ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12233 · 1999-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:233 om bibeltext enligt "lättläst svenska" har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka tillgängligheten av den nya bibelöversättningen till alltfler. har överlämnat sitt delbetänkande @ texterna (SOU 1999:100) till regeringen. Regeringen har i sin tur överlämnat delbetänkandet till vid en ceremoni i plenisalen. delbetänkande innehåller översättningen av texterna till , Tillägg till och . ska överlämna bibeltexterna kompletterade med noter, uppslagsdel, parallellhänvisningar, textkritiska anmärkningar m.m. den första advent kommer den nya bibelöversättningen att allmänt tas i bruk inom de kristna trossamfunden. Nyöversättningen av utgör en vetenskaplig, litterär och kulturell insats av unikt slag. Det har tagit @ @ att få fram den nya översättningen av bibeltexterna och det kommer att ta innan hela översättningsarbetet blir klart. Fler än 250 personer har medverkat och de sammanlagda kostnaderna kan beräknas överstiga inklusive verksamheten . Hela finansieringen har skett med offentliga medel. Ett av de främsta motiven för att göra en ny översättning av har varit att det svenska språket ständigt förändras så att de gamla bibeltexterna för många blivit svåra att förstå. Enligt ska den nya översättningen utformas på en naturlig och begriplig nutida svenska. Bland de många medverkande i översättningsarbetet finns också ett betydande antal erkända skönlitterära författare. En unik insats av historisk karaktär har alltså redan gjorts för att bibeltexterna ska bli mera lättillgängliga för vår tids människor. Att satsa ytterligare resurser på detta ändamål från statens sida framstår inte som en väl motiverad hushållning med knappa offentliga medel. Härutöver vill jag dock framhålla följande. Staten har i ett avtal överlåtit sin rätt till ersättning på grund av upphovsrätt till översättning på . Den ersättning som får genom avtalet ska tillföras den av sällskapet förvaltade Bibelfonden. Fonden ska i första hand tas i anspråk för att bestrida löpande bevakning av och arbete med bibelöversättningsfrågor. Ur Bibelfonden finansieras bl.a. översättningar av till samiska och till svenskt teckenspråk. Bidrag till dessa projekt har också lämnats ur statsbudgeten. På LL-förlaget finns redan utgivet ett urval av texter både från och från bearbetade enligt "lättläst svenska"-konceptet. Dessa utgåvor är tillgängliga genom . Bibelfonden kommer genom försäljning av översättning av att tillföras större resurser. Det ligger inom ramen för uppgift som förvaltare av Bibelfonden att överväga om de ökade resurserna ska användas till en mera omfattande utgivning än av bibeltexter på LL-förlaget eller om resurserna ska användas till andra angelägna ändamål.
frs · GN12235 · 1999-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:235 om barnsoldater i Motståndsarmé har frågat mig om den kommer att agera för att förmå den sudanesiska regeringen att upphöra med sitt stöd till Motståndsarmé. Den är djupt oroad över rapporterna om att Motståndsarmé ("'s Resistance ", LRA) fortsätter att kidnappa barn i norra , vilka därefter förs till södra . Detta måste få ett slut och alla de barn som bortrövats av LRA måste och ovillkorligt friges och tillåtas att återvända hem. verkar för att så ska kunna ske. Representanter för har bilateralt med sudanesiska regeringsföreträdare tagit upp frågan om förekomsten av barnsoldater i krigets , inklusive LRA:s tvångsrekrytering av barn i norra . Vi har vid dessa samtal bl.a. påtalat ansvar för att vidta åtgärder för att förhindra att barn utnyttjas som soldater. Vi har vidare agerat aktivt inom både EU och FN. EU har i sina kontakter med diskuterat frågan . Inom ramen för den inledda förnyade kritiska dialogen mellan och kommer bl.a. fredsprocessen i och de mänskliga rättigheterna @ inklusive frågan om barnsoldater @ att behandlas. FN:s kommission för mänskliga rättigheter antog enhälligt den 23april 1999 en resolution i vilken alla parterna i den pågående konflikten i uppmanas att inte använda barn som soldater. Vidare uppmanas att undersöka rapporterna om bortrövande av kvinnor och barn, som äger rum inom ramen för konflikten i södra . var medförslagsställare till resolutionen. stöder IGAD:s ansträngningar för att finna en fredlig lösning på det långvariga inbördeskriget i och deltar aktivt i () och dess . Förhoppningsvis kan upprättandet av det särskilda förhandlingssekretariatet i @ vilket finansiellt stöder @ medföra en kontinuerlig och accelererad förhandlingsprocess. En fredsuppgörelse mellan regeringen och SPLM/A skulle naturligen främja en varaktig lösning på problemet med bortrövandet av barn från norra . Regeringen kommer även fortsättningsvis att aktivt verka för att främja en fredlig lösning på konflikten i och att åtgärder vidtas för att få bukt med LRA:s grymma övergrepp mot barn i norra .
