ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12314 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:314 om regler för kompetensutveckling har frågat finansministern vilka åtgärder han är beredd att vidta för att medverka till att de minsta företagen får del av medlen till kompetensutveckling. Finansministern och jag har kommit överens om att jag ska besvara frågan. Inom ramen för den dieselskattehöjning som hänvisar till, föreslog regeringen i budgetpropositionen att medel skulle avsättas för att stimulera kompetensutveckling i arbetslivet. Syftet är att stimulera till individuell kontinuerlig kompetensutveckling för att öka individens möjligheter att välja och byta yrke. En sådan stimulans kan även bidra till att öka anställbarheten och tryggheten i arbetslivet. En särskild utredare ska ges i uppdrag att utforma förslag till ett system för individuell kompetensutveckling. Direktiv bereds i . Vår avsikt är att ge anställda i småföretag och egenföretagare samma möjligheter som andra grupper av anställda att ta del av stimulansen. I utredarens uppdrag ingår att ta särskild hänsyn till de problem som är förknippade med små och medelstora företag samt egenföretagare. Jag vill också nämna att regeringens förslag till det svenska mål3-programmet inom den europeiska socialfonden innehåller stimulans till verksamhetsrelaterad kompetensutveckling i företag. Stimulansen ska, enligt regeringens förslag, särskilt riktas till små och medelstora företag och har utformats så att även de minsta företagen gynnas av den.
frs · GN12315 · 1999-12-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:315 om gong har frågat mig hur jag avser agera för att markera vårt avståndstagande från behandling av gongs medlemmar. Behandlingen av anhängare av i innebär i många fall allvarliga kränkningar mot de mänskliga rättigheterna. Ett stort antal människor har arresterats, och vi har fått rapporter om hur de misshandlats i häkten och polislokaler. Stränga domar har utdömts till ett antal företrädare för rörelsen, uppenbart på politiska grunder. Utan att ta ställning i fråga om gongs lära har den markerat sitt avståndstagande från den behandling som dess utövare utsatts för i . Det har vi gjort både i direkta samtal och kontakter med den kinesiska regeringen och genom uppvaktningar och anföranden i EU-kretsen. Senast togs frågan upp på bl.a. svenskt initiativ i EU:s anförande i den 9november om situationen för de mänskliga rättigheterna. Vi har vid upprepade tillfällen gjort klart för ledare både i våra bilaterala kontakter och i EU-kretsen att vi fortsätter att noga bevaka den fortsatta behandlingen i av gong-utövare, och att vi kommer att fortsätta att påtala brott mot de mänskliga rättigheterna mot dem liksom mot andra, när sådana brott begås.
frs · GN12316 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:316 om nedläggning av militär verksamhet har frågat mig vilka åtgärder som vidtagits för att ge alla förbandschefer möjlighet att vara med i processen och få full insyn i hur diskussionerna om det framtida försvaret förs. Regeringen har till överlämnat en proposition med förslag till genomgripande förändringar av främst det militära försvaret. Förslagen innefattar bl.a. en omstrukturering av Försvarsmaktens grundorganisation. Beträffande förslagen till förändringar av Försvarsmaktens grundorganisation, är den valda arbetsmetoden samt hur berörda förbandschefer beretts tillfälle att delta i processen väl beskrivet i regeringens proposition. Jag vill dock ändå lyfta fram ett par förhållanden som visar hur förbandscheferna varit delaktiga i processen och därigenom fått insyn i de diskussioner som förts. Regeringen har för övrigt fäst stor vikt vid att de som berörs av förändringarna också ges möjlighet att lämna synpunkter innan beslut fattas. informerades samtliga förbandschefer om hur det kommande grundorganisationsarbetet skulle bedrivas samt vilka utgångspunkter som skulle ligga till grund för det efterföljande arbetet. T.ex. har de s.k. förbandskorten och regeringens riktlinjer för arbetet varit offentliga, vilket inneburit att alla som varit berörda haft samma möjligheter att studera och analysera de utgångspunkter som legat till grund för arbetet. genomfördes särskilda genomgångar och diskussioner mellan den s.k. styrgruppen och samtliga Försvarsmaktens operativa och taktiska chefer samt förbandschefer om hur grundorganisationen bör utformas. Såvitt jag erfarit var dessa genomgångar mycket givande och ett uppskattat inslag under den pågående processen. Härutöver har Försvarsmaktens representanter i den s.k. styrgruppen besökt i princip samtliga förband, varvid ytterligare möjligheter givits för diskussioner om den framtida utformningen av grundorganisationen. Mot denna bakgrund är min uppfattning att de åtgärder som vidtagits för att engagera och involvera förbandscheferna i arbetet varit ändamålsenliga och att de dessutom inneburit att förbandscheferna på nära håll både kunnat delta i och följa processen fram till dess att förslagen presenterades.
