ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GM11751 · 1999-01-01 00:00:00 — genomförde regeringen, utan att informera vare sig eller myndigheterna om konsekvenserna, en ändring i myndigheternas anslagsförordning som på många håll lett till oacceptabla konsekvenser. Planerade utbetalningar har fått ställas in, och planerad verksamhet har fått skjutas eller helt utebli. För innebär regeringens bristfälliga hantering bl.a. att anslagen till arbetsmarknadsutbildning plötsligt under pågående budgetår enligt uppgift minskar med . Vidare innebär förändringen för länet att skall sparas in på särskilda åtgärder för arbetshandikappade. AMS har infört anställningsstopp för arbetshandikappade för att om möjligt klara de plötsligt uppkomna sparkraven. Regeringens besparingar slår på ett orimligt men träffsäkert sätt mot svaga grupper i ett län med en redan mycket svag arbetsmarknad. Mot denna bakgrund vill jag fråga finansministern: Avser finansministern att vidta några åtgärder för att mildra de dramatiska effekter som uppstått för till följd av anslagsbesparingar och av den ändrade anslagsförordningen?
fr · GM11752 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen har i anslutning till beslutet att skall ta emot 5000 flyktingar från Kosovo beslutat att som en del av finansieringen utnyttja medel motsvarande 1200 kvotflyktingar. Detta har fått till konsekvens att endast kan ta emot ca 30 kvotflyktingar från resten av världen. har ca 3500 av de platser som reserverats för Kosovoflyktingar utnyttjats. Regeringen har förklarat att stridernas upphörande gör att det inte blir aktuellt att föra över ytterligare kosovoalbaner till . Mot den bakgrunden vill jag fråga utrikesministern: Är regeringen beredd att återföra de ianspråktagna medlen till flyktingkvoten ?
fr · GM11753 · 1999-01-01 00:00:00 — För en månad sedan frikände nazisterna som tog hotbilder utanför hemmen hos en känd programledare och en polischef i . Frikännandet upplevs stötande, även om Högsta domstolens domslut utifrån gällande lagstiftning är korrekt. Det är helt oacceptabelt att personer, oavsett om de är nazister eller ej, på det här sättet skall kunna kränka och åsamka andra personer psykiskt lidande och sedan i domstol gå fria. Sådana här händelser riskerar att allvarligt skada allmänhetens förtroende för vårt rättsväsende. Den friande domen har med tillämpningen av vår tryckfrihetsförordning att göra. Visst skall tryckfriheten värnas, men om dess tillämpning kan få sådana här konsekvenser måste lagarna ses över. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att brott av ovanstående karaktär skall kunna beivras?
fr · GM11754 · 1999-01-01 00:00:00 — En av de misstänkta, i de tragiska s.k. polismorden i , var en brottsling som hade en obevakad permission. Den misstänktes eventuella skuld är något för rättsinstanserna att avgöra. Permissioner är något som kan öka livskvaliteten hos dem som avtjänar sina straff, men de får inte ske på bekostnad av allmänhetens och brottsoffrens säkerhet. Min fråga är: Avser ministern att vidta några åtgärder mot obevakade permissioner ?
fr · GM11755 · 1999-01-01 00:00:00 — I den av regeringen utarbetade inriktningen av Försvarsmaktens förmågor, anges förmågan att kunna genomföra internationella insatser. Men i beskrivningen av den internationella förmågan anges inte hur stor del av försvarsutgifterna den delen av försvarets uppgifter är tänkt att ha. I vårt land planerar vi för en av historiens största nedskärningar när det gäller försvaret. För mig går ekvationen inte ihop; att vi skall ha en bra beredskap för internationella insatser som vi nedrustar vårt försvar. Trots att någon officiell inbjudan ännu inte kommit från vare sig FN eller Nato förs en intensiv diskussion om att skicka ned en svensk bataljon eller liknande till Kosovo för att bevaka och bevara den sköra freden. En svensk fredsinsats i Kosovo eller i något annat land i världen är inte budgeterad. Från vilket utgiftsområde avser försvarsministern föreslå att den miljard kronor som en bataljon i Kosovo beräknas kosta skall tas?
