ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12282 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:282 om rätten till skolskjuts för särskolebarn Skånberg har frågat mig om jag är beredd att pröva möjligheten att låta särskolebarn i fristående skola få behålla rätten till skolskjuts. Kommuner är inte skyldiga att anordna kostnadsfri skolskjuts för en elev i eller särskolan som väljer en annan skola än den kommunen anvisat. Elever som väljer en fristående skola, oavsett skolform, har därför inte heller den rätten. Till att börja med vill jag poängtera att det är viktigt att alla fristående skolor, oavsett skolform, behandlas lika. Skånberg menar att det bästa alternativet för särskolebarn ofta är att välja en fristående skola med särskild pedagogik för de behov som de har, t.ex. en Montessoriskola. Utgångspunkten måste dock, enligt min mening, vara att särskolan som skolform, oavsett huvudmannaskap, använder sig av just en pedagogik som är anpassad efter varje elevs förutsättningar och förmåga. Jag avser därför inte att ta initiativ till att kostnadsfri skolskjuts införs för särskolebarn som går i fristående särskolor.
frs · GN12285 · 1999-12-07 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:285 om rätten till eget boende har frågat mig om jag är beredd att se över socialtjänstlagen eller annan berörd lagstiftning för att minska godtycklig behandling av utsatta bostadsbehövande och trygga individens rätt till egen bostad. Jag är medveten om att bostadssituationen för utsatta grupper på bostadsmarknaden är svår. För att bl.a. komma till rätta med detta har regeringen den 25juni 1998 tillsatt en bostadssocial beredning (Dir. 1998:56) som ska följa utvecklingen på det bostadssociala området och föreslå åtgärder för att stödja särskilt utsatta grupper på bostadsmarknaden. Beredningen ska vara verksam till den 31december 2000. tar också upp frågan om ungdomars möjlighet att få ekonomiskt bistånd till boendekostnader från . När det gäller ungdomar som fortfarande bor hemma innebär gällande rättspraxis att de inte har någon ovillkorlig rätt till socialbidrag för att flytta hemifrån för att skaffa eget boende. Rätten till bistånd till bostad för dessa ungdomar föreligger först om ett eget boende är nödvändigt för att de ska vara tillförsäkrade en skälig levnadsnivå. har i sitt betänkande Socialtjänst i utveckling (SOU 1999:97) uttalat att det är rimligt att föräldrar tar ett visst fortsatt ansvar för sina barns etablering som vuxna och självständiga individer. framhålls att detta ansvar måste stå i rimlig proportion till en enskild förälders möjlighet att ta ett sådant ansvar. Utredningens betänkande remissbehandlas och jag vill därför avvakta remissinstansernas synpunkter innan jag tar ställning till om det behövs några förändringar i lagstiftningen.
frs · GN12287 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:287 om lagen om anställningsskydd har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar att vidta med anledning av att arbetsgivare säger upp arbetstagare för att sedan hyra tillbaka dem som företaget vill ha kvar. Anställningsskyddslagen bygger på förutsättningen att arbetsgivaren fritt kan organisera sin verksamhet på det sätt som arbetsgivaren finner ändamålsenligt. I detta ingår om arbetsgivaren vill att ett visst arbete eller viss produktion, ska utföras i egen regi eller av annan. har det funnits en tendens till att företag vill koncentrera sig på sin kärnverksamhet och därför avvecklar vissa delar av verksamheten. Det förekommer ibland att arbetsgivaren därefter hyr in ett personaluthyrningsföretag som tillhandahåller arbetskraft för att tillfredsställa behovet av arbetskraft. säljs den del av verksamheten som arbetsgivaren inte längre vill ha och köparen blir underentreprenör åt den tidigare arbetsgivaren. Ofta har underentreprenören även andra kunder. I 6b§ anställningsskyddslagen finns en regel som säger att om ett företag, verksamhet eller del av verksamhet övergår till en ny arbetsgivare, så övergår även de anställda som direkt hör till den överlåtna verksamheten till den nye arbetsgivaren. Arbetsdomstolen har vid ett antal tillfällen prövat om 6b§ varit tillämplig i olika situationer. I vissa fall har det varit fråga om en verksamhetsövergång, i andra inte. Det kan vidare nämnas att Utredningen för utvärdering av avregleringen av arbetsförmedlingsmonopolet, i sitt slutbetänkande SOU 1997:58 Personaluthyrning, inte funnit skäl att föreslå någon lagändring rörande arbetsgivarens rätt att organisera verksamheten på ett ändamålsenligt sätt. Utredningen angav i denna del särskilt att en arbetsgivare är förhandlingsskyldig enligt 38§ medbestämmandelagen om han vill hyra in personal och att regeln om fackligt veto enligt 39§ medbestämmandelagen torde vara tillämplig vid förfaranden som är att anse som kringgåenden av anställningsskyddslagen. Frågor som kan aktualiseras med anledning av den ställda frågan hanteras således redan av rättstillämpningen. Jag ser ingen anledning att nu vidta några åtgärder.
