sou · GMB324d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Detta innebär att ICES i sina rekommendationer kommer att föreslå ett fångstuttag med säkerhetsmarginal i de fall där tillräckligt säkra be- ståndsuppskattningar inte kan göras utifrån t illgängligt dataunderlag. Undermåliga undersökningar kan därmed leda till ett underutnyttjande av fiskeresurserna. För att vara ändamålsenliga krävs även att undersökningarna håller hög kvalitet vad gäller metodik för insamling av data. Insamling måste ske under standardiserade former och bör, för att kunna användas lång- siktigt, kvalitetssäkras. Inom sektorsforskningen är forskningens relevans en primär målsättning. Forskningen skall svara mot användarnas behov. Krav måste också stäl- las på tillförlitligheten, d.v.s. forskningens kvalitet. Granskning av veten- skaplighet kan oftast bara göras vid internationell jämförelse. Ett sätt att erhålla löpande kvalitetsgranskning av forskningsresultat är att publicera studierna i internationella vetenskapliga tidskrifter, varvid resultaten för publicering genomgår granskning av det internationella forskarsamhället. Ett annat sätt är att anlita internationell vetenskaplig expertis vid utvär- dering av olika forskningsområden. Forskningen måste inte bara lösa aktuella problemställningar med omedelbar tillämpning utan även svara mot nya och delvis okända behov. Det är i detta perspektiv behov även av grundläggande forskning med långsiktig strategisk inriktning. Fiskeriforskningen innebär i och med allt mer komplicerade problemställningar integrerade analyser som spänner över flera discipliner. För att svara mot krav på både relevans, hög ve- tenskaplighet och långsiktighet krävs det forskarmiljöer av en viss storlek där kompetens inom delvis olika discipliner kan samlas och verka över så att viss stabilitet uppnås. För ett litet land som , med ett begränsat antal forskare, är det viktigt att delta i det internationella arbetet för att kunna ta del av forsk- 260 Forskningens roll och organisation Forskningsresultat på områden där den svenska forskningen är liten kan sålunda snabbt göras tillgängliga som ett kontinuerligt utbyte av idéer och resultat inom det internationella forskarsamhället bidrar till en kvalitetssäkring av den svenska forsk- ningsverksamheten. 9.5Svensk fiskforskning - en översikt Inom utredningen genomfördes som tidigare nämnts en enkätundersök- ning för att kartlägga var FoU-verksamhet i äger rum, vilken verksamhet som bedrivs och hur den finansieras. Målsättningen var att få information om all FoU-verksamhet omfattande fisk och fiske i vid be- märkelse, d.v.s. inte bara om de mer tillämpade inriktningarna som be- ståndsövervakning, fiskevård och vattenbruk utan även grundläggande ämnesområden som ekologi, genetik, fysiologi etc. En förfrågan utgick till olika institutioner som kunde förväntas ha verksamhet inom området: laboratorier och utredningskontor, LFI, SVA, SLU samt institutioner vid övriga universitet och högskolor. Sammanställningen motsvarar förhållandena och re dovisas i bilaga 2 där re- sursåtgång redovisas per huvudaktör samt uppdelat på laboratorier och utredningskontor respektive fördelat på de olika univer- siteten. Här följer en kort sammanfattning. För indelningar och definitio- ner se bilaga. Enligt enkätsvaren uppgår stöd t ill under- söknings- och FoU-verksamheten till sammanlagt 1997 vilket motsvarar av de totala resurserna. Stödet fördelar sig på 22,8 miljoner som anslag till , 2,8 miljoner till SLU och 18,4 miljoner genom stöd via . Motsvarande bidrag inom Miljöde- partementets ansvarsområde uppgår t ill (7,) via NV och för till 18,4 miljoner () i form av institutionsanslag vid universiteten (12,7 miljoner) och genom stöd via NFR (5,7 miljoner). Av övriga större finansiärer uppgår EU-medel t ill undersöknings- och FoU-verksamheten inom fisk och fiske i till 1997, motsvarande 13,av de totala resurserna. Av EU stödet var medlen ungefär lika fördelade mellan stöd via forskningsprogrammen, direkt