ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11277 · 1999-11-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:277 av () till utrikesminister om politisk asyl Den turkiska staten brister i respekt för de mänskliga rättigheterna @ speciellt mot den kurdiska befolkningen. Många kurder har därför av politiska skäl lämnat landet. driver allt starkare på för att bli EU-medlem, detta utan att nämnvärt ha ändrat sin behandling av kurderna. Oroväckande nog börjar en del EU-länder att ändra inställning och kan tänka sig att ska få bli medlem. är klarast i sin ståndpunkt och kräver att först måste uppfylla en rad villkor vad gäller grundläggande mänskliga fri- och rättigheter. Många kurder från fick asyl i . Frågan är nu hur mycket denna beviljade asyl betyder i andra EU-länder. Ett exempel; En kurdisk politisk aktivist från fick politisk asyl i . Den turkiska åklagarmyndigheten utfärdade en order om arrestering för ett påstått "brott" begånget 1979, dvs. Under en resa via arresteras personen av den holländska säkerhetsmyndigheten utifrån den turkiska arresteringsordern. Han har dock fortfarande politisk asyl i och står enligt under svenskt beskydd, men den holländska säkerhetsmyndigheten kvarhåller honom och risk finns för utlämning till . Jag vill fråga utrikesministern: Vilka möjligheter ser den att utifrån förhindra en utlämning till från t.ex. av i asylbeviljade kurder?
fr · GN11278 · 1999-11-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:278 av () till justitieminister om kameraövervakning i butiker Många butiker använder kameraövervakning för bevakning i butiker. I de fall ett brott, t.ex. rån, inträffar i butiken kan videoinspelningar överlämnas till polisen som bevismaterial. I en brottsutredning blir materialet offentlig handling när polisens förundersökning är avslutad. har det inträffat fall där bilder tagna med butikens egen kamera som visar butiksrån publicerats i massmedier. Förutom den upphovsrättsliga frågan aktualiseras frågan om skydd av brottsoffer. Det är mycket besvärande för människor att få foton av sig själva, när de befinner sig i en mycket kränkande situation, publicerade. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att skydda brottsoffer från att få sin bild publicerad på detta vis?
fr · GN11279 · 1999-11-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:279 av () till socialminister om kostnader för Mobrus Gaucher Vissa allvarliga sjukdomar kan, på ett framgångsrikt sätt, behandlas med läkemedel. Men det leder till stora kostnader för samhället. Exempel på sådana sjukdomar är blödarsjukdomar och Mb Gaucher (Norrbottensjukan) @ en sällsynt, ärftlig metabol sjukdom. Dessa sjukdomar är synnerligen allvarliga för de drabbade och medicinen hjälper på ett mycket bra sätt. Det är högt prioriterade sjukdomar. När läkemedelskostnaderna började föras över från staten till landstingen bestämdes att kostnaden för de blödarsjuka solidariskt skulle delas av alla landsting. En viss ansamling av de sjuka fanns i , och . Kostnaden per sjuk varierar men ligger . Kostnaden för ett landsting som blir ca , vilket i huvudsak går till patienter i storstadsregionerna. Cirka hälften av landets patienter med Mb Gaucher finns inom . Behandlingen kostar drygt 2 miljoner/år per patient. Kostnaden för patienterna får landsting ta på egen hand och de uppgår till ca 25 miljoner . Medicinen (Cerezym) för dessa patienter är relativt ny och är först under innevarande år prissatt. På samma sätt som för blödarsjuka borde hela landet bära kostnaden solidariskt även för patienter med Mb Gaucher. Med anledning av den beskrivna situationen vill jag fråga socialministern: Avser ministern att vidta någon åtgärd i denna fråga?
fr · GN11280 · 1999-11-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:280 av () till miljöminister om försäljning av E10-bränsle Enligt uppgift lär ett EU-direktiv innebära att det fr.o.m. den 1januari 2000 blir förbjudet att sälja E10-diesel samt E10-bensin i . E10 innebär en tioprocentig inblandning av etanol i dieseln eller bensinen vilket bidrar till minskade koldioxidutsläpp samt minskade partikelutsläpp. Därigenom kan konsumenten göra ett miljövänligt val genom att välja E10-bränsle. Med tanke på de miljömål som satts av och med tanke på de framsteg som skett med alternativa bränslen så vore det ett stort bakslag om E10-bränsle inte skulle tillåtas. Min fråga till ministern är: Vad avser ministern att göra för att se till att försäljningen av E10-bränsle kan fortsätta?
