sou · GMB366d2 · 1999-01-01 00:00:00 — Båda myndigheterna anpassar förlagsproducerad tryckt text till medier läsbara för synskadade och de flesta talböcker framställs primärt för synskadades behov. Det är dock väsentligt att notera att läromedel som gör till talböcker anpassas utifrån gravt synska- dade elevers behov i inlärningssituationen. Till punktskriftsböcker och E-böcker görs läraranvisningar och böckerna redigeras så att eleven utan hjälp av synen kan hitta bland texter, tabeller, illustrationer och kommentarer på sidan, uppslaget, i registret eller i övningsboken. Bilder beskrivs och förklaras. SIH:s läromedel såsom talbok för en gravt synskadad elev är inte utarbetade och inte heller avsedda för samtliga talboksberättigade utan är snarare att betrakta som en särskild produkt. Både förfaringssätt och produkt skiljer sig från TPB:s huvudsakliga uppdrag att producera litteratur. Ser man på TPB:s studielitteraturframställning finns däremot likheter med Solna- enhetens verksamhet. Till skillnad från TPB skall enligt regleringsbrev ta ut avgifter. TPB och samarbetar när det gäller förvärv och upphandling och visst utvecklingsarbete. är respresenterat i Punktskriftsnämn- den som bildades av SÖ och är knuten till TPB. På uppdrag av nämnden har och tillsammans gjort två hand- böcker, en för redigerare och en för lärare och föräldrar. Enligt samstämmiga uppgifter från läromedelsförlagen, såväl stora som små, har den totala försäljningen av läromedel minskat med . Förlagen har under senare år radikalt krympt sin fasta personalstyrka. Egna läromedelskonsu- lenter, som reser runt i landet och informerar om produkterna, blir alltmer sällsynta, distribution läggs ut. Ingen har längre eget tryckeri eller fast anställda grafiker och tecknare. Föreningen () är en samman- slutning av 30 företrädesvis stora och medelstora läromedelsförlag. FSL ger ut branschstatistik baserad på uppgifter från med- lemmarna. Deras totala försäljning i minskade mellan och . Totalt uppgick den till (exkl moms). Försäljningen av läromedel avsedda för grund- skolan ökade medan den totala försäljningen av läromedel avsedda för gymnasieskolan, komvux, högskola, övrig vuxenutbildning m m minskade med 5,7 – . Enligt FSL minskade inköpen av läromedel i med per elev , räknat i fasta priser. I gymnasieskolan minskade de med . Enligt FSL uppgick läromedelskostnaden per elev till , vilket motsvarar ca en procent av den totala kostnaden per läsår för en elev i . FSL ger också ut en förteckning över läromedelstitlar. Vem som helst som betalar för annonsplats får vara med i förteck- Den upptar i viss mån även läromedel inom specialunder- visning. Ett fåtal specialförlag inom området brukar vara med. Förteckningen kan ses som ett komplement till förlagens egna produktkataloger eftersom den innehåller en beställningsservice som oftast används av kommunerna. Det finns och har funnits en mindre skara av privata aktörer som producerar läromedel för funktionshindrade. infördes särskilda statliga medel för stöd till produktion på den fria marknaden. Stödet avsåg generellt små målgrupper och beloppet var en mkr . Läromedels- branschen blomstrade och även flera av de då rätt många stora läromedelsförlagen var med som intressenter för produktionsstöd. finns endast ett fåtal stora förlag kvar. Några av dem produce- rar en del material där språk och lay-out anpassats för elever med läs- och skrivsvårigheter, oftast versioner av de vanliga läromedlen. Till en del vanliga läromedel produceras också kassettversioner för elever med dyslexi. Dessa inläsningar görs i de flesta fall med produktionsstöd från . Vid sidan om de större förlagen finns ett 40-tal enskilda aktörer eller förlag som producerar laborativt material, läromedel och stu- diematerial för funktionshindrade. Ungefär tio av dem kan sägas utgöra en sedan rätt länge etablerad kärna av små förlag. Därtill kommer enstaka produkter framtagna av enskilda lärare eller orga- nisationer som ofta fått stöd för produktionen via . De