frs · GN12317 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:317 om algkalk har frågat vad jag avser att göra för att öka användningen av algkalk med tanke på näringsobalansen i våra kretslopp. Kalkningsmedel används av ett stort antal markanvändare. Inom mitt ansvarsområde ligger närmast den kalkning som utförs för att motverka det försurande nedfallets inverkan på sjöar och vattendrag. Algkalk bildas främst av vattenlevande växter i havet och kan i vissa kustområden samlas i så stora mängder att den är intressant att samla in för kommersiell användning. I jämförelse med de fossila kalksorterna är algkalk förhållandevis kostsam att använda. Med effektivare skördemetoder och utveckling av spridningsteknik ska denna nackdel förhoppningsvis reduceras. Algkalk innehåller mycket riktigt spårämnen @ bl.a. selen @ i högre utsträckning än de fossila kalksorterna och är därigenom ett intressant alternativ, eller komplement, till konventionella kalkningsmedel. Den sammanställning som efterfrågas är åtminstone delvis redan utförd av i rapporten i algkalk med särskild hänsyn till biotillgängligheten av selen, utgiven . Rapporten visar att algkalk har många värdefulla egenskaper. Jag tycker det är tilltalande att kunna ersätta fossila produkter med produkter som ingår i ett aktivt kretslopp. I den nationella planen för kalkningsverksamheten , som redovisade till regeringen och som bereds i , tas användningen av algkalk upp. När regeringen tar ställning till planen avser jag att överväga vilka åtgärder som kan behövas för att få kalkningsverksamheten så bra kretsloppsanpassad som möjligt.
frs · GN12318 · 1999-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:318 om informationskrigföring I propositionen Förändrad omvärld @ omdanat försvar angav regeringen att inom ramen för en särskild utredning avseende planeringen för det civila försvaret och beredskapen mot svåra påfrestningar på samhället i fred ska även frågor rörande informationskrigföring och IT-säkerhet behandlas. Enligt utredningsdirektiv avseende bättre helhetssyn i planeringen för civilt försvar och svåra påfrestningar på samhället i fred (dir. 1999:63) som regeringen beslutade om den 23juni ska en delrapport avseende ovan nämnda frågor lämnas den 1april 2000. Mot bakgrund av att någon utredningsman ännu inte är utsedd frågar mig hur jag avser uppfylla intentionerna på beställning om en skyndsam hantering av ansvarsfrågorna beträffande skydd mot informationskrigföring och IT-säkerhet och om möjligheterna till en delrapport i dessa frågor den 1april 2000. Vad gäller ansvarsfrågan ankommer det på varje myndighetsledning att säkerställa att den verksamhet som följer av bl.a. instruktion kan genomföras. Enligt den s.k. ansvarsprincipen har en verksamhetsansvarig ansvar för verksamheten i hela hotskalan dvs. ansvar för verksamheten i fred och i krig. I dagens samhälle är väl fungerande IT-system en av förutsättningarna för att verksamheten ska kunna genomföras. Av detta följer att varje myndighet och varje verksledning är ansvarig för att myndigheten har en bra IT-säkerhet. Förberedelsearbetet vad gäller omställning av IT-system är ett tydligt exempel på att ansvarsfördelningen fungerar mycket bra. Enligt direktiv till utredningen avseende bättre helhetssyn i planeringen för civilt försvar och svåra påfrestningar på samhället i fred ska utredaren efter analys av nuvarande ansvars- och rollfördelning, föreslå hur utformningen av en tvärsektoriell samordning för IT-säkerhet och skydd mot informationskrigföring bör utformas. Jag hoppas att kunna utse en särskild utredare och ambitionen är att en delrapport ska kunna lämnas den 1april 2000.