fr · GM11756 · 1999-01-01 00:00:00 — I beskrivs situationen så svår inom förlossningsvården att de gravida mödrarna uppmanas att föda sina barn på andra orter i . Den svåra situationen är särskilt kännbar . Orsaken till den nu akuta situationen anges vara framför allt personalbrist, men också alltför ålderstigen materiel samt bristande materiella resurser över huvud taget. Orsaken till personalbristen sägs vara lägre löner jämfört med andra vårdformer. Resursbristen inom framför allt neonatalvården är en följd av medicinska framsteg som innebär att allt yngre nyfödda barn kan räddas till ett fullvärdigt liv. Förlossningsvårdens och neonatalvårdens ökade möjligheter att hjälpa för tidigt födda barn med svårigheter är andra orsaker till den svåra situationen. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att de stora landvinningar som uppenbarligen gjorts inom förlossnings- och neonatalvården fullt ut skall komma människorna till del under årets alla månader?
fr · GM11757 · 1999-01-01 00:00:00 — Det är stora skillnader mellan landets försäkringskassor när det gäller att bedöma arbetsskador. I blir fyra av tio fall klassade som arbetsskador medan godkänner sju ärenden av tio. avgjordes knappt 74000 ärenden som arbetsskador av landets försäkringskassor. Av dem godkändes som arbetsskador, visar statistik från . Men de regionala skillnaderna mellan kassorna är stora. Dessa statistiska skillnader indikerar att misslyckats med att driva igenom en homogen tillämpning av lagen om arbetsskadeförsäkring. Det finns skäl att tro att länsrätterna bedömer de försäkringskassebeslut som överklagas mycket olika. Det är mycket alarmerande att inte alla medborgare i landet tillförsäkras rätten att få en likvärdig bedömning vid ansökan om arbetsskada. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att komma till rätta med problemet?
fr · GM11758 · 1999-01-01 00:00:00 — De ändrade reglerna vad gäller arbetslöshetsförsäkringen medförde att ett stort antal studerande, som ej erhöll sommarjobb, gick arbetslösa utan a-kasseersättning . Den akuta situationen löstes på ett tillfälligt sätt. verkar problemet upprepa sig. Inget permanent förslag till lösning har presenterats som gått varför problemet kvarstår även denna sommar. kunde studenter som var inne i a-kassesystemet få ersättning från a-kassan om de inte kunde få arbete. Den lagändring som ledde till att vissa studenter miste a-kassan ingick i en proposition som behandlade arbetslöshetsförsäkringen i sin helhet. Ett enda ord ändrades i lagtexten beträffande den s.k. ramtiden för prövning av arbetsvillkoret och medförde att ramtiden skulle gälla avslutad heltidsutbildning. I normala fall detaljbehandlas varje enskild lagtextförändring i en proposition, men så var inte fallet i denna proposition. Det är motsägelsefullt att den nuvarande utformningen av arbetslöshetsförsäkringen får kvarstå i ett samhälle som rustar sig med slagorden "livslångt lärande" och "kunskapssamhälle". Alla former av studier bör vara överhoppningsbar tid i en arbetslöshetsförsäkring som verkar i ett kunskapssamhälle. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att komma till rätta med problemet på kort och på lång sikt?
fr · GM11759 · 1999-01-01 00:00:00 — Skolministern vill lägga ned , landets specialskola för synskadade barn med multifunktionshinder. Det är orimligt att tro att av landets nära 290 kommuner alla skall kunna nå samma kunskapsnivå som en specialskola. Varje berörd kommun måste bygga upp erforderlig kompetens och anpassa lokaler och utrustning för elever med mycket speciella behov. Detta tar tid, är dyrt och måste ske helt utan de samordningsfördelar som det innebär att ha en verksamhet för barn med vissa särskilda behov samlad. Kommunerna har inte och kan knappast förväntas att mer än i undantagsfall klara av att bygga upp det kunnande som krävs. Det saknas vidare motiv för kommunerna att i förväg - "på chans" - bygga upp kapacitet för högkvalitativ undervisning av barn med multifunktionshinder. Sådant kapacitetsbyggande kostar miljonbelopp och tar åratal att åstadkomma. I många kommuner behövs inte kompetensen löpande. I propositionen saknas besked om förslagens ekonomi och kommunernas ekonomiska möjligheter att ge barn med funktionshinder bättre stöd i hemskolorna. Det är förmodligen inte möjligt att garantera en likabehandling över hela landet av dessa barn med mycket särskilda behov. Vad avser skolministern göra för att garantera likabehandling i skolan av synskadade barn med multifunktionshinder i landets samtliga kommuner?