fr · GN11281 · 1999-11-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:281 av () till miljöminister om klassning av diesel med etanolinblandning En låginblandning av etanol i diesel gör att även den tunga trafiken kan snabbt minska sina utsläpp av partiklar och koldioxid. är det så att om diesel av miljöklass1 blandas etanol så definieras det till miljöklass3, dvs. ett sämre miljöalternativ. I och med klass3-definitionen blir det också ett högre pris eftersom det räknas till en sämre miljöklass. Min fråga till ministern är: Vad avser ministern att göra för att dieselbränsle miljöklass1 med inblandning av etanol inte ska definieras som klass3-diesel och därmed som sämre miljöalternativ?
fr · GN11282 · 1999-11-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:282 av Skånberg (kd) till statsrådet om rätten till skolskjuts för särskolebarn Särskolebarn som går i den kommunala skolan har rätt till skolskjuts, men ofta är det bästa alternativet för dessa barn att välja en friskola med särskild pedagogik för de behov som de har, t.ex. en Montessoriskola. Särskolebarn som går i en friskola förlorar rätten till skolskjuts. Det kan innebära mycket betydande belopp. Ett exempel är Färe Montessoriskola i , vars 43 elever kommer från tre kommuner, och där skolskjutsorganisationen kostar mer än 750000kr . Det innebär en utgift för varje elevs hem på 400kr . Man kan ifrågasätta om det finns en reell valfrihet för särskoleföräldrar att placera sina barn i den skola där de får den bästa starten i livet, när skolskjutskostnaden är så betydande, och de kommunala alternativen för särskolebarn är så bristfälliga. Är skolministern, mot denna bakgrund, beredd att pröva möjligheten att låta särskolebarn i friskola få behålla rätten till skolskjuts?
fr · GN11283 · 1999-11-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:283 av () till statsrådet om små företags sjuklönekostnader I betänkandet Högkostnadsskydd mot sjuklönekostnader (SOU 1997:142) föreslog ett högkostnadsskydd mot sjuklönekostnader. Förslaget innebär att den nuvarande försäkringen mot sjuklönekostnader upphör och att ett högkostnadsskydd införs. Syftet är att små företag inte ska behöva bära större kostnader för sjuklön än vad som svarar mot det riksvärde som erhålls när samtliga arbetsgivares totala sjuklönekostnader ställs i relation till deras sammanlagda årslönesumma. besvarade dåvarande socialförsäkringsministern nekande på min fråga om regeringen avsåg att lägga fram ett förslag om högkostnadsskydd mot sjuklönekostnader. Svaret innehöll uttrycket "". Jag vill nu fråga socialförsäkringsministern om det pågår ett beredningsarbete i regeringen som kan leda till att får ta ställning till en ändring av den nuvarande försäkringen för små företag med anledning av förslag.
fr · GN11284 · 1999-11-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:284 av () till justitieminister om och regeringens strategi Regeringen har i propositionen 1997/98:182 föreslagit en strategi som ska användas för att genomföra . Här föreslås bl.a. att ska vara ett aktivt instrument och genomsyra allt beslutsfattande som berör barn inom , att barnperspektivet i lämplig omfattning finns med i utredningsdirektiv och att barnkonsekvensanalyser ska göras vid statliga beslut som rör barn. Regeringen säger också att det är angeläget att barnstatistiken utvecklas. , , vore det intressant att höra om intentionerna i propositionen har uppfyllts. Ett sätt för regeringen att ta sitt ansvar vad gäller att utveckla barnstatistiken vore att rätta till BRÅ:s missvisande statistik över sexualbrott mot barn (15@18 år). Vilka åtgärder kommer justitieministern att vidta för att rätta till BRÅ:s missvisande statistik över sexualbrott mot barn (15@18 år) så att intentionerna i kan bli verklighet?