från DG XIV respektive strukturstöd. Vidare svarar industrin, framförallt kraft- och skogsindustrin, för stöd i form av medel till recipi- entundersökningar och genom avgifter enligt vattendomar. Dessa mot- svarade enligt enkätsvaren 20,4 miljoner eller av de totala resurser- na 1997. Forskningens roll och organisation 261 Det sammanlagda antalet årsarbetskrafter inom undersöknings- och FoU-verksamhet på området fisk och fiske uppgår enligt enkäten t ill 272, fördelat på 105 årsarbetskrafter forskande personal (personer med pro- jektansvar), 79 assistenter och 88 doktorander. Av dessa finns 84 årsar- betskrafter vid , 10 vid LFI, 37 vid SLU och 128,5 vid öv- riga universitet. Den totala summan medel för FoU inom området fisk och fiske upp- går t ill 126 miljoner. Hälften av resurserna () eller 62,4 miljoner förbrukas vid . Till verksamheten vid universiteten åtgår 40,3 miljoner (). Av övriga utförare åtgår 13,4 miljoner vid SLU och 6,5 miljoner vid LFI. Finansieringen av undersöknings- och FoU-verksamheten inom Fiske- riverket utgörs till största delen av externa medel. Anslag via budget motsvarar och övriga interna anslag som 10:6 medel . Reste- rande finansieras med externa medel. Tabell 9.1: Resursförbrukning uppdelat på monitoring (bestånds- uppskattningar, miljöövervakning), tillämpade områden (fiskevård, fiske- riteknik, fiskeriekonomi, vattenbruk) respektive grundläggande områden (ekologi, fysiologi, genetik etc.) . 43,4 (34,) 39,6 (61,) 24,5 (19,) (28,) 58,5 (46,) (9,) Tabell 9,2: Resursförbrukning uppdelat på forskningskategorier 1997. 41,2 (32,) 37,5 (58,) 30,3 (24,) 20,1 (31,) 29,7 (23,) 6,7 (10,) 25,2 (19,) Uppdelat på fiskar, sötvattensfiskar och vandringsfiskar (lax, havsöring och ål) inkluderande såväl kommersiella som icke kommersi- ella arter, fördelar sig resurserna på för fiskar, för sötvattensfiskar och för vandringsfiskar. För de fiskarna åtgår merparten av resurserna till tillämpad FoU som bestånd uppskatt- ningar och fiskeriteknik och endast en liten del, , till mer grundläg- gande forskning. Även för sötvattensfisk åtgår över hälften av FoU- resurserna till tillämpade inriktningar (beståndsövervakning, fiskevård, 262 Forskningens roll och organisation vattenbruk) medan grundläggande forskning motsvarar . Verksam- heten när det gäller vandringsfisk utgörs däremot till större delen, , av grundläggande inriktningar. I detta avsnitt redovisas de huvudsakliga utförarna av FoU-verksamhet inom området fisk och fiske i . De olika aktörernas organisation och verksamhet beskrivs liksom hur verksamheten är finansierad och vilka som utgör de primära avnämarna. Pågående projekt redovisas för varje organisation eller organisatorisk enhet. skall i enlighet med instruktionen verka för en ansvarsfull hushållning med fisktillgångarna samt i enlighet med sitt sektorsansvar för miljön verka för biologisk mångfald och därmed ett rikt och varierat fiskbestånd. I instruktionen anges vidare att skall främja forskning och bedriva utvecklingsarbete på fiskets område. I enlighet med uppdraget inom programmet Fiskforskning för ansvarar för undersöknings- och utvecklingsverksamhet inom yrkes- fisket, fritidsfisket och fiskevården och stöd till detta. Övrigt FoU- ansvar, d.v.s. i huvudsak till grund- och tillämpad forskning, ligger på . För att nå dessa mål och uppfylla de krav som ställs, bedriver egen och stöder extern forsknings-, undersöknings- och utvecklingsverksamhet. Resultaten utgör grunden för verkets beslut och åtgärder inom resursförvaltning och inkluderar fiskeriteknik och fiskerie- konomi, fiskevård, fiskets miljöfrågor, bevarande och biologisk mång- fald. bedriver med budgetmedel undersökningsverksamhet och stödjer extern forskning som är angelägen för verkets myndighets- utövning. Dessutom bedrivs inom med externa medel sådan FoU som stödjer och kompletterar undersökningsverksamheten. Forsknings- och undersökningsverksamhetens uppgift är att förse , och internationella organisationer till vilka är