frs · GN12320 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:320 om ansvaret för kärnavfallsinformationen har frågat mig om jag avser att vidta åtgärder för att någon instans ska ta ansvaret för avfallsinformationen till kommuner och allmänhet. Regeringen lägger stor vikt vid att allmänheten får tillgång till saklig och allsidig information om kärnavfallsfrågan. För att komplettera den information som självfallet ingår i uppgifterna för har regeringen bl.a. ställt särskilda medel ur Kärnavfallsfonden till förfogande för Kärnkraftinspektionen och . Vidare får Kärnkraftinspektionen lämna bidrag med högst till kommuner som berörs av Svensk Kärnbränslehantering AB:s arbete enligt förordningen om finansiering av framtida utgifter för använt kärnbränsle m.m. Dessa bidrag är bl.a. avsedda att täcka de berörda kommunernas kostnader för information till allmänheten i hithörande frågor. Det är upp till varje kommun att fördela pengar vidare till de informationsprojekt eller till de organisationer som vill informera om kärnavfallsfrågorna. Jag anser att det delade ansvaret för kärnavfallsinformationen på flera aktörer är en bra lösning och avser därför inte att vidta åtgärder för att någon instans ska ta över informationsansvaret.
frs · GN12321 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:321 om det skånska kulturarvet har frågat om jag är beredd att aktivt verka för att medel tilldelas Lunds (LUHM) för dess uppgift som bevarare av det skånska kulturarvet enligt lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. (KML). LUHM är ett statligt museum inom . Museet utför värdefulla insatser bl.a. när det gäller att bevara och göra arkeologiska föremål från tillgängliga för allmänheten. LUHM är således en tillgång och en angelägenhet för hela regionen. Fornfynd som påträffas i samband med arkeologiska undersökningar av fast fornlämning tillfaller enligt KML staten. Av KML framgår vidare att genom fyndfördelning får överlåta statens rätt till fornfynd på museum som åtar sig att vårda det på ett tillfredsställande sätt. Genom och har jag inhämtat att LUHM har en s.k. "stående begäran" om fördelning av fornfynd. Detta innebär att museet får sig fördelat i princip samtliga fornfynd som påträffas i samband med arkeologiska undersökningar i län. Undantaget är bl.a. fynd från medeltidsstaden samt kommun, som normalt fördelas till Kulturen i respektive museer. Det utgår ingen generell ekonomisk ersättning från staten i samband med att begäran om fyndfördelning från regionala eller motsvarande museer beviljas. Ej heller har det utgått någon ersättning till LUHM med detta motiv. Skälet är att ett åtagande från ett museum att ta emot fornfynd är frivilligt. Nämnas ska även att museer som tar emot fornfynd från arkeologiska undersökningar har avlastats kostnader för nykonservering samt fyndhantering genom beslut med anledning av propositionen Uppdragsarkeologi m.m. (prop. 1996/97:99, bet. 1996/97:KrU12, rskr. 1996/97:230). Denna kostnadslättnad kommer även LUHM till del. Genom har jag vidare inhämtat att myndigheten beslutat om ett bidrag till LUHM på för för att göra det möjligt för museet att klara hanteringen av vissa arkeologiska föremål som tagits emot innan de nya regler som följer av nämnda proposition trätt i kraft. Mot denna bakgrund är jag inte beredd att aktivt medverka till att ytterligare medel tilldelas LUHM för sådan hantering av fynd som följer av bestämmelserna i .