fr · GN11285 · 1999-11-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:285 av () till socialminister om rätten till eget boende Rätten till bostad är ingen självklarhet, trots att kommunerna har ett övergripande ansvar för bostadsförsörjning enligt kommunallagen, socialtjänstlagen och . Utsatta grupper på bostadsmarknaden, som arbetslösa, ungdomar m.fl., har svårt att göra sig gällande. Bostadsbolagen kräver borgensåtaganden eller sätter godtyckliga krav för rätten till ett hyreskontrakt. Sociala myndigheters attityder har hårdnat. Efter överklagande av kommunalt beslut har i regeringsrätten i flera fall ungdomar nekats rätten till eget boende och hänvisats till en återflytt till föräldrahemmet. I nekas nu en för tillfället arbetslös 21-årig kvinna socialhjälp för att klara sina boendekostnader. Myndigheterna uttalar som sin syn att vid 20@21 år kan man bo hemma hos föräldrarna, men är det rimligt med eget boende utan att särskilda skäl behöver anges. Rätten till eget boende behöver stärkas och godtycket minska i behandlingen av utsatta gruppers behov av bostad. Min fråga till ministern blir då följande: Är ministern beredd att se över socialtjänstlagen eller annan berörd lagstiftning för att minska godtycklig behandling av utsatta bostadsbehövande och trygga individens rätt till egen bostad?
fr · GN11286 · 1999-11-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:286 av () till miljöminister om miljömodifierade produkter Miljökommissionär har uttalat att hon vill ha en friare tillämpning av GMO-reglerna. På så vis går hon de företag som hotat med att dra inför till mötes. Rädslan för industrin och ilska tycks för miljökommissionären ha blivit större än rädslan för att genetiskt modifierade produkter kan skada miljö och hälsa. Okunnigheten om riskerna med utplantering av genmanipulerade produkter i naturen är stor. I och har miljö- och konsumentrörelsen krävt ett femårigt moratorium för utplantering av genmodifierade produkter. ger tid till att utveckla forskningen om de faror som kan finnas med genmanipulerade produkter. EU:s miljöministrar enades också, så sent som , om att inte godkänna nya former av genetiskt modifierade produkter. På det hela taget är det därför mycket förvånande att miljökommissionären snarare lyssnar till industrin än till allmänhetens oro. Ännu mer förvånande är uttalande med tanke på att det i finns ett starkt motstånd mot att genmodifierade produkter ska hamna på våra matbord, utan att vi haft en möjlighet att välja bort dessa produkter. Det är med stor oro jag läst miljökommissionär uttalande i frågan. Hur avser miljöministern agera i ministerrådet vad gäller frågan om genmodifierade produkter?
fr · GN11287 · 1999-11-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:287 av () till statsrådet om lagen om anställningsskydd beslutade den 1juli 1993 om en ny lag om privat arbetsförmedling och personaluthyrning. Det fastslogs att den nya lagen skulle utvärderas . Den utredning som tillsattes kom fram till att det fanns vissa problem inom branschen vad gällde de anställda och deras villkor. Många arbetsgivare följer lagar och avtal men det finns också exempel på motsatsen. Företagens strävan mot en alltmer flexibel organisation leder till att verksamheter i allt större utsträckning säljs ut och sedan hyrs in. Anställda sägs upp och hyrs in via bemanningsföretag. Enligt en enkätundersökning bland 2600 företag hade av företagen använt sig av inhyrd arbetskraft . Att arbetsgivare kringgår lagen om anställningsskydd genom att säga upp personal och sedan hyra tillbaka endast dem som företaget vill ha kvar är ganska ovanligt men tendensen finns. Vilka åtgärder ämnar statsrådet att vidta med anledning av ovanstående exempel?