frs · GN12288 · 1999-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:288 om diskriminerande lagstiftning i har frågat mig vad jag avser göra i frågan om diskriminerande lagstiftning mot minoritetsspråk i i regeringens kontakter med den turkiska regeringen. Den turkiska massmedielagen av 1983, som förbjöd all användning av kurdiska, avskaffades 1991. Emellertid tillåter konstitutionen som nämner i sin fråga att beslag görs av tryckt material. Vidare kvarstår restriktioner för TV och i viss mån radio samt undervisning. Dessa inskränkningar i yttrandefriheten är inte acceptabla. Det är emellertid värt att understryka att utvecklingen , som en följd av den internationella uppmärksamhet som ägnats situationen för de mänskliga rättigheterna i och den fredliga utvecklingen i sydöstra , i praktiken gått i positiv riktning. Kurdiska språket används öppet på flera håll, tidningar och tidskrifter publiceras, radio- och TV-sändningar på kurdiska förekommer också. Detta välkomnar vi från svensk sida. Självfallet måste dock den turkiska regeringen även genomföra nödvändiga lagändringar och därigenom verka för en varaktig förbättring av respekten för de mänskliga rättigheterna. Mitt samtal med den turkiske utrikesministern upptog till stor del frågan om kulturella rättigheter för kurderna. Den kommer även i fortsättningen att ta upp dessa och andra frågor som rör mänskliga rättigheter och demokrati vid kontakter med den turkiska regeringen.
frs · GN12289 · 1999-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:289 om fyrverkerier och tungmetaller har frågat mig om jag avser ta några initiativ för att utsläppen av tungmetaller från fyrverkerier ska minimeras. Det finns få undersökningar av fyrverkeriers miljöpåverkan. I fyrverkerierna förekommer bly som röd blyoxid och används till knastrande effekter. Några europeiska tillverkare har bytt ut blyoxiden mot vismutoxid. Huvuddelen av blyutsläppen kommer från konsumentfyrverkerier. Så gott som alla fyrverkerier som vanliga konsumenter kan köpa kommer från som är världens största tillverkare av fyrverkerier. I evenemangsfyrverkerier är bly mindre vanligt. En del pyrotekniska företag har av miljöskäl valt bort kinesiska pjäser. Enligt fyrverkeribranschens prognoser kommer fyrverkerierna att öka detta nyår. Det är dock evenemangsfyrverkerierna som ökar mest i antal. Fyrverkeriernas utsläpp utgör en betydande punktkälla men på årsbasis utgör fyrverkeriernas tillskott till det normala nedfallet av tungmetaller inte någon stor del. Stora tillskott av bly till miljön sker via blysänken och blyghagel. Jägarnas användning av blyhagel tillför ca bly i naturen. En annan stor källa till blynedfall är dock utsläpp från biltrafiken. 1990 uppmättes utsläppen till men är nu nere under . Regeringens mål är att användning av bly ska avvecklas. I säljs miljöanpassade fyrverkerier. Serien innehåller inget bly och halterna av koppar, barium och strontium är minskade till högst av totalvikten av krut och kemikalier. Det finns alltså möjlighet för konsumenten att välja ett mer miljöanpassat fyrverkeri. Jag vill naturligtvis uppmana alla att använda sådana fyrverkeripjäser.