fr · GM1176 · 1999-01-01 00:00:00 — I samband med att behandlade en ny körkortslag så behandlades frågan om behörighetskrav för att framföra moped klassI, den s.k. EU-mopeden. antog i ett första skede regeringens förslag om 16år samt körkort som behörighetsregler. Men en enig riksdag ville ytterligare öka tillgängligheten för den nya mopeden. gav därför regeringen i uppdrag att återkomma till med förslag dels om en behörighetsålder på 15år, dels om en obligatorisk utbildning och behörighetsbevis för att få framföra moped klassI. menade att utbildningen borde kunna ske inom ramen för skolan, inom studieförbund, inom frivilligorganisationerna, inom branschen eller vid en körskola. bedömde att de nya reglerna skulle kunna träda i kraft . Min fråga till ministern är: När kan förvänta sig ett förslag om en behörighetsålder på 15år samt krav om obligatorisk utbildning och behörighetsbevis för framförande av moped klassI?
fr · GM11760 · 1999-01-01 00:00:00 — Det har ganska länge talats om en översyn av den nuvarande räddningstjänstlagen. Mig veterligen har inte så mycket mer hänt än att det talats om en ny lag. Några direktiv till en utredning lär inte finnas. Det talas dock om att ett förarbete görs på Försvarsdepartementet. Jag vill därför ställa följande fråga till statsrådet: När kommer en ny räddningstjänstlag att träda i kraft?
fr · GM11761 · 1999-01-01 00:00:00 — har frågan om kvinnornas situation inom arbetsskadeförsäkringens område diskuterats. TCO har drivit frågan om könsneutralitet till Europeiska kommissionen. I en rapport från 1999, Ett krafttag för arbetsmiljön, finns också kvinnornas speciella förhållanden omnämnt. Från kvinnor inom vården, och deras fackliga organisationer, kommer alltmera alarmerande rapporter om förslitningsskador och utbrändhet. Kvinnornas situation är speciell på arbetsmarknaden. Trots detta förhållande tar lagstiftningen inom arbetsskadeområdet inte fasta på problematiken. /har aviserats, att en proposition rörande ny arbetsskadeförsäkring skall underställas . Min förhoppning är att det i propositionen kommer att finnas initiativ utifrån jämställdhetsperspektiv. Min fråga till ministern är om ministern har för avsikt att uppmärksamma kvinnornas och "kvinnoyrkenas" situation inför den kommande propositionsskrivningen inom arbetsskadeförsäkringens område.
fr · GM11762 · 1999-01-01 00:00:00 — Befolkningen på en mil utanför bedriver ett intensivt utvecklingsarbete och befolkningen har ökat . Det stora problemet är kommunikationerna. Under den isfria delen av året går en färja två turer per dag, tre , finns en vinterväg för terrängfordon samt en s.k. hydrokopter. Ovisshet har uppstått om vem som är huvudman för vinterverksamheten. Denna ovisshet skapar oro bland befolkningen och risken finns för utflyttning. Det brådskar med besked. När avser regeringen att besvara skrivelse med fråga om framtida huvudmannaskap?