frs · GN12322 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:322 om Norrlandsjordbruket har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att slakteri- och charkuterinäringen ska få tillgång till lokalt/regionalt producerade råvaror från svinproduktionen. Jag känner till lönsamhetsproblemen inom grissektorn i och att många producenter känner en viss tveksamhet . Situationen har enligt källor i slakterinäringen förbättrats . Enligt analyser är dock lönsamheten i grisproduktionen i norra bättre än i . Detta förklaras till stor del av att nationellt stöd lämnas till slaktsvins- och smågrisproduktionen i norra . Kompensationsbidraget till spannmålsodlingen är givetvis också en betydelsefull komponent. De av regeringen beslutade förändringarna i arealersättningen (sex zoner, sänkt sula m.m.) är en anpassning till de stora avkastningsvariationerna i spannmålsodlingen i olika delar av . Syftet med sänkningen av sulan är att sänkningen av interventionspriset på spannmål ska kompenseras i ungefär lika stor grad i samtliga områden i landet. Det totala utfallet av Agenda 2000 innebär en omflyttning av pengar från slättbygden till stödområdena samt en omflyttning från vegetabilie- till animalieproduktionen i form av nötkött och mjölk medan svin- och fjäderfäproduktionen bedöms påverkas i mycket begränsad omfattning. Syftet med kompensationsbidraget till spannmålsodlingen i norra är att kompensera för naturgivna handikapp, t.ex. högre torkningskostnader. lyckades bra i slutskedet av förhandlingarna av Agenda 2000 och fick därmed bl.a. ett torkstöd till norra (ca ). Det av EU delfinansierade kompensationsbidraget har till viss del ersatts av ett helfinansierat torkstöd med delvis samma syfte. Under perioden 1995@1999 har anslaget för bl.a. kompensationsbidraget överskridits. Detta förklaras till övervägande del av ökad spannmålsodling i norra . Överskridandet av anslaget kan beräknas till . En reduktion av ersättningen till spannmål har därför skett. Det tillkommande torkstödet har lindrat effekterna av reduceringen av kompensationsbidraget för spannmålsproducenterna. Enligt departementets beräkningar kommer lönsamheten i spannmålsodlingen i norra att förbli väsentligt bättre än inom stödområdena i . Min slutsats är att det finns fortsatt goda förutsättningar för en förädlingsindustri i norra baserad på lokala råvaror. I jämförelse med andra jordbruksprodukter är marknaden för griskött en av de minst reglerade. Därmed påverkas grisköttsmarknaden i större utsträckning än andra marknader av förändringar i efterfrågan och utbud. Det handlar med andra ord om att vara förberedd och planera för eventuella förändringar i konsumenternas val.
