ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GM11729 · 1999-01-01 00:00:00 — Många människor i lider av elöverkänslighet. Det finns de som inte klarar av att vara på sitt arbete, inte kan besöka läkarmottagningar, kyrkor, sina barns skolor och - det värsta - inte kan bo kvar i sina bostäder. Det senare ofta på grund av nyuppsatta för mobiltelefoni. För att beskriva situationen vill jag nämna ett exempel där en man trots ett halvårs sjukdom inte fått ersättning från och där familjen tvingats byta bostad så att han nu bor i ett garage avsett som skyddsrum där väggarna har tillräckligt skydd för mikrovågor från mobiltelefonimaster. Allt detta på grund av en nyuppsatt sådan mast. den 3juni gav regeringen återigen tillstånd till sändare på sådana bl.a. i och trots överklaganden och protester från närboende med starka besvär av elöverkänslighet. I det ena fallet har kommunen tidigare bistått med bostadsanpassningsbidrag för att elsanera bostaden. Detta blir nu verkningslöst. Allt tyder på att dessa närboende nu tvingas lämna sina bostäder. och till slut regeringen i sin helhet har tagit dessa sista avgörande beslut och regeringen bör då också enligt min bestämda uppfattning ta konsekvenserna av dessa effekter. Mot denna bakgrund vill jag fråga socialministern på vilket sätt socialministern tänker skydda närboende elöverkänsliga för strålningen från mobiltelefonisändare.
fr · GM1173 · 1999-01-01 00:00:00 — För enskilda konsumenter är det i stort sett omöjligt att, på ett kostnadsmedvetet sätt, välja bank. Det är mycket svårt att få en helhetsuppfattning om de olika avgifterna som påförs vid olika tjänster. Att jämföra mellan olika banker är i stort omöjligt. Finansministern har påpekat det negativa i att konkurrensutsättningen mellan bankerna inte fungerar på ett - för kunderna - tillfredsställande sätt. Tyvärr används också skattereglerna som ett sätt att förhindra konkurrens. Det faktum att den s.k. flyttskatten (reavinstskatten) på fonder gör det olönsamt att byta bank medför att någon verklig konkurrenssituation inte existerar. Prispress på avgifter uteblir därmed och bankerna kan i lugn och ro fortsätta med samma höga avgiftsnivå. Jag ifrågasätter inte reavinstbeskattningen som sådan men möjligen kunde reglerna förändras. Kanske vore ett uppskovsförfarande möjligt att genomföra, likt systemet vid husförsäljning. Kanske är det möjligt att uppnå ökad konkurrens mellan bankerna på annat sätt än att förändra i skattesystemet. Har ministern för avsikt att se över konsekvenserna av den s.k. flyttskatten i syfte att förstärka konkurrensen mellan bankerna?
fr · GM11730 · 1999-01-01 00:00:00 — Godstransportproblemen i kommer att lösas då står klar svarade mig i en interpellationsdebatt den 31maj. Någon ytterligare precisering av svaret gavs dock inte. Som jag tidigare påtalat finns det ett antal felande järnvägslänkar som måste göras något åt för att de gränsöverskridande viktiga godsflödena till och från övriga genom skall flyta effektivt, snabbt och säkert och för att skall infria åtaganden gentemot EU. skjuts de ånyo upp på grund av de minskade anslag som tilldelats. Mot denna bakgrund behöver jag förtydligande av tidigare svar och upprepar min fråga. Vilka åtgärder avser i närtid vidta för att godstransporterna på järnväg till och från övriga skall ske smidigt?