små förlagen producerar primärt för förskolan, sex-årsverksamhet (fr o m 1998 förskoleklass), tal- och språkträning och gör laborativt material. Några har specialiserat sig på återförsäljning av utländskt material för barn och vuxna både inom specialundervisning och inom invandrarundervisning. Andra producerar lättläst ungdomslitte- ratur. Dagens inköpare av läromedel är kommunerna. Ett undantag är specialskolan där staten är kunden. Köparna besöker läromedels- mässor ofta anordnade i samverkan mellan lärarorganisationer och läromedelsbranschen. Samtliga förlag skickar också ut egna pro- duktkataloger. Många presenterar sina produkter i samband med fortbildningsdagar. Decentraliseringen inom skolområdet har bl a fört med sig att be- hoven av information om läromedel förändrats. Införandet av kom- mundelsnämnder/stadsdelsnämnder har ofta decentraliserat ansva- ret för funktionshindrade elever till den enskilda skolan eller till enskilda lärare. givna kanaler i en särskoleorganisation har förflyttats till rektorer, lärare och andra som inte haft ansvar för denna målgrupp. De som arbetar i skolan får i hög grad själva söka information om läromedel. Detta har medfört krav på en effek- tivare marknadsföring för att kunna nå berörda grupper. Problemen torde vara gemensamma för alla som säljer läromedel. Enligt upphovsrättslagen (URL) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk har var och en rätt att framställa exemplar i blindskrift av utgivna litterära verk. När det gällertalböcker krävs regeringens tillstånd för att genom ljudupptagning med hjälp av inläsning eller överföring från en annan ljudupptagning få framställa exemplar av utgivna litterära verk för utlåning till synskadade och andra funktionshindrade som inte kan ta del av verken i skriftlig form. Regeringen, , har givit 32 organ rätt att framställa talböcker, de två myndigheterna TPB och , 24 länsbibliotek, SRF samt 5 privata företag. Royalty utgår för talböcker liksom för tryckta böcker ur det sär- skilda anslaget för detta under utgiftsområde. Elektronisk framställning är inte reglerad i URL. För att kunna framställa E-böcker avtalar TPB och med författar- och utgivarorganisationerna. Så gör även när det gäller läromedelskassetter för dyslektiker. Dyslektiker är talboksberättigade och är en stor grupp i samhället. Det vore rimligt om deras behov av intalade läromedel kunde ske på kommersiella grunder. Det var också bakgrunden till uppdrag att främja sådan utgivning. Framställning av talböcker enligt URL får dock inte avse verk av vilka ljudupptagning kommit ut i handeln. Detta innebär att läromedel som finns i en intalad kommersiell version inte kan bli en talbok enligt URL. Det betyder i sin tur att ju fler kommersiella intalade böcker desto färre talböcker och därmed sämre tillgänglighet för synskadade eftersom läromedelskassetter inte är anpassade efter synskadades behov. Den digitala tekniken påverkar balansen mellan allmänna och enskilda intressen i den traditionella upphovsrätten. Starka ensam- rätter kan hindra att information blir tillgänglig, vilket kan leda till en besvärlig situation inom t ex utbildning och forskning och särskilt för 205 Upphovsrättslagen (1960:729) kan nya medier och ny teknik betyda nya förtjänstmöjligheter för upphovsmännen. Upphovsrättsliga frågor relaterade till den nya digitaltekniken är föremål för översyn såväl nationellt som internationellt. Det är oerhört angeläget att i dessa sammanhang bevaka att anpassningar kan göras för att funktionshindrade skall kunna ta del av kunskap och information i ny teknik utan att detta kommer i konflikt med upphovsrätten. Kommittén har bl a kunnat konstatera att staten har ett åtagande för läromedelsfrågor inom det offentliga skolväsendet. Detta består huvudsakligen i att se till att också mycket små elevgrupper får tillgång till läromedel samt att informera om läromedel. Åtagandet är delat mellan och . Kommittén har också iakttagit att andra statliga aktörer har ansvar för