frs · GN12291 · 1999-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:291 om barnamord har frågat mig om jag är beredd att uppmärksamma på brott mot mänskliga rättigheter, främst FN:s konvention om barnets rättigheter @ . åberopar en hemligstämplad rapport från den tyska underrättelsetjänsten , refererad i ett TT-telegram , med uppgifter om att förbrytare i mördar hemlösa barn och ungdomar för att sedan sälja deras organ. Jag har ej tagit del av den rapport hänvisar till och har därför inte möjlighet att kommentera de enskilda uppgifter som rapporten uppges innehålla. Generellt kan dock sägas att frågor om mänskliga rättigheter, i synnerhet barnets rättigheter, är av mycket hög prioritet för regeringen. Vår ambition är att dessa frågor ska genomsyra hela den svenska utrikespolitiken. var som bekant ett av de drivande länderna bakom och vi arbetar aktivt på en rad fronter för att konventionen ska efterlevas av alla som har förbundit sig att följa denna, inklusive . För att uppmärksamma på åtaganden har vi från svensk sida genomfört en rad projekt. T.ex. bidrog till ett stort internationellt symposium i om gatubarnens situation. Ett av huvudsyftena var att stödja utformningen av en samlad rysk politik för åtgärder inom detta viktiga område. Barntemat präglar också flertalet sociala projekt som bedrivs inom vårt utvecklingssamarbete med . Bl.a. söker Sida vägar att stödja uppbyggnaden av en barnombudsmannainstitution i . De sociala frågorna @ och därmed barnfrågorna @ kommer att få ökad prioritet i vårt samarbete med . Inom Östersjösamarbetet pågår samverkan för att förhindra kommersiell sexuell exploatering av barn. Detta samarbete har utvidgats till att omfatta utsatta barn i allmänhet. Syftet är bl.a. att lägga grunden till ett konkret samarbete kring preventiva och rehabiliterande åtgärder. Även ryska myndigheter deltar i detta arbete. Sammanfattningsvis arbetar vi således med en rad olika åtgärder och inom flera områden för att främja barnens situation och efterlevnaden av i . Självfallet kommer vi inom ramen för detta arbete också att vara uppmärksamma på @ och följa upp med @ uppgifter om grov brottslighet riktad mot barn.
frs · GN12292 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:292 om mobiltelemarknaden har frågat näringsministern om regeringen avser att vidta några åtgärder för att öka konkurrensen bland tjänsteföretag på mobiltelemarknaden. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Konkurrensen utgör ett viktigt medel för att uppfylla målen för den svenska telepolitiken. Konkurrensens roll är dels att bidra till mångfald och valfrihet för användarna, dels att skapa kostnadseffektivitet i tillhandahållandet av teletjänsterna. Regeringen anser att det är mycket angeläget att konkurrensen på telemarknaden fungerar väl. har till regeringen lämnat ett förslag till ändringar i telelagen. Förslaget syftar till att främja konkurrensen på mobiltelemarknaden genom att underlätta för tjänsteleverantörer att få tillgång till kapacitet i de mobila telenäten. Mobilmarknaden karakteriseras nämligen av att det finns en begränsad tillgång till frekvenser. Detta gör att endast ett visst antal mobiltelenät kan byggas. Myndighetens förslag bereds i .
frs · GN12294 · 1999-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:294 om biståndspengar har frågat statsministern om de som antar kommer att krävas för att täcka förlusterna för bl.a. artistarrangemangen i , ska finansieras ur biståndsbudgeten eller på annat sätt. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. För insatser och personella resurser i samband med Sydafrikasatsningen har regeringen tidigare beslutat att avsätta ett belopp om , medel som belastar en delpost under biståndsanslaget benämnd näringslivsutveckling. Av dessa har ca 8 miljoner avsatts för information om satsningen till medier, publik och allmänheten genom Rikta kommunikation AB. pågår för tillfället arbete med att gå igenom alla betalningar och utestående fordringar som hör till satsningen. När de faktiska kostnaderna för insatsen är redovisade kommer regeringen att undersöka dels huruvida någon del av utgifterna bör belasta annat anslag, dels hur utgifter som inte har biståndsanknytning ska täckas. Artistsatsningen var tänkt att vara självfinansierad genom sponsor- och biljettintäkter. I denna del har dock ett underskott uppstått. En projektgrupp ledd av expeditionschefen har bl.a. till uppgift att fastställa vilka rättmätiga fordringar som regeringen bör täcka. Inga av dessa kostnader som har koppling till artistarrangemangen kommer att belasta biståndsanslaget.