fr · GM11763 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen anslår inga nya pengar till och har inte utfäst sig någonting i budgeten om anslagen . Endast för anslås nya pengar, men det är för lite för att säkra kvaliteten, vilket också uppmärksammat. Ett namnbyte från högskola till universitet är inte tillräckligt om beslutet inte följs upp med ökade resurser. Vi moderater har därför beslutat anslå mer till än regeringen, . Vi ger i vårt alternativ de resurser som krävs för att det skall kunna fortsätta att utvecklas i snabb takt och stärka sina profilområden. Vi anslår 10 miljoner mer till redan innevarande år och har utfäst oss att trappa upp anslagen . ökar vi därför anslagen till med ytterligare. Allt för att skapa gynnsamma förutsättningar och god förutsebarhet för verksamhet. Pengarna skall gå till att stärka universitets forskning och forskarutbildning. Utvecklingen av i måste kunna ske med långsiktighet. Att bygga upp forskning och forskarutbildning av hög kvalitet tar tid, också när nya resurser tillförs. Vad avser regeringen göra för att stärka forskningen och forskarutbildningen vid ?
fr · GM11764 · 1999-01-01 00:00:00 — Var femte fjortonåring i begick enligt tidningsuppgifter brott . Örebropolisens åtta ungdomsutredare redovisade 1474 brott till åklagare . Normlöshet och avsaknad av moral, tillsammans med behov av spänning och snabb behovstillfredsställelse, ligger bakom brottsligheten. Många av ungdomarna saknar kontakt med vuxna de känner respekt för. Enligt uppgifter i har av de ungdomar polisen kommer i kontakt med läs- och skrivsvårigheter. Såväl polisen, som föräldrar och allmänhet efterlyser tidigare och tydligare reaktioner när ungdomar begår brott. Undfallenhet och passivitet slår tillbaka. Ungdomar är ej straffmyndiga och saknas både stöd- och sanktionsmöjligheter. räcker inte till för att möta unga som utvecklat allvarliga kriminella beteenden. Det finns mycket som kan göras: Polisen måste få registrera ungdomsbrottslingar under och ges möjlighet att drogtesta också ungdomar , vid misstanke om drogpåverkan. Ungdomar som begått allvarliga brott bör kunna dömas till ett särskilt frihetsberövande ungdomsstraff, på kriminalvårdshem för unga. En möjlighet till villkorat frihetsberövande straff kan införas. Om den unge brottslingen skärper sig slipper han fängelse - om han fortsätter begå brott måste han avtjäna hela det sammanlagda straffet. Det bör vara möjligt att döma unga brottslingar till ett s.k. weekendfängelsestraff, dvs. ett kort frihetsberövande straff som skall stämma till eftertanke. Vad avser justitieministern göra för att skapa bättre möjligheter att stävja brottslighet bland ungdomar såväl över som ?
fr · GM11765 · 1999-01-01 00:00:00 — "Med en gemensam syn kan man rätta till det mesta. Arbetslösheten till exempel." Det stod att läsa på socialdemokraternas valaffischer i valet till . Men regeringen saknar uppfattning om den gemensamma valutan - den tillsammans med den inre marknaden viktigaste frågan för jobb och konkurrenskraft. Denna passiva syn är alls inte "gemensam" med någon. Tvärtom är det enda land utan formellt undantag som av egen vilja står utanför den gemensamma valutan. I rådet har medlemsländerna fattat beslut om riktlinjer 1999. Regeringen har ställt sig bakom dokumentet. Trots detta följer inte regeringen de rekommendationer den varit med om att fatta. Man betonar att rekommendationerna är till intet förpliktande och mer skall ses som en lista för länderna att plocka från. Gemensamt agerande är tydligen bara bra när alla andra länder gör som just den vill. I rekommendationerna står att medlemsstaterna skall "lägga särskild vikt vid att väsentligt minska de allmänna omkostnaderna och den administrativa bördan för företagen, särskilt för de små och medelstora företagen". Regeringen följer inte sina egna rekommendationer vad gäller företagandets villkor. Under rubriken talas det om att "vända på den långvariga tendensen till allt högre skattetryck och allt högre obligatoriska avgifter på arbete". Särskilt talas det om att skatten måste sänkas på "okvalificerat och lågavlönat arbete". Vad avser näringsministern göra för att skall följa de sysselsättningsrekommendationer den varit med om att besluta i EU?