läromedel/studiematerial för funktionshindrade, dock inte primärt inom det offentliga skolväsen- det. Det statliga stödet till produktion på den privata marknaden är marginellt. Kommitténs uppdrag gäller elever med funktionshinder. En elev- grupp som kan ha betydande behov av särskilt anpassade lärome- del är vissa elever med läs- och skrivsvårigheter/dyslexi. För flerta- let av dem finns läromedel på den fria marknaden. Elever med omfattande inlärningsproblem kan emellertid vara beroende av särskilt anpassade läromedel, t ex i form av inlästa böcker. Dessa elevers behov av läromedelsanpassningar är jämförbara med funktionshindrade elevers och kan inte alltid mötas av marknaden. I dagens särskilda läromedelsuppdrag till och an- vänds dyslexi som begrepp. Kommittén har valt att här ansluta sig till detta som en markering av att statens åtagande rör en begrän- sad grupp. Enligt skollagen skall elever i skolan208 och gymnasieskolan209 utan kostnad ha tillgång till böcker, 206 4 kap 4 § skollagen 207 6 kap 4 § skollagen verktyg och andra hjälpmedel som behövs för en tidsenlig utbild- ning. I verksamheten får dock förekomma enstaka inslag som kan föranleda en obetydlig kostnad för elever. För elever i gymnasie- skolan gäller dessutom att huvudmannen får besluta om att ele- verna skall hålla sig med enstaka egna hjälpmedel. I grundskoleförordningen 210 stadgas att "särskild vikt skall läggas vid att eleverna i undervisningen har tillgång till läromedel som täcker väsentliga delar av ett ämne eller en ämnesgrupp och som är ägnade att ge fasthet och sammanhang i studierna." Samma for- mulering återfinns i specialskoleförordningen och sameskolförord- ningen. Brist på lämpliga läromedel får inte utgöra ett hinder för barn och ungdomar med funktionshinder att genomgå utbildning på lika villkor som andra elever. För många elever med funktionshinder är särskilt utvecklade eller anpassade läromedel en förutsättning för att de skall kunna tillgodogöra sig undervisningen. Eleverna skall ha samma tillgång till läromedel som sina icke funktionshindrade kamrater. Framtagning av sådana läromedel är en viktig del av stödet till skolan för att den skall kunna möta elevernas behov. Kommitténs utgångspunkt har varit den gängse definitionen av läromedel, nämligen att läromedel är sådant som lärare och elev kommer överens om att använda för att nå uppställda mål. Denna vida tolkning kommer , med teknikens utveckling och möjligheter, att leda till en ytterligare förändrad syn på läromedel. Framtidens läromedel kommer sannolikt i högre grad att bestå av en mängd olika komponenter, bl a tillgängliga via IT, och inte nöd- vändigtvis att framstå som en färdig läromedelsprodukt. Mål och riktlinjer på skolans område skall vara utgångspunkt för det offentliga läromedelsåtagandet och omfatta samtliga små grup- per av elever som är beroende av särskilt läromedelsstöd, oavsett medium eller utformning. ·föreslår att det även framgent skall vara ett statligt åtagande att se till att elever med funktionshinder, som är beroende av särskilt 2087 kap 4 § skollagen 2095 kap 21 § skollagen 2102 kap 14 § grundskoleförordningen utvecklade eller anpassade läromedel, ges tillgång till sådana läromedel, ·föreslår att det statliga läromedelsåtagandet skall omfatta elever med funktionshinder inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdom jämte elever i motsvarande fristående skolor, ·föreslår att det offentliga åtagandet i högre grad än skall stimulera produktion på den fria läromedelsmarknaden. Kommittén föreslår att det även framgent skall vara ett statligt åtagande att tillse att elever med funktionshinder, som är beroende av särskilt utvecklade eller anpassade läromedel, ges tillgång till sådana läromedel. Syftet skall vara att tillförsäkra dem en med andra elever likvärdig skolgång. Frågan om statens åtagande för att garantera små grupper av elever tillgång till läromedel har, sedan starten , belysts i ett flertal utredningar och organisationsöversyner. Samtliga har ur