frs · GN12237 · 1999-11-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:237 om utvecklingsprogram till och kommuner har frågat mig om regeringen är beredd att inrätta utvecklingsprogram för och kommuner. Bakgrunden till frågan är nya aktuella varsel i . Jag besvarade en liknande fråga av den 17november 1999. Trots att den svenska ekonomin utvecklas positivt, är utvecklingen tyvärr mycket ojämnt fördelad över landet. I många regioner och många orter, som i och , brottas man med fortsatt vikande befolkningstal och en besvärlig arbetsmarknad. Till detta ska nu läggas effekterna av nya aktuella varsel. Regeringen är mycket väl medveten om den bekymmersamma situationen i och . Som jag påpekade i mitt tidigare svar har regeringen vidtagit och kommer att vidta en rad åtgärder för en förbättrad regional balans i . Genom arbetet med regionala tillväxtavtal och EU:s strukturfondsprogram analyseras inte bara problem utan också möjligheter och resurser för långsiktig utveckling av näringslivet i olika regioner. Syftet med tillväxtavtalen är att berörda parter ska enas om att samordna och använda offentliga och andra medel så att insatserna på bästa sätt främjar företag och sysselsättning. Enligt beräkningar i har enbart de statliga medlen i det s.k. regionala tillväxtkapitalet för länet uppskattats till . När man i länet räknar in övriga offentliga och privata medel, så bedöms den värmländska tillväxtpolitiken omsluta . är i detta sammanhang en viktig finansieringskälla för åtgärder i regionalpolitiskt prioriterade områden. Regeringen har föreslagit att och kommuner ska ingå i det nya mål2-område som under åren 2000@2006 ska kunna få stöd från . Även under det nya nationella strukturfondsprogrammet för mål3 kommer det att finnas möjligheter till stöd. Sammantaget bedömer regeringen att regionen och kommunerna får ökade resurser från strukturfonderna för sitt arbete med näringslivsutveckling och sysselsättning. Jag har vid många tillfällen påpekat, och jag gör det igen, att regeringens åtgärder till största delen verkställs av regionala och lokala organ i samverkan med kommunerna. i har under innevarande budgetår till sitt förfogande för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. i har planerat att fatta beslut om ca avseende olika åtgärder för regional utveckling i länet. Bl.a. dessa myndigheter har därmed ett mycket stort ansvar för att åtgärder vidtas i och kommuner. Vid kommande fördelningar av medel för arbetsmarknadspolitiska åtgärder till olika län som görs av förutsätter regeringen att hänsyn kommer att tas till problemen i bl.a. , och andra delar av . Regeringen kommer för sin del att ta hänsyn härtill vid fördelningar av medel till olika län för regionalpolitiska åtgärder. Däremot är det inte aktuellt att inrätta något särskilt utvecklingsprogram. Regeringen kommer naturligtvis också att noga följa utvecklingen i och . Härutöver förtjänar att nämnas att en utredning om den framtida regionalpolitiken har tillsats. Den ska bedöma den framtida regionala utvecklingen och utarbeta en strategi för regional balans.
