ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN116 · 1999-09-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:6 av () till statsrådet om Ett civiliserat samhälles viktigaste uppgift torde vara att skydda de mest utsatta, de mest skyddslösa medborgarna. Till den kategorin hör barn och särskilt då barn med olika sorters handikapp. De flesta av oss har antagligen kommit i kontakt med barn med "bara" ett handikapp @ såsom Downs syndrom, ryggmärgsbråck, autism eller andra funktionshinder och har svårt att föreställa oss hur livet är för barn och föräldrar till barn med multipla handikapp. På i går blinda och synskadade barn som dessutom är rörelsehindrade, hörselskadade, autistiska, utvecklingsstörda etc. Förutom synskadan har dessa barn alltså ofta flera sorters handikapp. Det är lätt att förstå att det behövs speciella kunskaper för att kunna ge varje barn med dessa handikapp möjligheter till en adekvat skolgång @ en kunskap som inte hade kunnat byggas upp i var och en av landets nästan 290 kommuner. Skolminister har föreslagit att skall läggas ned @ den enda specialskolan för multihandikappade synskadade barn. Resultatet blir att dessa barn placeras i den egna kommunen. Föräldrar, elever och lärare har kraftfullt agerat och menar att möjligheten till utveckling, till samhörighet och kamratskap med andra i liknande situation försvinner vid en integrering. Vilka åtgärder avser skolministern att vidta för att synskadade, multihandikappade barn ska fortsatt få växa upp med den trygghet i skolsituationen som kan ge dem?
fr · GN117 · 1999-09-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:7 av () till statsrådet om proposition om ändrade turordningsregler Den 28april begärde att regeringen "utan dröjsmål" ska återkomma till med förslag till ändring av de s.k. turordningsreglerna i 22§ lagen om anställningsskydd. frågade jag statsrådet om när ett regeringsförslag kunde förväntas (fråga 1998/99:583). I sitt frågesvar framhöll statsrådet att "självklart skall regeringen utan dröjsmål verkställa uppdrag", att "arbetet med att utforma ett förslag till lagändring börjar genast" samt att "propositionen kan vara färdig tidigast ". I den av regeringen avlämnade propositionsförteckningen finns ingen proposition aviserad om turordningsreglerna. Mot denna bakgrund vill jag för säkerhets skull upprepa vårens fråga till statsrådet : räknar statsrådet med att regeringen ska kunna efterkomma begäran och framlägga en proposition?
fr · GN118 · 1999-09-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:8 av () till näringsminister om skiftet Statskontoret har lämnat en rapport till regeringen angående risker och behov av åtgärder för att säkerställa viktiga samhällsfunktioner i samband med IT-omställningen . När det gäller kärnkraftssäkerheten i är samtliga säkerhetspåverkade system säkrade den 1juli 1999. Däremot vet vi mycket lite om kärnkraften utomlands. Både information och riskbedömningar saknas bl.a. för flera länder i f.d. . På , från oss i , ligger kärnkraftverket i Polyarny Zori som producerar av den el som förbrukas på Kola. Det verket anses också vara ett av de tio farligaste kärnkraftverken i världen. Vi som bor i känner stor oro över vad som kan hända om ett datorhaveri inträffar där . Har beredskap att möta den garanterat största katastrof som skulle kunna inträffa? Min fråga är: Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att viktiga samhällsfunktioner i samband med IT-omställningen säkerställs?
fr · GN119 · 1999-09-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:9 av de () till jordbruksminister om missförhållanden i de djuretiska nämnderna () har genomfört en kartläggning av de yttre hot som ledamöter av de djurförsöksetiska nämnderna utsätts för. Trots att frågorna endast avsåg de yttre hoten var det många ledamöter som beskrev även hot och trakasserier från andra nämndsledamöter och av CFN. I ett frågesvar den 7juli hänvisar jordbruksministern till att CFN tillsammans med har tagit fram en åtgärdsplan för att ytterligare förstärka djurskyddet på försöksdjursområdet och härigenom kommer förutsättningarna för nämnderna att förbättras. Denna åtgärdsplan tar dock inte upp de missförhållanden som finns enligt undersökningen. Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta med anledning av ovan nämnda undersökning?