fr · GM11731 · 1999-01-01 00:00:00 — ingår som en viktig del i den nordiska triangeln. Utbyggnaden av sträckningen får därför inte förhalas ytterligare. måste ges en sådan standard som svarar inte bara mot nuvarande utan även kommande transportbehov. Inte minst för att landets lastbilsburna export och import ökar kraftigt. Resultatet av regeringens beslut och i och för sig vällovliga initiativ om satsning på trafiksäkerhet kommer att leda till att tidigare prioriterade projekt får stryka på foten. Projekt som också gagnar trafiksäkerheten i vid bemärkelse. Risken är att delen , en absolut nödvändig och av prioriterad utbyggnad av hamnar i farozonen. Åtminstone verkar det så av uttalanden som från hörts från : "Vi ska medverka till bättre trafiksäkerhet - men byggsidan måste anpassas". Jag anser det dessutom mycket viktigt att står vid sina åtaganden inom EU där standardhöjning är en viktig del. Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att uppgraderingen av , delen , fortfarande skall vara ett prioriterat projekt och som därmed också skall realiseras enligt plan?
fr · GM11732 · 1999-01-01 00:00:00 — Samhällets tillgänglighet för funktionshindrade är en viktig fråga. Det är en mänsklig rättighet att kunna besöka olika samhällsfunktioner, att kunna gå till sin arbetsplats och inte minst att kunna bo i sin bostad. Det finns en grupp i samhället vars möjligheter till detta är starkt begränsade. Det är de elöverkänsliga. Eftersom en konflikt råder mellan de elöverkänsliga och vissa forskare som stöder dem och en annan grupp av forskare som tillbakavisar problemen bör åtminstone försiktighetsprincipen tillämpas, besvären tas på allvar och patienter bemötas med respekt. Enligt min uppfattning bör deras besvär räknas som funktionshinder på samma sätt som andra gruppers. De som är bostadslösa på grund av att de inte längre klarar att bo i vanliga bostäder bör röna uppmärksamhet. Därför vill jag fråga socialministern: Vad avser regeringen att göra för att förbättra elöverkänsligas möjlighet att få tillgång till en bostad?
fr · GM11733 · 1999-01-01 00:00:00 — Med bioteknikens hjälp har det blivit möjligt att påverka biologiska organismer på gennivå, något som bl.a. är av stor betydelse för livsmedelsproduktionen och det internationella utvecklingssamarbetet. Det finns ett antal internationella avtal och åtaganden som reglerar immaterialrätten kring användningen av genetiskt material: Växtförädlarrättskonventionen UPOV, biodiversitetskonventionen (CBD), FAO:s växtgenetiska åtagande, annex om immaterialrätt (WTO/TRIPS) m.fl. Inom EU finns särskilda direktiv för växtsortsskydd, avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer (GMO) samt skydd av biotekniska uppfinningar. Svensk policy beträffande olika internationella beslut om användningen av genetiskt material brister i harmonisering. stöd av FAO-åtagandet om Farmer's rights överenssstämmer t.ex. inte med svenskt utvecklingssamarbete med Syd. Också internationellt brister harmoniseringen. Därför behövs både nationellt och internationellt en genomlysning av de åtaganden länderna gjort i olika konventioner etc. för att skapa en samlad bild av situationen och ett underlag för en harmonisering av regelverken inom bioteknikens område. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga vilka åtgärder regeringen avser vidta för att åstadkomma en harmonisering av olika konventioner etc. inom bioteknikområdet såväl internationellt som nationellt.
fr · GM11734 · 1999-01-01 00:00:00 — som gått har socialministern uttalat sig om att eventuellt lägga fram ett laghinder mot sjukhus i privat regi. När det gäller sjukhuset i finns förslag att överföra sjukhuset på entrepenad som ett alternativ för att kunna fortsätta med verksamheten där. Det kan inte vara rätt att lägga ned sjukhuset och beröva människor närheten till sitt hemsjukhus! Ämnar socialministern lägga förslag om att införa en lag som förbjuder sjukhus att drivas i privat regi?
fr · GM11735 · 1999-01-01 00:00:00 — etableras en fast förbindelse till genom . Huvudregeln inom EU är att gränskontroller inte skall förekomma mellan länderna. Trots detta planerar svenska att etablera en stor tullstation på den svenska sidan för att kontrollera ankommande trafik. Frågan är om denna gränskontroll överensstämmer med det svenska anslutningsfördraget. Eftersom ingen tredjelandstrafik kan förekomma på bron vill jag ställa följande fråga till finansministern: Vilka kontrolluppgifter avses denna tullstation få?