anslutet med kunskapsunderlag. Den samlade FoU- kompetensen som finns inom verket har lett till att också andra myndig- heter, länsstyrelser, kommuner men även enskilda företag vänder sig till med FoU-uppdrag. I den mån bedömt att den kunskap som kan erhållas genom sådana uppdrag även ligger i verkets intresse har verket åtagit sig sådana uppgifter. Forskningens roll och organisation 263 FoU-verksamhet är organiserad inom Utrednings- avdelningen där laboratorierna och försöksstationerna ingår som enheter och i viss utsträckning inom Resurs- och Miljöavdelningen där utred- ningskontoren ingår. Arbetet inom dessa enheter är organiserat inom följande områden: ·fiskeriteknik/ekonomi. Prioriteringar av FoU-verksamhet grundas på vad som formuleras i verkets instruktion, av regering och riksdag särskilt angivna områden samt områden inom EU:s forskningsprogram. Behovet av kunskapsunderlag inom Resurs och miljöavdelningen och inom Marknads- och strukturavdelningen formuleras inom fem hu- vudområden, d.v.s. utgör fackavdelningarnas beställning till Utred- ningsavdelningen: · Resursövervakning, prognosverksamhet För att säkra ett långsiktigt resursutnyttjande behövs för både hav-, kust- och insjöfisket rådgivning i form av en årlig resursöversikt. En årlig översikt av miljöförhållanden av betydelse för fisket och fiske- vården önskas. Laboratorierna och utredningskontoren skall vara re- missinstans i olika miljöfrågor. · Fiskevård/bevarande Utveckling och utvärdering av fiskevårdsmetoder för att upprätthålla såväl biologisk mångfald som ett optimalt nyttjande av fiskresurserna. Effektstudier av olika fiskevårdande åtgärder och regelverk. Fiskerisektorns fortsatta utveckling är beroende av en långsiktig och bär- kraftig förvaltning samt ett högt utnyttjande av fångsten. Därför behövs utveckling av selektiva redskap vad avser storlek, art och oönskade bifångster. Utveckling av redskap för levandefångst av fisk kan ge ökat ekonomiskt utbyte och en bättre resurshushållning. 264 Forskningens roll och organisation 1998:24 Belysning av ekonomin krävs såväl på företags- som regional och natio- nell nivå i olika slag av fisken och vid tillämpning av olika strategier för fiskeriförvaltning. Sportfisket och turistfiskets ekonomiska betydelse tillkommer som viktig faktor. Till dessa områden skall även läggas ett forskningsperspektiv, d.v.s. behov av stödjande undersökningar i form av grundläggande FoU för kunskapsuppbyggnad. FoU-verksamhet behandlas i verkets Rådgivande grupp för forskningsfrågor i vilken representanter finns för yrkesfisket, vattenbruket, sportfisket, fiskevattenägarna och det övriga forskarsam- hället (universitet, , ). I den rådgivande gruppen diskuteras/godkänds inriktningar och prioriteringar. Havsfiskelaboratoriet är beläget i där verksamheten startade då Statens havsfiskelaboratorium invigdes under den Hydrografisk- Biologiska kommissionen. Arbetsuppgifterna omfattade redan från bör- jan fiskeribiologiska och fiskeritekniska undersökningar. Laboratoriet inlemmades 1948 i den nyinrättade . t illkom en ny avdelning, Östersjölaboratoriet i , som med sin belägenhet avlastar laboratoriet i när det gäller undersökningar och provtag- ningar i . I arbetar 36 personer och i sju. Laboratoriets verksamhetsinriktning i sammanfattning är att: ·göra prognoser och beräkningar av utvecklingen av fisk- och skal- djursbestånden i havet ·utveckla selektiva fiskemetoder med syftet att minska mängden icke önskad bifångst ·studera fiskets effekter på den omgivande miljön samt miljöns inver- kan på fiskresurserna. För den materialinsamling som fordras för undersökningarna förfogar laboratoriet över forskningsfartygen U/F Argos och U/F Ancylus. Expe- ditioner genomförs i samarbete med som parallellt med den biolo- giska provtagningen utför insamling av hydrografiska data. I och med att fisktillgångarna i havet fiskas och administreras tillsammans med andra nationer inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik (CFP), sker merparten