frs · GN12323 · 1999-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:323 om mänskliga rättigheter i har frågat mig om vilka åtgärder den avser att vidtaga för att förbättra situationen när det gäller politiska fångars mänskliga rättigheter i . Beträffande de politiska fångarnas situation i åligger det först och främst den peruanska regeringen att följa de konventioner som finns på detta område, framför allt FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter samt FN:s konvention mot tortyr och annan grym, inhuman, förnedrande behandling eller bestraffning, som ratificerat. Vår ambassad i har meddelat att den inledda hungerstrejken upphörde . De fängslade får vistas utomhus . Internationella Röda korset (ICRC) tillåts att besöka de fängslade vid marinbasen i Callao . Vid dessa besök kan en representant för ICRC och organisationens läkare tala i enrum, var, med de fängslade. Det senaste besöket av denna typ skedde den 2december . Trots att situationen för de mänskliga rättigheterna i generellt sett har förbättrats kvarstår allvarliga problem. Detta gäller framför allt det utbredda bruket av tortyr och förhållandena i landets fängelser. Den följer noga situationen gällande de mänskliga rättigheterna i landet och denna fråga utgör också en viktig del av den kontinuerliga svenska dialogen med den peruanska regeringen. utvecklingssamarbete i landet koncentreras på att främja respekten för de mänskliga rättigheterna, bl.a. genom stöd till enskilda organisationer som (7,), () och (1,). Stöd ges också till ICRC uppgående till och det peruanska ombudsmannaämbetet, vilket erhöll . Ombudsmannen följer förhållandena i fängelserna, och anmäler bl.a. brister i sjukvården samt obehörig förflyttning mellan fängelserna. Viktiga insatser bedrivs bl.a. till förmån för personer som oskyldigt fängslats för terrorism. Denna verksamhet har resulterat i att omkring 500 personer har kunnat frisläppas . Situationen beträffande mänskliga rättigheter i aktualiserades ytterligare innevarande år, då den peruanska regeringen genomförde ett partiellt tillbakadragande från OAS domstol för mänskliga rättigheter efter att denna krävt en ny prövning i ett mål gentemot fyra personer som dömts för terrorism. EU:s medlemsländer, däribland , beklagade djupt det peruanska agerandet i ett gemensamt uttalande den 19juli och underströk att detta förfarande även stod i strid med den s.k. Riodeklarationen, vilken betonar vikten av de mänskliga rättigheterna och som undertecknades i samband med toppmötet mellan och /.
frs · GN12326 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:326 om sotningsmonopolet har frågat mig om regeringen har för avsikt att lägga fram en proposition om avveckling av sotningsmonopolet. Jag vill erinra om att regeringen beslutade om direktiv (dir. 1996:115) för en särskild utredare med uppgift att föreslå förändringar som, utan att negativt påverka brandskyddet, befrämjar en ökad konkurrens och utvecklar fastighetsägarens inflytande över sotningen av den egna fastigheten. Utredningen som antog namnet avgav sitt slutbetänkande Sotning (SOU 1998:45). Utredningen lämnade två alternativa förslag. Det ena avser förändringar inom ramen för befintliga ansvarsförhållanden medan det andra innebär en avveckling av det s.k. sotningsmonopolet. Betänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena liksom en sammanställning av dessa finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (ärende Fo98/798/). Mot bakgrund av utredningsförslagen och de synpunkter som kommit fram i samband med remisshanteringen bereds ärendet nu vidare i . När det gäller sotningsfrågan kan jag rent allmänt säga att regeringen fäster stor vikt vid att sotningssystemet är utformat på ett sätt som gör att vi har ett effektivt och väl fungerade brandskydd i vårt land. ser regeringen det som angeläget att så långt möjligt inom ramen för detta övergripande krav befrämja en fungerande konkurrens till nytta för konsumenterna, dvs. fastighetsägare och hyresgäster.
frs · GN12327 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:327 om samarbete om minröjning har frågat mig om jag avser vidta någon åtgärd för att ska delta i och få en drivande roll i uppbyggnaden av det internationella test- och utvärderingsprogrammet avseende humanitär minröjning (ITEP). har genom främst aktivt deltagit i det arbete som lett fram till just detta program. En anledning till att fått en förfrågan att delta i samarbetet är att Totalförsvarets ammunitions- och minröjningscentrum (SWEDEC), som frågeställaren anför, håller på att bygga upp ett testområde för teknikutprovning. En testbana för minröjningsutrustning för såväl civil som militär användning avses komma i full drift . Detta är en följd av regeringens uttryckliga krav på att Försvarsmakten ska fortsätta utvecklingen av ammunitions- och minröjningsförmågan inklusive metoder för maskinell minröjning. Försvarsmakten har hemställt om regeringens bemyndigande att ingå överenskommelse avseende det internationella samarbetet ITEP. Ärendet är under beredning och jag vill här inte föregripa regeringens ställningstagande i denna fråga.