fr · GM11736 · 1999-01-01 00:00:00 — Genom Lears nedläggning i har stort intresse fokuserats på den kommunen och även på hela . har ännu ett företag tvingats säga upp 85 personer, i , vilket leder till stora problem i en kommun med hög arbetslöshet. Redan före varslet på var arbetslösheten i . Eftersom i stor utsträckning är en gemensam arbetsmarknad är det angeläget att det s.k. Bengtsforspaketet inriktas på hela landskapet med som en sammanhållande länk. har tillsammans med näringslivet prioriterat , och ett robust mindre vägnät. Kommunerna har också i lyft mycket av högskole-, turism- och andra utvecklingsfrågor till . Det är viktigt med en helhetssyn på landskapet för att få en effektiv resursanvändning. Mot den bakgrunden vill jag därför fråga näringsministern om han har för avsikt att samordna insatserna i det s.k. Bengtsforspaketet så att hela kan stärkas.
fr · GM11737 · 1999-01-01 00:00:00 — skall ett underlag för ett nytt försvarsbeslut presenteras. Högkvarteret jobbar med bl.a. ekonomiska underlag för beslutet. Bl.a. gäller det att ta fram uppgifter och ekonomiska kalkyler för fortsatt verksamhet för de olika förbanden/enheterna. Oro finns ute på förbanden över hur de olika ekonomiska underlagen ser ut. Är det likvärdiga ekonomiska underlag som kommer att finnas som underlag för propositionen? Jag har haft förmånen att ta del av de underlag som finns gällande kostnader för markhyror för de olika förbanden. Och dessa underlag oroar. Detta då underlagen - de s.k. förbandskorten - knappast kan vara kompletta. Jag har tittat på I13/Fo 53 och NB13 och sett att man där - helt riktigt - tagit upp de kostnader man har för bl.a. markhyror. Men då jag har tittat på andra förband och enheter är kostnaden satt till noll kronor! Av de 43 enheter/förband jag kontrollerat har endast elva(!) angivit kostnader för markhyror. Just det här oroar också ute på de förband som, enligt givna anvisningar, tagit upp sina kostnader. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att de s.k. förbandskorten - och därmed de ekonomiska kalkylerna - kompletteras så att de blir likvärdiga som underlag?
fr · GM11738 · 1999-01-01 00:00:00 — ansöker landets bönder om stöd och ersättningar enligt EU:s jordbrukspolitik CAP. En del av dessa finansieras helt från genom medlemsavgifterna, som bl.a. betalar. Andra delfinansieras via landets egen budget. I samtliga fall är det dock offentliga medel det handlar om. Det är naturligtvis av intresse för många att veta hur pengarna fördelas och till vad. Men böndernas ansökningar behandlas konfidentiellt av länsstyrelserna. Det går inte för gemene man eller journalister att få se ansökan för att kunna ta reda vilka stöd en bonde ansöker om för olika delar av gården. I och med det försvinner också en möjlighet till social kontroll. Ingen mer än bonden och myndighetspersoner kan veta om bonden brukar i enlighet med bidragen. Jag tror inte alls att fusket är utbrett och den som har rent mjöl i påsen borde uppskatta att vem som helst kan ta del av varje bondes ansökan. Frågan är om dagens ordning överensstämmer med den svenska öppenheten och synen på insyn och möjlighet till kontroll. Vem gynnas av hemlighetsmakeriet? Min fråga till ministern är: Kommer hemlighetsmakeriet att bestå eller avser ministern ta initiativ till en förändring, som hävdar offentlighetsprincipen även vad avser böndernas bidragsansökningar?