av FoU insatserna vid Havsfiskelaboratoriet i samarbete med Forskningens roll och organisation 265 motsvarande forskningsinstitut i andra länder, framförallt inom ramen för ICES. Resursövervakningen av de fiskbestånden syftar till att bilda ut- gångspunkt för bedömning av bestånden i form av beståndsstorlek och rekrytering på de för fisket viktiga målarterna. Insamlade data bearbetas i samarbete med övriga nationers laboratorier som är engagerade i re- spektive bestånd och utgör grunden för den biologiska rådgivningen om lämpliga fångstuttag inom ICES:s rådgivning. Övervakningen av bestånden utförs genom analys av den till Fiskeri- verket inrapporterade fångststatistiken från fiskarenas loggböcker och förstagångsköparnas avräkningsnotor kompletterad med biologisk prov- tagning som regelbundet utförs på landningar i det kommersiella fisket. Genom uppgifter ur loggböcker erhålls data om redskap, tidpunkt och fångstområde och från avräkningsnotor, uppgifter om fångstmä ngder. Kompletterande uppgifter fås genom stickprov varvid ålderssammansätt- ning, medelvikt per åldersgrupp, könsmognad m.m. kan uppskattas. Som ett oundgängligt komplement till analyser av de kommersiella fångsterna utför laboratoriet fiskeoberoende undersökningar med forsk- ningsfartygen i form av hydroakustiska undersökningar (ekolod) på pela- gisk fisk (sill, skarpsill) och trålundersökningar på bottenlevande fisk (torsk, kolja, vitling m.fl.). Vid hydroakustiska undersökningar uppskat- tas fiskbiomassan genom mätning av intensiteten i akustiska ekon. Detta sker i kombination med biologiska prover för att bestämma artfördelning, åldersstruktur m.m. Vid trålundersökningar utförs tråldrag på bestämda stationer med standardiserad utrustning för skattning av förändringar i bestånden. Genom uppskattning av mä ngden lekmogen fisk och rekryte- ring (ungfisk) av olika arter erhålls ett index som kan användas i pro- gnosmodeller. Trenden i beståndsutvecklingen kan beskrivas och progno- ser för kan beräknas. Prioriterade arter är torsk, sill, skarpsill, havskräfta och räka. Laboratoriet ger ut en resursöversikt där beståndsutvecklingen för de intressanta målarterna för svenskt fiske redovisas. De fiskeribiologiska modeller som används inom resursövervakningen utgör inte en färdig metodik utan utvecklas ständigt. Detta sker varefter förståelsen för biologiska och ekologiska processer ökar. Havsfiskelabo- ratoriet deltar, i samarbete med institutioner i andra länder, framförallt inom olika EU-projekt. Pågående projekt redovisas med finansie- ringskälla inom parentes: 266 Forskningens roll och organisation ·Trålundersökningar av pelagisk och demersal fisk (C1, EU). ·Hydroakustiska översikter av pelagisk fisk (C1, EU). ·Fångstanalys av fisk och skaldjur (C1, EU). ·Separation av sillbestånd i västerhavet (C1, EU). ·Fångstanalys av torsk i (C1). ·Bifångster vid industritrålfiske i (C1). ·Standardisering av beståndsanalys av torsk i (C1, EU). ·Östersjötorskens reproduktionsbiologi (C1, EU). Undersökningar om fiskets påverkan på miljön respektive miljöns inver- kan på fisktillgångarna ges ökad prioritet inom både EU och ICES och ingår i sektorsansvar. Vid Havsfiskelaboratoriet pågår en undersökning om trålningens effekter på bottenfaunasam- hället och fiskbestånden i ett område där trålfiske varit förbjudet. Vidare studeras övergödningens effekter på havskräftebeståndet i ge- nom att effekterna av återkommande syrebristsituationer följs. Utbredning och täthet av beståndet analyseras i förhållande till hydrogra- fiska data. Data i form av trender i beståndsutvecklingen utgör i sig ett värde för miljöövervakningen när det gäller påverkan på fiskbestånd. Uppgifter om utvecklingen inom olika bestånd tillställs därför Helsing- forskommissionen. Pågående projekt är: ·Effekter på fisk och bottenfauna av trålning i (NMR, NV, EU). ·Havskräftebeståndet i västerhavet (C1, WWF). Vid Havsfiskelaboratoriet pågår, inom ett EU-projekt, sammanställning av äldre trålundersökningar för