frs · GN12295 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:271 om pälsdjursfarmar och 295 om förbud mot pälsfarmar har frågat mig när ett förbud mot pälsfarmning kommer i . de har frågat vilka förslag jag avser lägga fram för att förbjuda pälsfarmar i . Eftersom frågorna berör samma ämne har jag valt att besvara dessa i ett sammanhang. Vid interpellationsdebatt den 28januari diskuterade och jag frågan om burhållning av minkar. Jag framhöll då att det är självklart att djurskyddslagen (1988:534) ska tillämpas för alla typer av djur. Enligt 4§ djurskyddslagen ska bl.a. produktionsdjur hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det ger dem möjlighet att bete sig naturligt. har bemyndigats att meddela ytterligare föreskrifter om hur sådana djur ska hållas och skötas. En ändring av djurskyddsförordningen (1988:539) som avser rävhållning trädde i kraft den 1januari 1996. Den innebär att rävar bara får hållas på ett sådant sätt att deras behov av att vara tillsammans med andra rävar, röra sig, gräva och ägna sig åt annan sysselsättning kan tillgodoses. Bestämmelsen är baserad på dagens kunskap om rävars behov och har tillkommit för att rävars naturliga beteenden bättre ska kunna tillgodoses. Den 1januari 2001 måste all rävhållning ha anpassats till förordningens krav. Det har vid olika tillfällen ifrågasatts om hållandet av minkar motsvarar djurskyddslagens krav. Bl.a. mot bakgrund av detta har jag i regeringens proposition 1999/2000:1 angivit att regeringen avser att se över reglerna för burhållning av mink. Jag avser därför att ge i uppdrag att se över burhållningen av mink och återkomma med förslag till förändringar .
frs · GN12296 · 1999-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:296 om återställande av dieselskatt och fordonsskatt de har frågat mig vilka förslag jag avser att lägga fram för att återställa nivån på dieselskatten och fordonsskatten för bussar till vad den var före senaste höjningen. de gör gällande att den beslutade höjningen av dieselskatten och fordonsskatten för bussar innebär att varje buss i kollektivtrafik i genomsnitt kommer att få en extra kostnad på och att bussföretagen kommer att få svårt att kompensera sig för denna kostnad eftersom många bussbolag har ingått relativt långa avtal upp till . Den av regeringen föreslagna höjningen av dieselskatten avser att finansiera en reducerad skatt för satsningar på kompetensutveckling i arbetslivet. Höjningen av fordonsskatten för bussar är en följd av att regeringen redan i proposition 1997/98:56, Transportpolitik för en hållbar utveckling, bedömt att fordonsskattesystemet för bussar bör omarbetas för att nå en internalisering av externa kostnader. har beslutat i enlighet med denna proposition. Någon ändring av regeringens intentioner i dessa avseenden är inte aktuell. Regeringen avser således inte att återställa nivån på dieselskatten eller fordonsskatten för bussar till vad den var före senaste höjningen. Regeringen har förståelse för att en skattehöjning kan leda till svårigheter framför allt för kollektivtrafiken. Regeringen har därför ansett att landsting och kommuner ska kompenseras för höjningen av fordonsskatten i den del den avser bussar som går i regional eller lokal kollektivtrafik. Detta ska ske genom en återföring via det generella statsbidragssystemet. Regeringen överväger inte någon ytterligare kompensation för höjningen av dieselskatten och fordonsskatten för bussar.
frs · GN12297 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:297 om slopat sotningsmonopol de har frågat mig vilka förslag till lagändringar som regeringen avser föreslå för att avskaffa "sotningsmonopolet". Jag vill erinra om att regeringen beslutade om direktiv (dir. 1996:115) för en särskild utredare med uppgift att föreslå förändringar som, utan att negativt påverka brandskyddet, befrämjar en ökad konkurrens och utvecklar fastighetsägarens inflytande över sotningen av den egna fastigheten. Utredningen som antog namnet avgav sitt slutbetänkande Sotning (SOU 1998:45). Utredningen lämnade två alternativa förslag. Det ena avser förändringar inom ramen för befintliga ansvarsförhållanden medan det andra innebär en avveckling av det s.k. sotningsmonopolet. Betänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena liksom en sammanställning av dessa finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (ärende Fo98/798/). Mot bakgrund av utredningsförslagen och de synpunkter som kommit fram i samband med remisshanteringen bereds ärendet nu vidare i . När det gäller sotningsfrågan kan jag rent allmänt säga att regeringen fäster stor vikt vid att sotningssystemet är utformat på ett sätt som gör att vi har ett effektivt och väl fungerande brandskydd i vårt land. ser regeringen det som angeläget att så långt möjligt inom ramen för detta övergripande krav befrämja en fungerande konkurrens till nytta för konsumenterna, dvs. fastighetsägare och hyresgäster.