olika aspekter övervägt statens roll och olika organisatoriska förändringar har genomförts. Ingen utredning har resulterat i att det statliga engagemanget för läromedel till små elevgrupper ifråga- satts. Barn och ungdomar med funktionshinder är små elevgrupper för vilka vanliga läromedel inte alltid är tillgängliga eller användbara. Utveckling, produktion och försäljning av läromedel i små uppla- gor är kostsamt och produkterna blir sällan lönsamma. Upplagor på 3 000 exemplar anses i allmänhet i läromedelsbranschen vara minsta tänkbara försäljningsupplaga. Mindre upplagor gör i de flesta fall läromedelsframställning kommersiellt ointressant. Det staten producerar via är i allmänhet upplagor på enstaka exemp- lar upp till 500, i vissa fall upp till några tusen exemplar. Som jämfö- relse kan nämnas att ett basläromedel för elever i kan nå en upplaga på 30 000 – 40 000 exemplar. Motivet för att föreslå ett fortsatt statligt åtagande är således fort- farande att vissa läromedel för elever med funktionshinder produce- ras i så små upplagor och/eller medför så höga kostnader att en produktion inte skulle komma till stånd på den fria läromedelsmark- naden utan offentligt stöd i någon form. Det gäller framför allt utveckling av punktskriftsböcker, talböcker med bildbeskriv- ningar/kommentarer, specialpedagogiska datorprogram för t ex synträning eller material som bygger på kommunikationssystemen Bliss och Pictogram. Samma sak gäller digitalt teckenspråks- material. Kommittén bedömer att merparten av den produktion som sker inom är av denna art. Det finns dock skäl att uppmärk- samma att produktionen av läromedel för utvecklingsstörda i vissa fall befinner sig i en gråzon, där det är svårt att särskilja SIH:s produktion från viss annan produktion, t ex den som vissa små förlag svarar för. Kommittén föreslår att det statliga läromedelsåtagandet skall om- fatta elever med funktionshinder i förskoleklass, grundskola, särskola, sameskola och gymnasieskola, dvs det offentliga skolvä- sendet för barn och ungdom, jämte elever i motsvarande fristående skolor. I och med kommitténs förslag att specialskolan skall upphöra som egen skolform kommer eleverna i dagens specialskola att tillhöra målgruppen genom att de kommer att gå i eller särskolan. Såväl forskning som beprövad erfarenhet av arbete med barn med funktionshinder visar att tidiga insatser är avgörande för bar- nens kognitiva utveckling. De statliga läromedelsinsatserna har därför också innefattat en del färdighetstränande material för för- skolan, främst för barn med synskador. Många barn med funktions- hinder utvecklar vissa färdigheter senare än andra barn. Det inne- bär att en del sådant färdighetstränande pedagogiskt material behövs också i skolan. Det statliga åtagandet enligt kommitténs förslag skall ses som oförändrat vad gäller målgrupp och innebär ett förtydligande till SIH:s nuvarande ansvar för elever i skolan. Liksom skall läromedel säljas till dem som behöver läromedlen. Kommittén menar emellertid att läromedelssituationen för vuxna ytterligare bör belysas, framför allt p g a bristfälligt stöd och i relation till andra aktörers åtaganden inom detta område (se vidare avsnitt 10.7.5 och 10.9). Kommittén föreslår att det offentliga åtagandet i högre grad skall inriktas mot att stimulera produktion på den fria läromedelsmarkna- den. Detta bör ske genom ökat stöd till utveckling och produktion. Det statliga åtagandet kan ges olika utformning. Staten kan själv svara för utveckling och produktion eller stimulera utveckling och produktion på den fria läromedelsmarknaden. Vid ligger tyngdpunkten på egen utveckling och produktion. skiljer på produktionsstöd, produktionsstyrd läromedelsut- veckling samt egen utveckling. Av de totala kostnaderna för myn- dighetens läromedelsåtagande , totalt , fördelades till produktionsstöd och till produktionsstyrd verksamhet. av kostnaderna gällde således egen verksamhet. Intäkterna för läromedelsförsälj- ningen var . Produktionsstödet fördelades