att utvärdera eventuella förändringar i frekvensen av icke kommersiella arter. Vidare pågår arbete med att ta fram strategier för lämpliga fiskevårdsåtgärder av hummer och krabba. Pågående projekt är: ·Hummerns ekologi (C1). ·Utvärdering av effekter av utsättning av odlad plattfisk (C1, EU). SOU 1998:24 Forskningens roll och organisation 267 Ökad selektivitet hos fångstredskap är av stor vikt för att undvika fångst av yngre fisk och därmed bättre uppnå ett långsiktigt utnyttjande av fiskresurserna. Att finna rätt maskstorlek för optimalt fiske på respektive målart ges hög prioritet inom den gemensamma fiskeripolitiken. Havsfis- kelaboratoriet genomför en rad försök med olika metodik med inriktning på framförallt trålning av torsk i och havskräfta i varvid selektion hos redskap och överlevnad av utselekterade individer undersöks. Från både EU:s och ICES:s sida har ett ökat behov av fiskeriekono- misk kunskap efterfrågats som ett komplement till den biologiska rådgiv- ningen då förvaltningsåtgärder även bör innefatta bedömningar av åtgär- dens effekt på det ekonomiska utbytet liksom sociala konsekvenser. För att uppnå en balans mellan resursbevarandet och socioe konomiska as- pekter efterfrågas bioekonomiska modeller. Vid Havsfiskelaboratoriet bedrivs, i samarbete med vid , en undersökning där olika exploaterings- mönsters inverkan på fisket av havskräfta utvärderas. Projekt som pågår är: ·Bioekonomisk modellering av havskräftefisket (MISTRA, ). ·Överlevnad av utselekterad fisk och havskräfta (C1, EU). ·Selektion genom rist i räktrål (C1, EU). ·Selektivitet i garnfisket på torsk i (C1, EU). ·Selektivitet i trålfisket på torsk i (C1, EU, NMR). ·Utveckling av selektivitet i plattfisktrål (C1, EU). ·Upprättande av selektionsdatabas (). ·Selektion i siklöjetrål (10:6, EU). Den största delen av Havsfiskelaboratoriets verksamhet utförs i samar- bete med motsvarande institut i andra länder genom deltagande i ICES:s arbetsgrupper och inom olika EU-projekt. Uppgifter rörande beståndsövervakning, redskapsförsök m.m. rapporteras förutom till även till ICES respektive EU:s fiskeridirektorat. 268 Forskningens roll och organisation Enligt svaren i den enkät som utfört (se vidare bilaga 2) omfattar Havsfiskelaboratoriets FoU-verksamhet 1997 totalt . Finansieringen sker till genom anslag C1. Reste- rande medel erhålls genom extern finansiering. Medel från EU svarar för . Den största delen är bidrag från DG XIV för projekt till stöd för att genomföra CFP, d.v.s. kompletterande biologisk provtagning både inom det kommersiella fisket och fiskeoberoende provtagningar, vidare- utveckling av beståndsmodeller samt undersökningar av selektivitet hos olika typer av redskap. Vidare erhålls medel i mindre omfattning från MISTRA (2,), NMR (3,), (1,), NV (1,) samt från privata stiftelser. Kustlaboratoriet överfördes till från () 1991. Verksamheten bedrivs på flera platser runt . Moderlaboratoriet är beläget i där 12 personer arbetar. Övrig verksamhet bedrivs i (7 personer), (2 personer), Bar- sebäck (1 person) och Simpevarp (4 personer). Laboratoriets huvudsak- liga verksamhet omfattar att: ·göra beräkningar och ge prognoser om fiskebestånden i kustzonen för beståndsvårdande åtgärder och utveckling av kustfisket ·utveckla rekryteringsmodeller för kustfiskbestånd ·utveckla fångstteknik, både för ökad selektivitet i redskap och nya metoder för att främja fiskets utveckling ·undersöka långsiktiga effekter på fiskfaunan inom miljöövervak- ningsprogrammen ·bedriva olika typer av recipientkontroller (övervaka miljötillståndet utanför industrianläggningar). Delar av Kustlaboratoriets verksamhet bedrivs på uppdrag av vatten- domstolar och . Kustlaboratoriet deltar vidare med anslag från NV i den nationella miljöövervakningen för kustområden. När det gäller program för marin miljöövervakning representerar Kustlaboratoriet internationellt inom ICES, Helsingforskonventionen, (HELCOM) och , (OSPRACOM). Inom flera områden pågår samarbete med och de baltiska