frs · GN12328 · 1999-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:328 om idrott i gymnasieskolan har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förbättra idrottens ställning i gymnasieskolan. Skolan är en arena där alla barn och ungdomar kommer i kontakt med motion och idrott. Undervisningen i idrott och hälsa är därför av central betydelse för att skapa ett livslångt intresse hos unga människor för idrott, motion och naturupplevelse. Det är således en viktig uppgift för skolorna att utforma undervisningen på ett sådant sätt att lusten att röra sig och viljan att motionera även bejakas. En av ämnets viktigaste uppgifter är att stimulera till att fortsätta med egna motions-, rörelse- och idrottsaktiviteter även efter det att ungdomarna lämnat skolsystemet och gått vidare i livet. I gymnasieskolan är omfattningen av idrott och hälsa olika på de nationella programmen. Utöver kärnämneskursen idrott och hälsa A på 80 gymnasiepoäng har naturvetenskapsprogrammets naturvetenskapliga gren och samhällsvetenskapsprogrammets samtliga grenar ytterligare en kurs i ämnet @ idrott och hälsa B @ om 50 gymnasiepoäng. I proposition 1997/98:169 Gymnasieskola i utveckling @ kvalitet och likvärdighet ansåg regeringen att det inte är rimligt att elever beroende av program, som ett obligatoriskt inslag, ska ha olika omfattning av detta ämne. (1998/99:UbU03) instämde i regeringens bedömning. Omfattningen av det obligatoriska kärnämnet idrott och hälsa blir 100 gymnasiepoäng på samtliga nationella program fr.o.m. den 1juli 2000. Den kurs, idrott och hälsa B, som ingår som karaktärsämneskurs på vissa studieinriktningar, ska erbjudas alla elever som ett individuellt val. Det innebär i princip att om en elev begär kursen Idrott och hälsa B ska den anordnas av skolan. beslut med anledning av propositionen innebär bl.a. ett reviderat poängsystem för gymnasieskolan. Antalet gymnasiepoäng är nu ett mått på studieomfattningen av en kurs; en fullständig gymnasieutbildning på ett nationellt eller specialutformat program består av 2500 gymnasiepoäng. Avsikten är att ange omfattningen av elevernas studier på ett bättre sätt än genom antalet lärarledda undervisningstimmar. Antalet gymnasiepoäng bör i stället enligt propositionen stå i relation till en genomsnittlig arbetsinsats för eleven på ett likartat sätt som systemet för högskolepoäng. Det är alltså möjligt att disponera tidsresursen på olika sätt i kommunerna. Hur många undervisningstimmar som bör läggas på en specifik kurs för att en viss grupp elever ska kunna uppnå kunskapsmålen måste bedömas utifrån lokala förhållanden och förutsättningar.
frs · GN12329 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:329 om olika beräkningsregler för olika bidrag har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att få en enhetlig tillämpning av hur underskott i företag ska betraktas vid utformning av olika regelsystem. Jag ber att få hänvisa till det svar, som jag lämnade till på en fråga om sjukförsäkring (1999/2000:241). Jag redovisade där att enligt det uppdrag som regeringen gav till Utredningen (1996:06) för översyn av inkomstbegreppet inom bidrags- och socialförsäkringssystemen bör reglerna för inkomstberäkning för egenföretagare utformas så att de anpassas till de speciella förutsättningar som gäller för egenföretagares inkomster. Utredningens betänkande, Förmån efter inkomst @ samordnat inkomstbegrepp för bostadsstöden och nya kvalifikationsregler för rätt till sjukpenninggrundande inkomst (SOU 1997:85), har i det fortsatta beredningsarbetet resulterat i departementspromemorian Beräkningsunderlag för dagersättning @ sjukpenning, föräldrapenning m.m. (Ds 1999:19). Remissbehandlingen av promemorians förslag visar bl.a. att ytterligare beredning är nödvändig. Ärendet bereds därför vidare inom .