fr · GM11766 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen vill lägga ned , men vill behålla specialskolorna för döva barn. Skolministern sade : "Döva kräver ett eget språk, och de behöver också ha tillräckligt med kamrater och tillräckligt med personal som är kompetent inom området. Det kräver en alldeles egen skolmiljö." Det är vanligt att svårt synskadade barn har ett svagt utvecklat kroppsspråk. En del av de svårt synskadade barnen med multihandikapp saknar ett för utomstående tydbart språk, vissa saknar t.o.m. mimik. Andra barn kan ta till sig beröring eller musik förmedlad genom speciella resonansmattor. Musiken de inte kan höra, kan de då känna rytmen av. Ytterligare andra barn använder ett teckenspråk, som helt skiljer sig från de dövas. Och ytterligare andra barn kan ge uttryck t.ex. för matematisk förmåga med hjälp av färger, eller kommunicera via talsyntes i datorn. Autism drabbar förmågan att kommunicera. Döva är knappast de enda barn med funktionshinder som har ett eget språk och därmed behov av en egen skolmiljö. För andra svårt funktionshindrade barn är språket kanske inte erkänt eller identiskt för alla i samma situation, men likväl av största betydelse för de berörda barnens livssituation. Vad avser skolministern göra för att garantera bästa tänkbara språkmiljö för synskadade barn med multifunktionshinder, när hon lagt ned ?
fr · GM11767 · 1999-01-01 00:00:00 — Valet till var det fjärde valet i rad då socialdemokraterna hävdade att den gemensamma valutan inte hörde hemma eller skulle diskuteras i valrörelsen. Först hävdade man att EMU inte hade med folkomröstningen om EU-medlemskap att göra, trots att EMU var en del av det fördrag som vi anslöt oss till. Sedan hävdade man att EMU skulle hållas utanför det första valet till , eftersom det var en riksdagsfråga. påstod man att EMU inte hade med riksdagsvalet att göra, trots att det är som skall fatta beslut om svenskt medlemskap i den gemensamma valutan. , i valet till , sade partiet ånyo att EMU var en riksdagsfråga och försökte hålla undan EMU-frågan från människors ställningstagande. När är det att diskutera den gemensamma valutan i valdebatten? I vilket val är det lämpligt att resonera med väljarna om EMU, när regeringen tydligen anser att både riksdagsval och EU-parlamentsval är olämpliga. har inte råd att vänta med debatten tills det splittrade socialdemokratiska partiet bestämt sig. Det ekonomiska och politiska priset för utanförskap ökar. Varje tillfälle att diskutera den gemensamma valutan för att förankra och ge tillfälle till debatt och frågor måste tas till vara. Det är anmärkningsvärt att regeringen saknar uppfattning om och vägrar diskutera den tillsammans med den inre marknaden viktigaste frågan för jobb och konkurrenskraft - den gemensamma valutan. När avser regeringen att återkomma till med ett förslag om EMU-frågans hantering?
fr · GM11768 · 1999-01-01 00:00:00 — I den internationella konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna står i artikel 19, punkt 2 att "skall äga rätt till yttrandefrihet; denna rätt innefattar frihet att oberoende av territoriella gränser söka, mottaga och sprida uppgifter och tankar av varje slag, i tal, skrift eller tryck, i konstnärlig form eller genom annat valfritt uttrycksmedel." I artikel 20 punkt1 står: "All propaganda till förmån för krig skall vara i lag förbjuden." har ratificerat konventionen men har förbehållit sig rätten att inte tillämpa artikel 20 punkt1. I ett frågesvar till mig (1998/99:673) säger dock utrikesministern att det under mycket speciella omständigheter kan göras undantag för skyddet av yttrandefriheten. Av den anledningen har medverkat till att Eutelsat den 26maj har slutat vidarebefordra sändningar från sändare, RTS Sat. har ansett att yttrandefriheten är så fundamental att den inte ens skall inskränkas i krigssituationer. har utrikesministern övergett denna linje om försvar av yttrandefriheten och det har skett i tysthet. är kriget på slut. Därmed faller utrikesministerns motiv för att inskränka yttrandefriheten på och i så som de är formulerade i frågesvaret. Min fråga till utrikesministern: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att RTS Sat skall kunna utnyttja Eutelsats satellit för sina sändningar?