frs · GM12869 · 1999-09-14 00:00:00 — Svar på fråga 1998/99:869 om svenska medborgares säkerhet har frågat mig vad regeringen avser att göra för att hävda suveränitet gentemot hot om intrång på svenskt territorium och för att skydda svenska medborgare av kurdiskt ursprung från hot från turkiska säkerhetstjänsten. Jag har sett den turkiska tidningsartikel där de uppgifter som tar upp nämns. Den har hos turkiska myndigheter begärt att få tillgång till domstolens beslut. Vi har ännu inte fått uppgifterna varken bekräftade eller dementerade. Skulle det föreligga uppgifter att turkiska myndigheter har uppmanat säkerhetstjänsten att gripa dessa personer utanför skulle det klart strida såväl mot svensk som internationell rätt. Främmande stat har möjlighet begära personer misstänkta, tilltalade eller dömda för brott utlämnade från . Enligt den svenska lagen om utlämning för brott må dock svensk medborgare ej utlämnas annat än till de övriga nordiska länderna.
frs · GM12879 · 1999-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 1998/99:879 om Europaväg4 förbi har frågat mig om beslut om E4 förbi har fattats och vilket i så fall beslutet är. Något beslut i ärendet har ännu inte fattats av regeringen. har lämnat ett uppdrag till att göra ytterligare utredningar i frågan. ska redovisa uppdraget efter samråd med , , i län, kommun och .
frs · GM12882 · 1999-09-24 00:00:00 — Svar på fråga 1998/99:882 om Per har frågat mig vad jag avser att göra för att garantera skyddet mot exploatering och avgörande ingrepp i den ekologiskt känsliga och unika . har som bekant varit föremål för miljödiskussioner. Detta har dels att göra med tidigare miljöfarlig verksamhet vid fjorden, dels med känslighet för miljöpåverkan samt dess läge i relation till och svenskt kustområde. besökte jag själv norra . Jag reste med båt upp genom och fick en redovisning av de planerade norska ingreppen. Från svensk sida tar vi problemställningen på största allvar. Frågan om den eventuella utvidgningen av farleden till berör såväl norskt som svenskt vatten och tillstånd krävs därför enligt både svensk och norsk lagstiftning. För svenskt vidkommande krävs prövning dels av enligt lagen om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän farled och allmän hamn, dels av miljödomstol enligt . Regeringen har också möjlighet att med stöd av förbehålla sig att tillåtlighetspröva ärendet. Vidare omfattas projektet av Esbokonventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i gränsöverskridande sammanhang. Svenska myndigheter och organisationer har beretts tillfälle att lämna synpunkter på projektet. I detta sammanhang har ledningen för anfört att man bestämt säger nej till det aktuella projektet och till all sprängning i . i har framfört att man anser att den pågående projekteringen bör avbrytas, då man bedömer att projektet påtagligt kommer att skada riksintresset för naturvård. Jag har redan tagit upp frågan om med min norska kollega, miljøvernminister . skickade jag ett brev till henne, där jag utvecklade min syn på detta ärende. Jag framförde bl.a. att den planerade utvidgningen av har väckt stor uppmärksamhet i och att jag anser att det är mycket viktigt att och samarbetar för att skydda värdefulla naturmiljöer i våra gränstrakter. I brevet framförde jag också min ståndpunkt att en utvidgning av farleden är oförenlig med den svenska ambitionen att bevara områdets höga naturvärden. Det kommer inte att vara möjligt att genomföra projektet, utan erforderliga svenska tillstånd. Mot bakgrund av de synpunkter som har framförts från svensk håll, är det min bedömning att projektet inte kommer att kunna genomföras.