fr · GN11288 · 1999-11-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:288 av () till utrikesminister om diskriminerande lagstiftning i eftersträvar status som kandidatland i EU. Brotten mot mänskliga rättigheter i allmänhet och förtrycket i synnerhet är välkänt när det gäller . Mindre känt är den diskriminerande lagstiftning mot minoritetsspråk och minoritetskulturer som återfinns i den turkiska författningen, främst §26 i den turkiska konstitutionen, vilken lyder: "Då yttrandefrihet och frihet att sprida åsikter brukas, får inget i lag förbjudet språk användas. Skriftliga eller tryckta handlingar, grammofonskivor, ljudband eller videokassetter jämte andra redskap och apparater för uttryck skall, i laga ordning genom domarbeslut eller då sådant dröjer under omständigheter som är att betrakta som betänkliga, genom order från bemyndigad instans konfiskeras." När det kommer till kritan innebär detta att t.ex. kurdiska endast får talas inom hemmets fyra väggar. En sådan diskriminering av minoriteters språk och kultur måste betraktas som en så grov inskränkning av demokratin att den är helt oförenlig med ett demokratiskt styrelseskick. Det innebär att 15 miljoner kurder i och en rad andra minoriteter berövas sina demokratiska rättigheter. Vad avser utrikesministern att göra i denna fråga i kontakter med ?
fr · GN11289 · 1999-11-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:289 av () till miljöminister om fyrverkerier och tungmetaller Försäljningen av fyrverkerier beräknas i samband med slå alla rekord. köpte svenska folket fyrverkeripjäser för 250 miljoner och branschen räknar med en fördubbling. En aspekt som diskuterats är de miljöeffekter som fyrverkerierna har. Bland andra har i gjort en undersökning som visar att många av fyrverkerierna innehåller tungmetaller som bly, arsenik, kadmium och kvicksilver. Alla de här uppräknade metallerna är sådana som måste förknippas med nolltolerans vad gäller utsläpp. beräkningar visar att omkring bly släpptes ut i luften från fyrverkerier . Det finns fyrverkeripjäser som inte innehåller tungmetaller, men tydligen ingen bestämmelse om obligatorisk märkning. Avser miljöministern ta några initiativ för att utsläppen av tungmetaller från fyrverkerier ska minimeras?
fr · GN11290 · 1999-11-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:290 av () till statsrådet om den statliga företagshälsovården Arbetsmiljöfrågorna blir med rätta mer och mer uppmärksammade i medier och bland beslutsfattare. Företagshälsovård är ett viktigt verktyg för att kunna uppnå en bättre arbetsmiljö, både fysiskt och psykosocialt. Det har kommit till min kännedom att myndigheter vid upphandling av företagshälsovård tyvärr inte ser till helheten och de möjligheter som denna resurs ger. I besparingssyfte så upphandlar man enbart t.ex. hälsoundersökningar och inte förbyggande insatser bl.a. av ergonomisk karaktär. Här borde staten som arbetsgivare vara ett föredöme och se till helheten kring medarbetarna i stället för att behandla företagshälsovården som enbart en besparingspost. Vad avser statsrådet att göra för att företagshälsovården ska värderas utifrån ett helhetsperspektiv på arbetsmiljön hos de statliga myndigheterna?
fr · GN11291 · 1999-11-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:291 av () till utrikesminister om barnamord Enligt ett TT-meddelande (den 29oktober 1999) har den tyska säkerhetstjänsten i en hemligstämplad rapport beskrivit hur förbrytare i mördar hemlösa barn och ungdomar för att sedan sälja deras organ till rika patienter inom och utanför landet. Det finns tydliga tecken på att verksamheten är organiserad, då det enligt rapporten t.ex. förekom en liga av läkare som upprättat en organbank med nedkylda organ från barn och ungdomar. Det har även visat sig att när det vid försäljning av organ till kunder i västländer behövts olika typer av dokument så har man fabricerat sådana. Den ryska polisen saknar resurser att ingripa. Det är först när resterna av den mördade påträffats som polisen kan registrera försvinnandet. Jag vill fråga utrikesministern: Avser utrikesministern att uppmärksamma om dessa brott mot och mänskliga rättigheter?