frs · GN12238 · 1999-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:238 om förenklade regler för småföretag har frågat mig vilka av Småföretagsdelegationens förslag som är genomförda och inom vilken tidsram jag avser att genomföra resterande förslag. Småföretagsdelegationen lämnade totalt 83 förslag till åtgärder för att förbättra villkoren för småföretag. Regeringens samlade bedömning är att åtgärder nu vidtagits för att undanröja majoriteten av de hinder för etablering och tillväxt som delegationen uppmärksammat. En redovisning av dessa åtgärder och de bedömningar som regeringen gör avseende de olika förslagen finns redovisade i en särskild bilaga till utgiftsområde 24 i budgetpropositionen för . Det är viktigt att nämna att många av förslagen egentligen aldrig kommer att kunna anses vara helt slutförda, eftersom syftet med förslagen snarare är att en process i den av Småföretagsdelegationen föreslagna riktningen ska komma i gång. Det gäller bl.a. myndigheternas information och service till småföretagen och flera av förenklingsförslagen. Dessa förslag kräver enligt regeringens uppfattning ständig uppmärksamhet. Allmän kan sägas att Småföretagsdelegationens förslag och arbete har varit av stor betydelse för regeringens arbete med småföretagsfrågor. Det har bl.a. inneburit att medvetenheten om småföretagarnas särskilda villkor har ökat väsentligt inom exempelvis myndigheter, departement och på politisk nivå.
frs · GN12239 · 1999-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:239 om har frågat mig om det finns en vilja att låta få fortleva och hur den ekonomiska situationen i så fall ska lösas. Jag har ingen annan uppfattning än när det gäller betydelse för musikteaterns utveckling. har gjort och gör stora insatser exempelvis för att levandegöra äldre operaverk. Som vet finns dock ett av fastställt utgiftstak som begränsar möjligheterna att tillgodose alla angelägna behov inom kulturområdet. Inför nästa budgetår har regeringen funnit det nödvändigt att i första hand värna om nationalscenerna, som också befinner sig i ett besvärligt ekonomiskt läge och för vilka staten dessutom har ett hundraprocentigt ägaransvar.
frs · GN12242 · 1999-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:242 om skydd av värdefull skogsmark har frågat mig vad jag avser göra för att lösa skydds- och ersättningsfrågan när det gäller skogsarealer mellan 5 och . Låt mig få redovisa gällande rätt på detta område. Av regler om områdesskydd framgår att ett mark- eller vattenområde får förklaras som naturreservat för att bevara biologisk mångfald, vårda och bevara värdefulla naturmiljöer eller för att tillgodose behov av områden för friluftslivet. Naturreservat kan bildas även i syfte att skydda, återställa eller nyskapa värdefulla naturmiljöer eller livsmiljöer för hotade arter. Vidare framgår att mindre mark och vattenområden som utgör livsmiljöer för hotade djur- eller växtarter eller som annars är särskilt skyddsvärda får förklaras som biotopskyddsområden. Inom sådana områden får inte bedrivas verksamhet eller vidtas åtgärder som kan skada naturmiljön. Biotopskyddsbestämmelserna infördes i naturvårdslagen (prop. 1990/91:90). I propositionen angavs som riktlinje att biotopskyddet bara ska tillämpas då ett sådant skydd är önskvärt och då det är möjligt att klart avgränsa skyddsobjektet. Biotopskyddet ska avse begränsade arealer och därför avse mindre mark- och vattenområden. När det gäller rätten till ersättning ger biotopskyddsreglerna liksom övriga områdesskyddsregler en rätt till ersättning om pågående markanvändning avsevärt försvåras inom berörd del av en fastighet. I propositionen 1997/98:158 om uppföljning av skogspolitiken anför regeringen att flexibilitet bör känneteckna tillämpningen av bestämmelserna om både biotopskydd och reservat. Vidare