fr · GM11739 · 1999-01-01 00:00:00 — Försvarsmakten har beslutat att avveckla det övningsområde man haft på i kommun. Eftersom övningsområdet i mycket stor utsträckning använts som rekreationsområde uppstår oro när Försvarsmakten nu avser att sälja området. Risken är stor att området exploateras på ett sådan sätt att det rörliga friluftslivet utestängs från stora delar av området eller att skogen avverkas på ett sådant sätt att betydande naturvärden går förlorade. Övningsområdet på har stor betydelse som rekreations- och friluftsområde och har så värdefulla naturvärden att det borde omvandlas till naturskyddsområde. Stora resurser har avsatts i statens budget för att ge möjlighet att rädda viktiga naturområden. Vilka åtgärder avser miljöministern att vidta för att tillse att naturområdet på räddas?
fr · GM1174 · 1999-01-01 00:00:00 — kamp för väginvesteringar och utbyggnad av i så finns en optimism med framtidshopp i hela . Denna optimism beror till stor del på de av regeringen och tidigare fattade besluten om prioritering av genom upp till norska gränsen. börjar oron återigen i norra vad avser regeringens syn på de tidigare prioriterade väginvesteringarna som gäller norra och att utbyggnaden ej skall . Min fråga till näringsministern är vad han kommer att göra för att utbyggnadsplanerna för väginvesteringar i norra skall kunna genomföras enligt tidsplan och inom nuvarande planperiod.
fr · GM11740 · 1999-01-01 00:00:00 — Jag har i en tidigare fråga till näringsministern tagit upp agerande på marknaden och den favoriserade ställning kan misstänkas ha. Jag frågade då bl.a. vad näringsministern ämnade vidta för åtgärder för att privata företag inte skulle utsättas för otillbörlig konkurrens av . I näringsministerns svar den 3mars kunde man tyvärr läsa att ministern inte fann någon anledning att vidta några åtgärder. Det har framkommit i medier precis det jag tidigare tagit upp, nämligen att tar uppdrag som klart understiger de krav på avkastning som riksdag och regering satt upp. Moderata samlingspartiet har påtalat denna snedvridande konkurrens som uppstår på entreprenadmarknaden när har en egen produktionsavdelning. Vi har påtalat vikten av att denna enhet måste bolagiseras. Tyvärr har vi inte nått framgång i denna del, utan problemen kvarstår. Jag förutsätter att näringsministern inte fick tillgång till komplett underlag när jag förra gången ställde min fråga. Detta föranleder att jag måste ställa en fråga till näringsministern i samma ärende. Avser näringsministern efter mediernas avslöjande om vidta några åtgärder för att undersöka de förhållanden som framkommit när det gäller gynnande av egen produktion?
fr · GM11741 · 1999-01-01 00:00:00 — Många låginkomstpensionärer i har inte råd att hämta ut sina mediciner. De tvingas också avstå från läkar- och tandläkarbesök, därför att deras folkpensioner inte räcker. Kommunfullmäktige i beslutade att införa ett högkostnadsskydd för pensionärer som efter skatt hade kvar att leva på. Det gällde personer som bor hemma, har bostadstillägg och en förmögenhet om maximalt . För del kostnadsberäknades reformen till ca . Kommunfullmäktiges beslut att ekonomiskt stödja sina sämst ställda pensionärers läkar- och tandläkarbesök samt medicinköp överklagades dock såsom icke förenligt med kommunallagen. Både länsrätt och kammarrätt har avslagit kommuns rätt att lämna detta bidrag. Regeringsrätten meddelar nu att den inte ämnar pröva ärendet. De kommuner som redan infört detta slags stöd får behålla det, eftersom det vunnit laga kraft. Avser ministern vidta några åtgärder för att få en lagändring till stånd som ger kommuner rätt att ekonomiskt stödja sina sämst ställda pensionärers nödvändiga läkar- och tandläkarvård samt medicinköp?
fr · GM11742 · 1999-01-01 00:00:00 — Målsättningen är att hösten fullt ut skall kunna delta i . För att komma i gång med förberedelserna med uppdatering av efterlysningsregister m.m. föreligger ett akut behov av resursförstärkningar initialt med mellan 25-28 personer. Man kan konstatera att några medel för detta ändamål inte finns tillgängliga i budgeten. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att tillgodose behovet av personalresurser i samband med förberedelser för ?