staterna. Laboratoriet förfogar genom avtal med Forsmarks Forskningens roll och organisation 269 kraftgrupp över den s.k. biotestsjön. Anlä ggningen utgör en fullskalig experimentanläggning och består av ett inneslutet område utanför kärn- kraftverket i Forsmark. Kraftverkets kylvatten leds genom sjön varvid kontrollerade studier av effekter på fisk och det övriga ekosystemet kan utföras. Kustlaboratoriets beståndsövervakning baseras i huvudsak på kontroll av beståndens förändringar med tiden, d.v.s. relativa mått, men också på analys av fångststatistik inom det kommersiella fisket för kvantitativa skattningar. Informationen skall ge underlag för eventuella begränsningar av fisket på överexploaterade bestånd men också för ökade fiskeinsatser på lågt exploaterade bestånd. Arbetet bedrivs genom enkätförfrågningar, bearbetning av fångststatistik och standardiserade provfisken. Provfisken sker dels i ett antal referensområden men också inom kärnkraftskontrol- len och annan externt finansierad miljöövervakning. Även uppdrag med kortare varaktighet innebär komplement till resursövervakningen, inte minst i form av ökad geografisk täckning. Med hjälp av statistisk analys utvärderas beståndsförändringar och utifrån skattningar av årsklass-styrka (antal ungfisk producerade under en leksäsong) i form av yngeltäthet inom ett område, görs prognoser. I följs beståndsförändringarna av sik och abborre. I egent- liga följs abborre, gädda, skrubbskädda, torsk och ål, samt vid torsk och ål. Då kvantitativa beståndsuppskattningar är svåra att tillämpa på flertalet kustbestånd pågår i samarbete med institut i och de baltiska staterna ett utvecklingsarbete som riktas mot utveckling av alternativa metoder. Studier har även påbörjats för vissa arter som inte utnyttjas för konsumtion men som kan komma att exploateras , såsom valthornssnäcka. En resur- söversikt sammanställs och tillställs . Följande pro- jekt pågår: ·Beståndsövervakning av kustnära fiskbestånd (C1), ·Beskrivning av Sveriges kustfiske och kustfiskfauna (C1). De primära målen är att ge kunskap om miljöstörningars effekter på fisk och därmed fisket och fiskets effekter på miljön. Undersökningarna utgör underlag för att bedöma störningars omfattning och eventuella åtgärder. 270 Forskningens roll och organisation Flertalet undersökningar bedrivs på uppdrag av vattendomstolar och koncessionsnämnd. Bl.a. ansvarar laboratoriet för sakkunskap i kärn- kraftsmål och svarar för genomförandet av kontrollprogrammen vid lan- dets kärnkraftsanläggningar. Laboratoriet är vidare förordnat att överva- ka bygget av Öresundsförbindelsen samt att stå för recipientundersök- ningar utanför två skogsindustrier, Värö- och bruk. Kustlabo- ratoriet har även som uppgift att följa mer storskaliga m iljöförändringar genom undersökningar i ett antal referensområden inom Naturvårdsver- kets miljöövervakningsprogram. Dessutom utförs mätningar i lokalt opå- verkade områden vilka används som jämförelsedata till recipientkontrol- len. Beståndsutvecklingen för typiska kustarter följs samt i vissa områden även så kallade indikatororganismer som t.ex. abborre och tånglake, var- vid även fortplantning, tillväxt och miljögiftsbelastning följs. Resultat från miljöövervakningsundersökningarna redovisas löpande genom Fis- keriverkets rapportserie. Förutom rapportering till görs resultaten även tillgängliga för , och länsstyrelser. Kustlaboratoriet bedriver även vissa undersökningar vad avser fiskets och vattenbrukets miljöeffekter. Exempelvis undersöks miljöförbättrande effekter av blåmusselodlingar genom musslornas filtrering av vatten och därmed upptag och reduktion av närsalter. Laboratoriet bedriver vidare undersökningar för att utveckla sälsäkra fiskeredskap och minska säldö- den (se nedan). Pågående projekt är: ·Integrerad fiskövervakning i referensområden (NV, C1). ·Kärnkraftens miljöpåverkan (kärnkraftindustrin). ·Recipientkontrollprogram (löpande och enstaka undersökningar av skogsindustrin) (skogsindustrin, NV).