anför regeringen att det ankommer på och att besluta om den vidare tillämpningen. Vid den efterföljande riksdagsbehandlingen av denna proposition anförde miljö- och jordbruksutskottet i sitt betänkande att utskottet förutsatte att denna fråga skulle lösas på ett konstruktivt sätt. Som exempel kan jag nämna att det inom länen pågår ett arbete med att bilda 28 skogsreservat i storleksordningen 2@18 hektar. Den 5november 1998 gav regeringen i uppdrag att lämna förslag till organisation av arbetet för att säkra att de ökade budgetmedlen för skydd av värdefull skogsmark ger god natur- och kulturmiljövårdsnytta och gagnar friluftslivet. I uppdraget ingick bl.a. att lämna förslag till kriterier för urval av skyddsvärda naturskogsområden och att uppmärksamma slutsatserna i ?. Regeringsuppdraget om förslag till organisation redovisades den 15mars och den del av uppdraget som omfattar förslag till kriterier m.m. redovisades den 30juni . Redovisningarna har remissbehandlats och frågorna är nu under beredning i . Mitt svar på fråga är således att regler om områdesskydd inte på något sätt utesluter skydd av skogsarealer mellan 5 och och ersättning för sådant skydd. Jag vill också framhålla att regeringen i budgetpropositionen för föreslår att ytterligare satsas för att bevara den biologiska mångfalden i skogen genom biotopskydd. Vidare aviseras en ytterligare ökning med . De kraftigt ökade statliga insatserna för att skydda skogsmark genom reservatsbildning förutses även gälla för .
frs · GN12243 · 1999-11-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:243 om har frågat mig om när styrdokument för kommer att redovisas för allmänheten. överfördes till statlig ägo i enlighet med beslut . Därefter har regeringen till rapporterat om verksamheten och bolagsordningens utformning i budgetpropositionen för (utgiftsområde 24 s.111). Bolagsordningen är tillgänglig för allmänheten. Staten har på bolagsstämman fastställt en bolagsordning och utsett en styrelse. Självfallet är det styrelsens uppgift att driva bolaget på grundval av bolagsordningens skrivning om ändamålet. För ett aktiebolag är det enligt aktiebolagslagen bolagsordningen som reglerar bolagets verksamhet. Ytterligare uppgifter kan styrelsen hämta från riksdagsbesluten. Några särskilda beslut om inriktning utöver det som fastställt finns inte skäl att fatta och det finns självklart heller inte utrymme för regeringen att besluta om en inriktning vid sidan av det som beslutat.
frs · GN12244 · 1999-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:244 om producentansvaret har frågat mig vad jag avser att göra för att garantera att konsumenten inte kommer att drabbas om medel saknas för skrotning och återvinning av bilar. Regeringen beslutade den 23juni att ge () i uppdrag att belysa och bedöma den statliga bilskrotningsfondens framtida utveckling. ESV ska vidare ange eventuella behov av ändringar avseende och avgifter samt, om det behövs, föreslå nya nivåer. Vid bedömningen bör hänsyn tas till såväl premiens syfte att fungera som incitament som till de framtida behov som fonden ska täcka. ESV har fått förlängd utredningstid och ska redovisa uppdraget till regeringen senast den 31december . Utöver uppdraget till ESV har regeringen fattat beslut om ett uppdrag till den 28oktober . Uppdraget innebär att ska göra en översyn av och föreslå de ändringar som behövs i bilskrotningslagstiftningen med beaktande av förordningen om producentansvar för bilar samt förslaget till EG-direktiv om uttjänta fordon. Även förändringar med anledning av ska identifieras. Uppdraget ska genomföras i samråd med ESV och redovisas till regeringen senast den 31december . Jag avser att ta ställning till de bedömningar och förslag som lämnas i de båda uppdragen när de har varit ute på remiss till berörda instanser.