frs · GM12885 · 1999-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 1998/99:885 om rättssäkerheten för de mest utsatta grupperna i samhället har frågat mig om jag avser att verka för att rättssäkerheten tryggas för de mest utsatta grupperna i samhället. Frågan är föranledd av uppföljning av förändringar i socialtjänstlagen (SoL) där bl.a. konsekvenserna av den inskränkta besvärsrätten belyses. Av utvärderingen framkommer t.ex. att kommunerna infört mer restriktiva riktlinjer vid biståndsbedömningar. Frågan om överklagningsrätt har även behandlats av , som överlämnade sitt betänkande den 10september. Där föreslås bl.a. att rättssäkerheten för den enskilde förstärks genom att enskilda i alla situationer ska ges möjlighet att överklaga biståndsbeslut genom förvaltningsbesvär. Jag anser att rättsskyddet ska vara starkt, inte minst för de mest utsatta grupperna i samhället. betänkande ska nu remissbehandlas och jag vill därför avvakta remissinstansernas synpunkter på förslagen innan jag tar ställning i frågan.
frs · GM12886 · 1999-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 1998/99:886 om lokalisering av statliga myndigheter i har frågat mig om jag avser verka för att länsarbetsnämndens huvudkontor i skall lokaliseras till i samband med tillsättningen av en ny länsarbetsdirektör. i finns i . Dessutom finns filialer i , och . Placeringen av både länsarbetsdirektören och den biträdande länsarbetsdirektören kommer därmed att vara i . Jag utgår ifrån att länsarbetsnämndens kansli således kommer att finnas i . Jag anser därför inte att det finns någon anledning nu att vidta någon åtgärd med anledning av fråga.
frs · GM12887 · 1999-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 1998/99:887 om återbetalning av underhåll för barn och 903 om krav på återbetalning av underhållsstöd har frågat mig om jag avser att se över lagstiftningen om underhållsstöd för att skydda den part som oskyldigt drabbas av att den underhållsskyldige uppger oriktiga inkomstuppgifter. Vidare har frågat socialminister vilka åtgärder socialministern tänker vidta för att se över regeln om återkrav i lagen om underhållsstöd så att oskyldiga inte drabbas. Arbetet i regeringen är så fördelat att jag ska svara på frågan och jag besvarar båda frågorna i ett sammanhang. Jag vill börja med ett förtydligande. Återbetalningsbeloppen bestäms inte utifrån den bidragsskyldiges egna uppgifter utan inhämtas av från det senast fattade taxeringsbeslutet. Underhållsstöd till ett barn lämnas med . Om det finns anledning anta att den bidragsskyldige föräldern i rätt ordning betalar ett underhåll till barnet som motsvarar lägst det belopp som skulle ha fastställts enligt reglerna om återbetalningsskyldighet för den bidragsskyldige, ska dock detta belopp avräknas från underhållsstödet. Om återbetalningsskyldigheten beräknats utifrån en lägre inkomst än den som fastställts efter omprövning av taxeringsbeslut, medför detta att staten kommer att betala ut ett för högt belopp i underhållsstöd. Enligt 20§ lagen (1996:1030) om underhållsstöd ska besluta om återkrav av belopp från den som det har betalats ut till om underhållsstödet har lämnats felaktigt eller med för högt belopp. Om det finns särskilda skäl, får dock efterge kravet helt eller delvis. Att den som erhållit utbetalningen inte förstått att den var felaktig är en av de omständigheter som har att beakta då den ska bedöma om det finns särskilda skäl att helt eller delvis efterge kravet. har uppmärksammat frågan och olika alternativ till lösningar bereds av verket.
frs · GM12889 · 1999-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 1998/99:889 om och dess krav från ägaren har frågat mig hur jag avser att agera när det gäller statens fortsatta ägande av SJ. Väl fungerande järnvägstransporter är en viktig förutsättning såväl för en effektiv och konkurrenskraftig kollektivtrafik som för att tillgodose näringslivets behov av långväga transporter. SJ:s uppdrag i detta sammanhang är att erbjuda kunderna en bra och prisvärd service inom järnvägsområdet. är det viktigt att SJ kan utvecklas på den alltmer konkurrensutsatta och avreglerade järnvägsmarknaden. För att klarlägga bl.a. SJ:s förutsättningar för utveckling och tillväxt på befintliga och nya marknader har regeringen för avsikt att genomföra en översyn av och verksamhet. I samband med denna översyn kommer de aktuella förslag som berör SJ och som förts fram i olika statliga utredningar att beaktas.