till arton projekt, av vilka tretton avslutades . Produktionsstyrd utveckling sker på initiativ av som lägger ut en beställning på företag, förlag eller enskilda experter. Den produktionsstyrda utvecklingen finansierades över ett särskilt anslag som myndigheten disponerar för läromedelsutveckling. av detta anslag gick till den produktionsstyrda utvecklingen, som stod för ca en fjärdedel av myndighetens totala kostnader för läromedelsutveckling. Kommittén bedömer att den utveckling och produktion som svarar för i ökad grad bör kunna omorienteras till stöd till externa aktörer. Särskilt gäller detta verksamheten vid i . Det kan i sammanhanget noteras att är det tredje största läromedelsförlaget i , räknat på antalet an- ställda, men självklart ett av de mindre när det gäller intäkter. Det finns flera skäl att eftersträva ett ökat externt engagemang. Det skulle engagera fler i utvecklingen och produktionen av lärome- del för funktionshindrade och på det sättet innebära en investering i kompetens utanför myndigheten. Som kommittén uppfattar det är mer eller mindre ensamma om sin kompetens på flera områden. Att själva svara för utvecklingen och produktionen är naturligtvis ett sätt att värna denna kompetens. leder det lätt till viss stagnation. Kommittén bedömer att framför allt läromed- len för utvecklingsstörda skulle vinna på den ökade mångfald som en ökad extern produktion skulle kunna leda till. , vars åtagande i förhållande till elever med funktions- hinder är begränsat till elever med dyslexi, verkar via produktionsstöd eller produktionsstyrd utveckling. Inom områden där det inte går att finna någon producent på den fria marknaden, ens med stöd för utveckling och produktion, kommer det även framgent att vara nödvändigt att staten liksom står för såväl utveckling, framställning, försäljning som distribution. Ett statligt läromedelsåtagande bör emellertid i sig inte behöva innefatta egna fasta resurser för t ex tryckning, kopiering, lagerföring eller distribution. 10.7.3Mål och uppdrag för det statliga läromedelsåtagandet ·föreslår att det övergripande målet skall vara att verka för en god läromedelssituation för de elever med funktionshinder som är beroende av särskilt utvecklade eller anpassade läromedel, ·föreslår att uppdraget bl a bör omfatta att –utveckla och vidmakthålla en strategi för läromedelsförsörj- ning, –inventera behov av läromedel, –stimulera produktion av bristläromedel, i första hand genom utvecklings- och produktionsstöd till den fria läromedelsmark- naden, –informera om läromedel, –initiera utvecklings- och läromedelsprojekt, kompetensupp- byggnad och forskning, –förmedla och göra tillgänglig nationellt och internationellt utvecklad kunskap, –följa och omsätta utvecklingen inom informationsteknologin så att den främjar läromedelsförsörjningen, – svara för viss framställning, mångfaldigande och försäljning. Kommittén föreslår att det övergripande målet skall vara att verka för en god läromedelssituation för de elever med funktionshinder som är beroende av särskilt utvecklade eller anpassade läromedel. Syftet är att dessa elever skall ha samma tillgång till läromedel som andra elever så att de kan uppnå målen i undervisningen. Målet överensstämmer väl med vad som gäller för . I myndighetens årsredovisning för redovisar man att en utgångspunkt för läromedelsverksamheten är följande uttalande som gjordes redan i budgetpropositionen 1986/87:100: Målet för samhällets insatser på läromedelsområdet när det gäller handikapp bör vara att brist på lämpliga läromedel inte skall få ut- göra ett hinder för att de skall kunna genomgå utbildning på lika villkor med andra elever. Elever med handikapp skall således ha samma tillgång på läromedel som sina icke handikappade kamra- ter. Uttalandet formulerar väl den målsättning som kommittén anser bör gälla också , även om begreppet handikapp inte längre an- vänds på samma sätt. · Utveckla och vidmakthålla en strategi för läromedelsförsörjning Det är nödvändigt att utnyttja