fr · GN11292 · 1999-11-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:292 av () till näringsminister om mobiltelemarknaden har en viktig diskussion om den svenska telemarknaden varit om tjänsteföretag s.k. service providers ska tillåtas att konkurrera på mobiltelenäten. Detta skulle kunna medföra en kraftigt ökad dynamik på marknaden med många företag som får erbjuda sina tjänster direkt till kunderna utan att först behöva konsultera de tre mobilteleoperatörerna. I många andra länder är just tjänstekonkurrensen @ till skillnad från anläggningskonkurrens @ något som betraktats som eftersträvansvärt. Särskilt eftersom radiofrekvenser är en naturresurs som bör användas effektivt. Mot denna bakgrund föreslog att telelagen skulle ändras för att åstadkomma detta. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Avser regeringen att vidta några åtgärder för att öka konkurrensen bland tjänsteföretag på mobiltelemarknaden?
fr · GN11293 · 1999-11-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:293 av () till näringsminister om Nationellt resurscentrum Med bestörtning har jag tagit del av informationen att styrelsen för NRC har tvingats avsluta sin verksamhet och att de anställda sägs upp. Enligt är avsikten att ska "mainstreamas" (jämtegrering), dvs. NRC och alla erfarenheter från deras verksamhet ska integreras i ordinarie verksamhet. Det kan låta bestickande men är det inte om man går till väga på detta sätt. Det nu gör är att man ger den direkta och konkreta kunskapen och kämpaglöden om jämställdhet respass från verket. Om NRC inte finns kvar finns det risk att det i praktiken blir som vanligt @ verksamhet på männens villkor. för mainstreaming är att så länge stora ojämlikheter råder är detta en metod som ska utarbetas och användas/tränas parallellt som särskilda insatser för eftersatta grupper fortsätter. Resurscentraverksamheten väcker intresse och uppmärksamhet i . Inför vårt ordförandeskap i EU är det en utmärkt ide att ta till vara och sprida denna kunskap och erfarenhet i och i . Vad avser ministern göra för att kooperativens entusiasm ska finnas kvar och öka och för att och glöden inte ska falna utan bli den mäktiga, förändrande kraft, som behövs i samhället?
fr · GN11294 · 1999-11-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:294 av () till statsminister om biståndspengar Förlusterna på bl.a. artistarrangemangen i uppges ha fått UD att förmå att täcka underskotten. Utöver de från biståndsbudgeten, som de redan erhållit, fordras nu ytterligare . Dessa pengar som Rikta lagt ut ska tydligen ersättas i efterskott. Med anledning av detta vill jag fråga statsministern: Ska även dessa hämtas från biståndsbudgeten och Sida eller vem ska om inte, bestrida kostnaden?
fr · GN11295 · 1999-11-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:295 av de () till jordbruksminister om förbud mot pälsfarmar Den brittiska regeringen har lagt fram lagförslag om förbud mot pälsfarmar. Förslaget innebär förbud mot att hålla djur bara för pälsens skull. I har parlamentet beslutat om förbud mot räv- och chinchillafarmningen. Om djurskyddslagens intentioner ska efterlevas, dvs. att djur i fångenskap ska ha möjlighet att bete sig naturligt, kan inte pälsfarmningen få fortsätta. Vilka förslag avser jordbruksministern att lägga fram för att förbjuda pälsfarmar i ?
fr · GN11296 · 1999-11-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:296 av de () till finansminister om återställande av dieselskatt och fordonsskatt Bussföretagen drabbas nu av både höjd fordonsskatt och höjd dieselskatt. Regeringen har av vad man kallar miljöskäl gjort dessa höjningar. Många bussbolag har ingått relativt långa avtal . Detta innebär att de kommer att ha svårt att kompensera sig under pågående avtalsperiod. Varje buss i kollektivtrafik kommer i genomsnitt att få en extra kostnad på . Vilka förslag avser finansministern att lägga för att återställa dieselskatten och fordonsskatten till vad den var före senaste höjningen?
fr · GN11297 · 1999-11-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:297 av de () till försvarsminister om slopat sotningsmonopol I räddningstjänstlagen regleras att sotning och kontroll av eldstäder och rökkanaler ska utföras i varje kommun. Avtal träffas mellan kommunerna och skorstensfejarmästare. Ett faktiskt monopol på detta arbete har rått . Systemet är enligt min mening dyrbart och ineffektivt. Jag har noterat att , , , , , och i ett brev till regeringen krävt att brukarna bör få ett avgörande inflytande på sotningen i den egna fastigheten. Således vill såväl hyresgäster som fastighetsägare att monopolet ska tas bort. Vilka förslag till lagändringar avser regeringen att föreslå för att avskaffa sotningsmonopolet?