frs · GM12890 · 1999-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 1998/99:890 om och dess framtida investeringar har frågat mig på vilket sätt jag ämnar verka för att SJ ska få tillgång till det kapitaltillskott som behövs för att SJ ska kunna fortsätta att göra de erforderliga investeringar som behövs för att utveckla järnvägstrafiken. När det gäller järnvägsmarknaden såväl i som utomlands så karakteriseras den av en allt större avreglering och ökad konkurrens. Jag kan konstatera att SJ för att kunna vara framgångsrik på denna marknad och kunna utvecklas i takt med de förändringar som sker där måste ha en långsiktigt hållbar finansiell ställning. Av avgörande betydelse är vidare att SJ kan öka både sin operationella effektivitet och lönsamhet. En förutsättning för att detta ska lyckas är att SJ koncentrerar sig på det som är kärnverksamheten @ att tillhandahålla bra och prisvärda järnvägstransporter. måste sådan verksamhet inom som inte bidrar till att affärsmässigt utveckla kärnverksamheten identifieras och avyttras. Först när detta är genomfört kan regeringen ta ställning till frågan om SJ:s framtida kapitalbehov.
frs · GM12891 · 1999-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 1998/99:891 om informationsbroschyr har frågat mig hur jag avser hantera problemet med att den svenska allmänheten nås av två motstridiga budskap om barnsexturism; dels det mot kommersiell sexuell exploatering av barn som finns i den handlingsplan som antogs av Världskongressen mot kommersiell sexuell exploatering av barn i , dels det som enligt kommer till uttryck i informationsfolder Tips för dig som bara vill ha sköna utlandsminnen. Jag vill börja med att slå fast att det svenska budskapet gällande barnsexturism är helt i linje med världskongressens; barn ska skyddas mot kommersiell sexuell exploatering. Den svenska handlingsplanen mot kommersiell sexuell exploatering av barn som antogs av regeringen beskriver hur det arbetet ska genomföras. När det gäller barnsexturismen har vi från svensk sida visat engagemang i denna fråga på olika sätt inom såväl EU och som genom att stödja ECPAT i deras arbete mot barnsexturismen. Vi arbetar också aktivt inom Östersjöstaternas råd och har en särskild arbetsgrupp som arbetar med utsatta barn inom . Den aktuella broschyren är gammal och har funnits på vaccinationscentraler, vårdcentraler och en del resebyråer . Det är olyckligt att innehållet i broschyren kan tolkas som om dess budskap strider mot den svenska inställningen som kommer till uttryck i vår nationella handlingsplan mot kommersiell sexuell exploatering av barn. har i kontakter med delvis instämt i den kritik som riktats mot broschyren och kommer inte att nytrycka den. Jag vill i detta sammanhang betona att som självständig myndighet ansvarar för innehållet i det material som ges ut av myndigheten. Jag vill också nämna att regeringen den 23juni 1999 beslutade att tillsätta en organisationskommitté med uppgift att ombilda till en myndighet med tydligare uppgifter av stabskaraktär på folkhälsoområdet (dir. 1999:56). En utvärdering av nuvarande verksamhet kommer att ske.