frs · GN12245 · 1999-11-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:245 om hänsyn till skogsbruk i samband med gemenskapsbeslut har frågat mig om är berett att inför ordförandeskapet i EU fullfölja den finska markeringen, att hänsyn tas till skogsbruket i samband med gemenskapsbesluten. har alltsedan förhandlingarna inför medlemskapet i EU markerat nationell bestämmanderätt vad gäller skogspolitiken. Denna linje har vunnit gehör. Det framgår tydligt av den skogsstrategi som EU har antagit . Många initiativ och beslut inom andra politikområden i EU berör dock skogsnäringen mer eller mindre starkt. bevakar givetvis noggrant dessa frågor i syfte att verka för att svenska viktiga intressen ska påverkas positivt och inte negativt. Kommissionen har som känner till ett starkt inflytande på vilka frågor som aktualiseras för beslut inom EU. Därför har vi från svensk sida sedan medlemskapets början i flera olika sammanhang arbetat för en bättre samordning av hanteringen av de frågor inom EU som berör skogsbruket och skogsindustrin. Regeringen har redovisat detta sitt agerande bl.a. i den senaste skogspolitiska propositionen 1998 (prop. 1997/98:158). Det är det dagliga arbetet inom EU och de praktiska besluten som är de viktiga även i detta sammanhang, inte programmatiska uttalanden. Ett färskt exempel på att det svenska arbetet har rönt framgång är den presenterade kommissionsrapporten om den träbaserade industrins konkurrenskraft och de slutsatser om denna som antogs av industriministerrådet den 9november. I dessa framhålls särskilt det faktum att kommissionen kommer att rapportera regelbundet om de särskilda åtgärder som har en påtaglig effekt på den träbaserade industrins konkurrenskraft. Detta åtagande från kommissionens sida har tillkommit på svenskt initiativ.
frs · GN12246 · 1999-11-24 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:226 om polisutbildning i och 246 om orter och högskolor för polisutbildning har frågat mig om jag kommer att bejaka polisstyrelsen i förslag om att förlägga den nya polisutbildningen till . har frågat mig när, hur och på vilka kriterier beslut kommer att fattas om vilken eller vilka orter och högskolor som kan bli aktuella för grundläggande polisutbildning. Jag väljer att besvara dessa frågor i ett sammanhang. Som jag också nämnt i tidigare frågesvar är behovet av utbildningsplatser för den polisiära grundutbildningen så stort att det inte kan tillgodoses inom ramen för nuvarande kapacitet. Med hänsyn till behovet av ytterligare utbildningsplatser samt till de särskilda rekryteringssvårigheter som finns i glesbygdslänen kommer att förlägga ett antal utbildningsplatser till . Utbildningen i kommer att starta . Antalet utbildningsplatser bör enligt regeringens mening bedömas med hänsyn till verksamhetens behov och förutsättningarna i övrigt vid varje särskild tid. Vid val av ort för förläggning av dessa utbildningsplatser bör särskilt rekryteringssvårigheterna i länen samt närvaro av universitet eller högskola i orten beaktas. Såväl som har mottagit ett flertal skrivelser med förslag om lämpliga utbildningsorter. Exempel på föreslagna etableringsorter är , , , samt . Regeringen har i budgetpropositionen bedömt att det kan finnas behov av att förlägga utbildningsplatser till ännu en eller ett par orter. Det är emellertid som handlägger frågan och enligt styrelsen är det för tidigt att uttala sig om vilka orter som kan komma i fråga och när detta kan bli aktuellt. Regeringen kommer att följa närmare arbete i frågan.
