. har enligt sina direktiv (dir. 1995:69) som huvuduppgift att föreslå en strategi som långsiktigt främjar ut- vecklingen i hela landet av de möjligheter till distansutbildning som den moderna informationstekniken erbjuder. Genom tilläggsdirektiv (dir. 1996:17) har utredningen även i upp- drag att lägga fram förslag om vilken roll skall spela inom utbildnings- och folkbildningsområdet. Kommittén skall i anslutning till sitt ursprungliga uppdrag analysera möjligheterna att utveckla den organisation, den pedagogik och de lä- romedel som universiteten och högskolorna tillämpar respektive an- vänder vid undervisning med hjälp av IT. Uppdraget gäller såväl vanlig undervisning som undervisning på distans. I flera avseenden bör de metoder som används vid distansundervis- ning med IT som distributionsmedel med fördel kunna komma till an- vändning också inom övrig utbildning, inte minst vid universitet och högskolor. Fokuseringen på de studerandes eget ansvar för lärandet och på möjligheterna att välja den bästa studiemetoden är viktiga förutsätt- ningar för en god distansutbildning och kräver flexibilitet, individan- passning och tillgänglighet från utbildningsanordnarens sida vid ut- formningen av pedagogik och organisation. Samma krav gäller för den traditionella högskoleutbildningen och bör i högre grad än kun- na tillgodoses genom en ökad användning av IT. Allt större vikt bör därför läggas vid att lärare vid universitet och högskolor stimuleras att utvidga och fördjupa sitt pedagogiska kunnan- de om arbete med IT. Det är troligt att distansutbildning och annan ut- bildning därvid kan närma sig varandra och att pedagogik, organisation och läromedel i stor utsträckning kan utvecklas gemensamt. Dessutom är det viktigt att blandformer kan utvecklas. Det bör t.ex. i större ut- sträckning bli möjligt för en student vid en högskola att studera ett äm- ne eller delar av ett ämne på distans vid en annan högskola. En på detta sätt ökad flexibilitet torde öka möjligheterna såväl att rekrytera nya grupper till högskolan som att bedriva fortbildning och vidare- utbildning där, något som är viktigt för övergången till det livslånga lärandet. Kommittén skall vid fullgörandet av uppdraget samråda med Hög- skoleverket. Utredningen skall redovisa denna del av uppdraget i samband med slutredovisning av hela kommittéuppdraget .