frs · GM12892 · 1999-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 1998/99:892 om krigsmaterielexport till har frågat mig vilka åtgärder regeringen vidtagit för att se till att varje form av krigsmaterielexport till från och andra länder stoppas. Frågan är föranledd av det våld som utbrutit i efter det historiskt viktiga valet den 30augusti om områdets framtid. är det högst angeläget att få slut på det meningslösa våldet i området. har bl.a. genom flera démarcher och uttalanden aktivt verkat för att regimen i ska acceptera en utveckling i demokratisk anda i i överensstämmelse med valresultatet . Regeringen har markerat beredskap att medverka i den FN-styrka som är på väg att sättas in i . Våra civilpoliser förblir vid Unamet, och svenskt humanitärt bistånd har redan kanaliserats via , UNHCR och ICRC. Exporten av krigsmateriel till har minskat kraftigt och är på väg att upphöra helt. Som själv angett i sin fråga gäller principen att inga nya åtaganden görs avseende export till . Den export som skett har, som väl vet, gällt mindre följdleveranser till tidigare exporterad materiel. Skulle mer omfattande följdleveranser till aktualiseras kommer beslut att fattas efter en noggrann prövning, bl.a. i , , av alla omständigheter i det enskilda fallet, i enlighet med en strikt tillämpning av de gällande svenska riktlinjerna för krigsmaterielexport. Ett eventuellt vapenembargo i FN eller EU skulle dock utgöra ett ovillkorligt hinder och därmed automatiskt sätta stopp för all vapenexport från till . Beträffande export av krigsmateriel till från andra länder är det regeringens politik att i olika internationella forum verka för en mycket restriktiv politik vad avser utförsel till känsliga länder och regioner. har i egenskap av ordförande i den 10september cirkulerat ett förslag till EU-vapenembargo mot . EU beslutade den 13september att införa ett vapenembargo mot . EU-beslutet kan förlängas om inte situationen i förbättras . Jag behöver knappast tillägga att den välkomnar detta beslut som ligger väl i linje med EU:s riktlinjer för vapenexport. Det är särskilt välkommet då det reglerar exporten av vapen från samtliga EU-länder till .
frs · GM12893 · 1999-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 1998/99:893 om näringslivsklimat har frågat mig på vilket sätt den nu träffade budgetöverenskommelsen mellan Socialdemokraterna, visar att det avgivna löftet om ett näringslivsklimat i världsklass är uppfyllt. Låt mig först konstatera att vi aldrig kommer att kunna slå oss till ro i arbetet med att se till att näringslivsklimatet blir ett av världens bästa. I takt med att internationaliseringen och konkurrensen ökar handlar det om att kontinuerligt förbättra och analysera hur vi i kan skapa ett attraktivt och tillväxtfrämjande näringsklimat. tas ytterligare steg. Budgetöverenskommelsen innebär fortsatta förbättringar för näringslivet på en rad centrala områden. Det gäller bl.a. förbättrade skattemässiga villkor för företagsamheten och ökade satsningar på individuell kompetensutveckling. Budgetöverenskommelsen möjliggör också en kraftfull reformering av förvärvsinkomstbeskattningen. Åtgärderna är viktiga för att kunna bibehålla en balanserad politik för tillväxt och ökad sysselsättning. Överenskommelsen innehåller också satsningar på vård, skola och omsorg. Satsningar som utgör grunden för välfärden i och därmed också en fundamental förutsättning för tillväxt i näringslivet. Regeringens förslag blir i detalj kända först den 20september 1999 då budgetpropositionen offentliggörs.
frs · GM12894 · 1999-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 1998/99:894 om staten som skogsägare har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att öka statens ägande av produktiv skogsmark. I budgetpropositionen för angav regeringen ett antal positiva effekter inför bildandet av . Som positiva effekter för staten angavs möjligheten till arrondering av mark varigenom markbyten på kommersiella villkor med andra markägare underlättas samt förbättrad konkurrens om vedråvara. Virket kommer att säljas på en helt kommersiell och öppen marknad. Detta kommer att innebära att köpsågverk kan ha lättare att få tillgång till vedråvara. Vidare kommer det att bli lättare att till staten överföra mark för speciella ändamål, såsom för naturvårdsändamål. Sådan överföring kommer att hanteras på affärsmässiga villkor. Viktiga effekter som bara kan uppnås med ett helägt statligt skogsbolag och som tidigare möjliggjordes genom . Som svar på fråga vill jag säga att jag ser positivt på en ökning av produktiv skogsmark i . Detta för att ytterligare öka möjligheten till nämnda positiva effekter. Vidare beslutade inför bildandet av bl.a. att bolaget skulle köpa in ytterligare produktiv skogsmark i . Det åligger och ledning att bedöma och vidta åtgärder i syfte att bedriva en så bra verksamhet som möjligt. En sådan åtgärd kan vara att köpa in ytterligare produktiv skogsmark.