frs · GN12249 · 1999-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:249 om avvittringens genomförande och konsekvenser har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta med anledning av revisorers informationsrapport /2000:2 om avvittringens genomförande och konsekvenser. Bakgrunden till fråga är att revisorerna konstaterar att det finns starka konflikter mellan skilda befolkningsgrupper i främst Norr- och samt mellan dessa befolkningsgrupper och staten. Konflikterna gäller enligt rapporten bl.a. vilka rättigheter som kan knytas till fastigheterna samt hur tillämpar jakt- och rennäringslagstiftningen. Rätten till jakt regleras i jaktlagen (1987:259) och rätten att bedriva rennäring i rennäringslagen (1971:437). Av denna lagstiftning följer att rätten till jakt i princip följer äganderätten till marken, men att den som är medlem i sameby har rätt att jaga på utmark inom de delar av byns betesområde som hör till lappmarkerna, när renskötsel är tillåten där. Samebymedlems rätt att jaga gäller både på statlig och privat mark och får även ske för avsalu. Trots att lagen varit i kraft synes i första hand markägare i ha svårt att acceptera gällande riksdagsbeslut om rätten till jakt och rennäring. Några förslag till åtgärder finns inte i revisorernas rapport. Några snabba lösningar på de konflikter som tas upp i rapporten finns enligt min mening inte. Det pågår dock en del arbete som kan göra det möjligt att öka förståelsen mellan de berörda befolkningsgrupperna. I betänkandet Samerna @ ett ursprungsfolk i , frågan om anslutning till konvention nr 169, föreslås en nationell informationssatsning om samerna som ursprungsfolk och om den samiska kulturen, liksom vad en svensk anslutning till konventionen skulle innebära för berörda parter. pågår en sammanställning av betänkandets remissvar. Finner regering och riksdag att en informationssatsning bör genomföras, kan denna vara ett lämpligt tillfälle att informera om de frågor som tar upp. Vidare ingår i Rennäringspolitiska kommitténs uppdrag bl.a. att lämna förslag för att minimera konflikterna mellan rennäringen och andra markanvändare inom renskötselområdet. Kommittén torde därför komma med förslag som underlättar samförståndslösningar. Därutöver vill jag peka på det ansvar som den regionala myndigheten, , har för denna fråga. Deras arbete att finna vägar att minska konflikter och motsättningar är av stor betydelse. Min avsikt är därför att från länsstyrelserna i de tre nordligaste länen begära en redovisning av hur de avser att bedriva detta arbete. Jag räknar med att resultatet av dessa åtgärder kommer att underlätta en förståelse mellan de befolkningsgrupper som avses i fråga. Behovet av eventuella ytterligare åtgärder kommer att övervägas .
frs · GN12274 · 1999-11-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:274 om förhöjd restskatt har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta så att förändringar av basräntan inte påverkar lämnade slutskattsedlar. När slutskattebeskeden sändes ut var basräntan, som ligger till grund för beräkningen av räntan på över- och underskott på skattekontona, . Den 1december 1999 höjs basräntan till . Vissa av de kontoutdrag som sändes ut tillsammans med slutskattebeskeden kommer därför att visa ett för lågt belopp. Det gäller de skattskyldiga som ska betala in återstående skatt senast den 13december. handlar det bara om några kronor. Knappt 150 personer, som har mycket hög återstående skatt (), kommer att bli krävda på det tillkommande beloppet . Övriga kan välja att låta skulden stå kvar på skattekontot , eller tills den har ökat till . Räntehöjningen påverkar inte dem som betalar in sin skatt före den 1december och som inte har andra skulder på skattekontot. Skattekontosystemet, som började tillämpas på skatt för används vid uppbörden av den slutliga skatten. Vid utformningen av ett så omfattande tekniskt system som skattekontosystemet är det svårt att förutse konsekvenserna av alla nya regler. Jag har därför hållit mig underrättad om hur systemet fungerar i den praktiska verksamheten. Jag undersöker om den olägenhet som frågeställaren har påtalat kan undvikas. Om det visar sig att det krävs en justering i skattebetalningslagen, som är den lag som reglerar det nya uppbördsförfarandet, är jag givetvis beredd att föreslå en sådan.