fr · GN11298 · 1999-11-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:298 av de () till socialminister om djurtestad kosmetika EU har skjutit upp frågan om totalförbud mot försäljning av djurtestad kosmetika. Trots att det finns alternativ används omkring 30000 djur inom EU för kosmetikatest. Experimenten är ofta smärtsamma och djuren bedövas inte alltid eftersom det kan påverka provresultatet. av svenskarna vill förbjuda kosmetikatest på djur. Det har varit svårt att utröna regeringens inställning och agerande i frågan. Vilken inställning avser socialministern och regeringen att inta i EU när det gäller förbud mot försäljning av djurtestad kosmetika?
fr · GN11299 · 1999-11-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:299 av de () till statsrådet om stimulans av hushållsnära tjänster Debatten om att göra något för att det ska tillkomma fler arbeten inom hushållsnära tjänster, samt att den stora delen svart arbete som finns ska kunna bli vit, har böljat fram och tillbaka . Regeringen har inte visat någon enad front i denna fråga. Det tycks dock finnas en majoritet i för att på ett eller annat sätt göra det möjligt för vanligt folk att kunna efterfråga hushållsnära tjänster. Vilka förslag avser regeringen att lägga fram som gör det möjligt för vanligt folk att kunna efterfråga hushållsnära tjänster?
fr · GN11300 · 1999-11-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:300 av () till finansminister om oäkta föreningar I bl.a. har ett antal bostadsrättsföreningar fått besked från skattemyndigheten att denna överväger att ändra föreningarnas skattestatus från äkta till oäkta förening. De aktuella föreningarna har till viss del kommersiella lokaler som hyrs ut, och när av de totala intäkterna i föreningen är hänförbara till annat än bostadsrätternas bruksvärdeshyra klassas föreningen som s.k. oäkta förening. Detta medför en radikalt annorlunda skattesituation för såväl föreningen som medlemmarna. Bl.a. fördubblas realisationsvinsten från till . Orsaken till att relationstalen förändrats är att bruksvärdeshyrorna inte har höjts nämnvärt , medan marknadshyror för lokaler har stigit kraftigt. Även om föreningarna själva inte höjt sina utgående lokalhyror kan den höjda marknadshyran i området innebära att föreningarna klassas som oäkta. Fastigheter av denna typ med butikslokaler i bottenplanet och bostäder i övrigt är vanligen förekommande i städernas innerområden. Det måste ur allmän synvinkel anses otillfredsställande att medborgare förorsakas ekonomisk skada utan att själva kunna påverka situationen. Min fråga till finansministern är: Vilka åtgärder kommer finansministern att vidta för att bostadsrättsföreningar utan egen förskyllan blir klassade som oäkta föreningar?
fr · GN11301 · 1999-11-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:301 av () till finansminister om inköp från utlandet När någon i köper böcker från t.ex. genom att utnyttja Internet tillkommer extra kostnader vid böckernas ankomst till . Först ska svensk moms läggas till priset, vilket är helt enligt gällande bestämmelser. Men i samband med detta tar sedan Posten ut en speditionsavgift vilken för mindre inköp är procentuellt mycket hög. Ett aktuellt fall visar att böcker som kostat i inköp inklusive frakt påförs moms med samt därefter i speditionsavgift inklusive moms på avgiften. Totalt blir det ett påslag på inköpspriset med eller 58,. Posten tar således betalt med minimum för att indriva momsen på . En parallell till denna indrivning av momsen är det helt oavlönade arbete som företagen gör för att redovisa uppbörd av moms, källskatter på löner samt socialavgifter. Men statligt ägda Posten ska kunna ta betalt för att driva in den av tullen påförda momsen. Det borde räcka med att mottagaren betalar momsen. Mot bakgrund av detta exempel ställer jag följande fråga till finansministern: Vad avser finansministern göra för att inköp från utlandet inte ska belastas av alltför höga totalkostnader?