olika vägar för att förbättra lärome- delssituationen för funktionshindrade elever. Strategin skall vara ett nationellt verktyg för att realisera målet om likvärdighet och kvalitet i en undervisningssituation där elever med funktionshinder har samma tillgång till läromedel som andra elever. I strategin ingår att utveckla effektiva former för information om läromedel som finns på marknaden och som är användbara för målgruppen. I uppdraget ingår också att se till att disponibla resurser för området utnyttjas optimalt. Uppdraget medför ett övergripande ansvar och ett nära samarbete mellan offentliga aktörer och privata förlag. · Inventera behov av läromedel En viktig roll i det statliga åtagandet är att inventera behov av läro- medel och bedöma på vilket sätt de bäst skall kunna tillfredsställas. Inventeringar måste ske kontinuerligt och stämmas av mot möjlig- heter och hinder att anpassa befintliga läromedel på marknaden. Det är nödvändigt att mycket tydligt kunna precisera förutsättningar och prioritera behov för att kunna initiera och stimulera till nödvän- diga insatser. ·Stimulera produktion av bristläromedel, i första hand genom utvecklings- och produktionsstöd till den fria läromedelsmarkna- den De flesta elever med funktionshinder får sin undervisning inom eller i anslutning till den vanliga grund- och gymnasieskolan. Detta ställer allt större krav på likvärdighet hos produkterna. De statliga insatserna bör även fortsättningsvis präglas av intentionen att produktion på den fria marknaden skall stimuleras. Den framtida rollen bör i detta hänseende fungera så att den privata marknaden kan känna stöd och uppmuntran. Staten skall eftersträva samarbete Medlen för att genomföra detta måste bli tydligare och attraktivare. Stödet måste sättas i relation till den egna statliga produktionskostnaden, dvs hela de faktiska kostnaderna för egen statlig produktion. För att genomföra uppdraget måste staten förfoga över effektiva verktyg. Medel bör lösgöras för att stimulera den fria läromedelsmarknaden till samverkan och därigenom öka mångfalden. Utvecklings- och produktionsstöd skall också i högre grad användas för att uppmuntra olika parter till produktion där SIH:s målgrupper och den fria marknadens målgrupper skulle kunna sammanfalla. Staten skulle därigenom kunna retirera från viss produktion till förmån för något annat eftersatt läromedelsområde. · Informera om läromedel Uppdraget innebär en aktiv roll i att informera om hur läromedels- situationen ser ut och var behoven är störst samt att stötta aktiviteter från enskilda lärare och förlag. Det innebär också att informera om vilka läromedel som finns för målgrupperna och var man kan köpa dem. års förändring på skolområdet har bl a medfört att det saknas en struktur på kommun- och skolnivå med givna kanaler för information och stöd till funktionshindrade elever. Detta ställer krav på en effektivare marknadsföring för att läromedelsinsatserna skall nå ut till berörda elever och lärare. Det finns ett uttalat behov av information om läromedel som är använd- bara för funktionshindrade. Insatserna bör därför intensifieras. ·Initiera utvecklings- och läromedelsprojekt, kompetensupp- byggnad och forskning I uppdraget ingår att genom samverkande insatser initiera utveck- lings- och läromedelsprojekt. Med hänsyn till bl a de stora kostnader som är förknippade med att framställa nya läromedel skall klarlagda behov, t ex inom vissa ämnen eller för vissa specifika grupper, kunna tydliggöra också för eventuella privata producenter vad som är mest angeläget. I läromedelsuppdraget skall ingå att initiera och stimulera kom- petensuppbyggnad, utvecklingsarbete och forskning inom området. saknas i stort sett forskning kring läromedel för elever med funktionshinder. ·Förmedla och göra tillgänglig nationellt och internationellt ut- vecklad kunskap En god läromedelssituation förutsätter att läromedelsutvecklare och producenter har god kännedom om elevernas behov och det prak- tiska arbetet i skolan.