frs · GN12298 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:298 om djurtestad kosmetika de har frågat mig vilken inställning jag och regeringen avser att inta i EU när det gäller förbud mot försäljning av djurtestad kosmetika. beslöt rådet att efter den 1januari 1998 förbjuda sådana kosmetiska produkter inom EU som innehåller beståndsdelar eller sammansättning av beståndsdelar som har utprovats på djur. Detta förbud sköts dock upp till den 30juni eftersom det inte hade gjorts tillräckliga framsteg i att utveckla alternativa metoder som på ett tillfredsställande sätt kunde ersätta djurförsök. De nu gällande bestämmelserna innebär alltså försäljningsförbud för kosmetika testad på djur efter den 1juli . Kommissionen har enligt bestämmelserna möjlighet att före den 1januari 2000 föreslå att förbudet ska skjutas upp igen. Något sådant förslag har emellertid ännu inte lagts fram och om så inte sker kommer förbudet att sälja djurtestad kosmetika sannolikt att vara genomfört från den 1juli .
frs · GN12299 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:299 om stimulans av hushållsnära tjänster de har frågat mig vilka förslag regeringen avser att lägga fram som gör det möjligt för vanligt folk att kunna efterfråga hushållsnära tjänster. besvarade jag en interpellation från (1999/2000:66) rörande samma frågeställning. Jag hänvisar till svaret på denna interpellation och upprepar att det inte går att svara på frågan huruvida särskilda åtgärder ska riktas mot tjänstesektorn och vilken omfattning och utformning sådana åtgärder i så fall ska ha. Regeringen ska i nästa skattesamtal ta upp frågan om tjänstebeskattning. För regeringen är det särskilt viktigt att den frågan förs med utgångspunkt från att begränsa svartarbetet.
frs · GN12300 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:300 om oäkta föreningar har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att bostadsrättsföreningar utan egen förskyllan blir klassade som oäkta föreningar. Bakgrunden till den ställda frågan är att skattemyndigheterna överväger att ändra ett antal bostadsrättsföreningars skattestatus från äkta till oäkta föreningar. Med äkta bostadsrättsförening avses en förening vars verksamhet uteslutande eller huvudsakligen består i att åt medlemmarna bereda bostäder i föreningens fastigheter (2§ 7mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt). har i rekommendationer beskrivit hur gränsen mellan äkta och oäkta föreningar ska dras (RSV S1998:3). Konsekvensen av att en bostadsrättsförening klassas som äkta är att den i stället för att vara konventionellt beskattad blir schablonbeskattad. När det gäller beskattningen av bostadsrättsinnehavarna i en sådan förening gäller andra och mer förmånliga regler än annars. Reavinstbeskattningen är 15 i stället för och uppskov med beskattningen kan medges vid bostadsbyte. Tanken bakom gränsdragningen mellan äkta och oäkta förening är att den skattemässiga särbehandlingen inte är motiverad om en förening har alltför höga inkomster från annat än boende, t.ex. från lokaluthyrning. I rekommendationer är gränsdragningen mellan äkta och oäkta bostadsrättsföreningar kopplad till taxeringsvärdet. Sålunda krävs för att en bostadsrättsförening ska betraktas som äkta att av hela taxeringsvärdet för föreningens fastighet belöper på bostäder som upplåtits till medlemmarna. Fördelningen av taxeringsvärdet sker i förhållande till hyresvärdena. Vad som hänt i t.ex. är att taxeringsvärdet för lokaldelarna i bostadsrättshus har stigit medan däremot taxeringsvärdet för bostadsdelarna har hållits tillbaka. Detta beror på att man vid taxeringen av bostadsrättshus utgår från möjliga hyresinkomster. Om dessa begränsas av hyresregleringen kommer bostadsdelens taxeringsvärde att begränsas i motsvarande mån. En annan omständighet som påverkar värderelationen mellan bostäder och lokaler är att taxeringsvärdena på bostadsdelarna har frysts nivå medan taxeringsvärdena på lokaldelarna har räknats upp . utreds ett antal frågor på bostadsbeskattningens område, bl.a. frågan om neutralitet mellan olika upplåtelseformer. Frågor kring bostadsbeskattningen kommer att aktualiseras då dessa utredningar ska vara klara. är jag inte beredd att ta ställning till vilka åtgärder som kan vara befogade när det gäller gränsdragningen mellan äkta och oäkta bostadsrättsföreningar.