fr · GM11769 · 1999-01-01 00:00:00 — I finns det 3,6 miljoner bilar, av dem är 1,8 miljoner äldre än och saknar avgasrening. är bland de länder som har den äldsta bilparken i , detta borde med styrmedel åtgärdas. I våra grannländer och har man vidtagit åtgärder med att höja skrotningspremien och det har också visat sig att det ger resultat både ur miljösynpunkt och ur sysselsättningssynpunkt. Inom ramen för för klimatförändringar beslutades att industriländerna skall reducera sina utsläpp av klimatpåverkande gaser med 5,. EU har åtagit sig att gemensamt minska utsläppen . har tidigare beslutat att koldioxidutsläppen från fossila bränslen inte skall vara större än de var och att utsläppen därefter skall minska. Som ett exempel: Om man tar bort av all bilkörning med icke-katalysatorbilar och dieselbilar tillverkade , ca 200000 bilar, skulle vägtrafikens utsläpp minska med 2,. Ett sätt att stimulera till ökad bilskrotning av äldre bilar utan katalysator är att höja bilskrotningspremien som är 500kr till en högre summa. I vägtrafikbeskattningsutredningen har ett förslag lagts om att tillfälligt höja premien kraftigt till tre tänkbara nivåer, 3000kr, 5000kr och 8000kr. Avser ministern att se över bilskrotningspremien för att minska koldioxidutsläppen?
fr · GM1177 · 1999-01-01 00:00:00 — behöver investera i kunskap. Den stora expansionen av antalet utbildningsplatser har inneburit ett kvantitativt språng på väg mot kunskapssamhället. Kvaliteten kan dock riskeras om inte flera insatser görs. Som en del i den högre utbildningens kvalitetshöjning ser jag utformningen av ett nytt studiemedelssystem. För att ge fler möjlighet till högre utbildning måste studiemedelssystemet reformeras. Precis som motionerat vill vi att ett nytt studiemedelssystem skall vara hållbart och förutsägbart samt minska den sociala snedrekryteringen. föreslår ett nytt studiemedelssystem som bygger på principen hälften bidrag, hälften lån. Fullt genomfört beräknar vi att ett nytt system kostar mer än dagens system. Förre utbildningsministern har tidigare gett besked om att ett nytt studiemedelssystem skall träda 2000. Utifrån detta är det förvånande att nya ministern uttalar sig om att sjösättandet av ett nytt system kommer att ta mycket , och endast förhoppningsvis kan genomföras . Hur kommer utbildningsministern verka för att tidigare löfte om ett nytt studiemedelssystem uppfylls?
fr · GM11770 · 1999-01-01 00:00:00 — Nyhetsbyrån skall spara 25 miljoner. har TT ca 130 anställda och nedskärningarna innebär att 40 tjänster försvinner från företaget. Beslut kommer att fattas den 1juli 1999. För del kommer förslaget att innebära att det blir tre journalister kvar, med placeringar i , och . Varje redaktion bemannas med en journalist och nyhetsbevakningen kommer enbart att fungera under kontorstid. är till ytan enormt stort - mer än halva . Det kan inte vara rimligt att tre journalister skall sköta nyhetsbevakningen på så stor del av yta (= ). Övriga landet har 90 anställda, varav de flesta är journalister. Är inte Norrlandsmaterialet lika intressant som nyheter i ? ser med oro på centraliseringen av nyhetsbevakningen. Det kan inte vara demokratiskt rättvist att skall bemannas med endast tre journalister från nyhetsbyrån . Denna fråga bör intressera kulturministern, som för övrigt också är ordförande i . har dragit ned på anställda i och har bara två halvtidstjänster med placeringar i och . Dessa kommer att göras om till en heltidstjänst med placering i . Vad ämnar kulturministern göra för att skall få ökad bevakning av nyheter i riksmedier?