frs · GM12895 · 1999-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 1998/99:895 om subventionerade avkodare har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att säkerställa att inga statliga medel används för att subventionera avkodare. Frågan föranleds av uppgifter om att via ett dotterbolag avser att hyra ut avkodare för digital marksänd TV. Enligt vad jag har inhämtat från kommer den planerade verksamheten att ha följande inriktning. (Boxer), som ägs av till och av till , avser att via radiohandeln erbjuda hushåll att hyra mottagare för digital marksänd TV, s.k. set top-boxar. Erbjudandet grundas på en affärsmässig kalkyl med mål att uppnå en lönsam verksamhet. Boxer för diskussioner med vissa företag, som har intresse av att nå hushållen med information, om att subventionera set top-boxar för hushåll som accepterar att ta emot informationen. De hushåll som inte önskar en sådan relation till något företag kan hyra en set top-box till ett något högre pris. uppger vidare att Boxer har kommit överens med om leverans av ett antal set top-boxar samt om att skall vidareutveckla boxarnas funktion ytterligare genom förbättrad mjukvara som kan laddas ned i boxarna genom sändningarna. Boxer förhandlar också med andra tillverkare om leveranser av set top-boxar. I regeringens proposition om digitala TV-sändningar (prop. 1996/97:67) anges att eventuella stimulanser till hushållen för att anskaffa digitalavkodare bekostas av medverkande företag. Verksamheten skall inte finansieras med statsbudgetmedel. Enligt vad som uppges från ska Boxers verksamhet inte finansieras med skattemedel utan genom kapitaltillskott från ägarna samt lån från banker och finansinstitut. Det finns därför inte anledning att vidta några åtgärder av det slag som syftar på.
frs · GM12896 · 1999-09-15 00:00:00 — Svar på fråga 1998/99:896 om har frågat mig när näringsministern avser att ta beslut i ett ärende som rör , , i kommun. Bakgrunden till frågan är att arbetsplan för omläggning av vägsträckan har överklagats och därför skall prövas av regeringen. Jag vill framhålla att en förbättring av vägsträckan är angelägen. Regeringen har därför för avsikt att möjligt fatta beslut i ärendet. För att inte föregripa detta beslut avböjer jag att nu kommentera frågan ytterligare.
frs · GM12897 · 1999-09-24 00:00:00 — Svar på fråga 1998/99:897 om miljöeffekter vid höjning av dieselskatten har frågat mig om vad jag tänker göra för att en höjd dieselskatt inte ska få negativa effekter för miljön. Förslaget att höja energiskatten på diesel med per liter ingår som en del av den gröna skatteväxling som regeringen föreslår i budgetpropositionen. Ambitionen med en skatteväxling av detta slag är att den skall leda till positiva omställningar ur miljösynvinkel. I sammanhanget kan påpekas att dieseldrift generellt orsakar miljöproblem, främst genom utsläppen av kväveoxider och hälsofarliga partiklar. På uppdrag av regeringen analyserade 1998 därför konsekvenserna av en ökad andel dieselfordon i den svenska personbilsparken. Verket kom fram till att en sådan ökning bl.a. annat försvårar infriandet av miljömålen för utsläpp av kväveoxider och för luftkvalitet. befarar att förslaget leder till negativa miljöeffekter vilket fordrar att införseln av sämre diesel blir betydande. En höjning av energiskatten på diesel med leder inte till att skillnaden i dieselpris mellan och våra grannländer blir så stor att tankningen utomlands ökar markant. Jag vill i sammanhanget nämna att har aviserat fyra successiva höjningar av beskattningen av diesel och bensin om 6 pfenning (ca ) per liter varav den första kommer att genomföras . Dieselkvaliteten förbättras successivt i våra grannländer. Flera länder avser att använda ekonomiska incitament för att införa diesel som uppfyller EU:s krav , vilka är jämförbara med kraven för svensk miljöklass 2. Slutsatsen är att visserligen fortfarande kommer att ha bättre dieselbränslen än grannländerna, men skillnaden minskar. Jag vill framhålla att mycket aktivt har drivit krav om förbättrade bränslen inom EU och kommer att fortsätta driva dem när så är möjligt. Det har bidragit till att minska de negativa effekterna av tankning utomlands.