fr · GM11743 · 1999-01-01 00:00:00 — När det är kvar till öppnande stänger det delvis statsägda biltrafiken mellan /och /. Konsekvenserna för näringsliv och integrationsarbete blir naturligtvis mycket omfattande. Näringsministern avvisar emellertid tanken på att öppna bron för biltrafik så snart sådan är möjlig och hänvisar i frågesvar till att väg- respektive järnvägsdel skall vara färdigställda . Och fog kan förvisso finnas till att inte låta kollektivtrafiken komma på mellanhand. Men kanske skulle brons vägdel kunna öppnas om SJ finge ensamrätt till busstrafiken över bron tills dess att SJ:s sent beställda lok blivit färdiga . Min fråga är därför: Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att lösa de hotande trafikproblemen i ?
fr · GM11744 · 1999-01-01 00:00:00 — Konflikten om Kashmir mellan och har eskalerat . Efter kärnvapenproven har följt ett otal incidenter som övergått i en mycket farlig upptrappning och i uppenbara förberedelser för krig. Vi ser det också genom ökad efterfrågan på import av vapen. I kommer uppgifter om att det pågår diskussioner mellan och om att reaktivera avtalet om försäljning av fälthaubitsar och reservdelar till vapnen. I detta läget vore det politiskt oansvarigt att inte med alla medel försöka dämpa konflikten och dess möjligheter att övergå i ett mycket allvarligt krig. Konflikten bör givetvis tas upp i olika internationella forum med syftet att stoppa våldet och finna en lösning. Men det är också mycket angeläget att stoppa tillförseln av vapen till området. Jag vill därför fråga statsrådet om regeringen är beredd att i det nu aktuella läget driva frågan om ett totalt vapenembargo i FN:s eller EU:s regi.
fr · GM11745 · 1999-01-01 00:00:00 — Älgvården bör, i enlighet med beslut , inriktas på att skapa och långsiktigt bevara en livskraftig älgstam av hög kvalitet. Älgstammens storlek bör genom lämplig avskjutning anpassas till betestillgången, de areella näringarna och trafiksäkerheten. Jakttiden på B-områden regleras av jaktförordningen. Jakttiden skall där vara eller den som bestämmer. Jakt på B-områden bedrivs av små markägare. Jakttiden på A-licensområden skall enligt jaktförordningen vara minst eller kortare om det finns särskilda skäl. Jakt på A-licensområden bedrivs av stora markägare eller s.k. jaktvårdsområden. i har beslutat att förkorta jakttiden på B-områdena som jakttiden på A-licensområden förlängts. Tillgången på älg i är enligt och god. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till jordbruksministern: Avser jordbruksministern vidta några åtgärder för att förhindra att jakttiden förkortas för de små markägarna som jakttiden förlängs för de stora markägarna?
fr · GM11746 · 1999-01-01 00:00:00 — Genom kontakter med NHR:s lokalavdelning (Neurologiskt ) i har jag förstått att regeringens ensamutredning och arbetar med ett diskussionsunderlag om att slå samman LSS med socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen. NHR:s lokalavdelning i uttrycker oro för att rättighetslagen kring LSS avskaffas. Jag har förstått att det varken finns regeringsbeslut eller uttalanden som pekar mot en sådan utveckling men vill ändå för klarhets skull fråga socialminister : Avser regeringen att avskaffa eller "luckra upp" rättigheterna enligt LSS?
fr · GM11747 · 1999-01-01 00:00:00 — handläggning av asylärenden har kritiserats . Utvisningsbeslut har fattats om personer som i sitt hemland utsatts för tortyr och råkat in i kristillstånd när de fått veta att de måste återvända dit. Det finns personer som på grund av sin homosexualitet riskerar förföljelse om de återvänder hem men som ändå utvisats. Det är inte ovanligt att de utvisade försöker begå självmord när besluten kommer. Det har också förekommit att verkställigheten inte inställts trots att den asylsökande tvångsvårdas på psykiatrisk klinik på grund av självmordsförsök och kvarstående självmordsrisk. har vid sju tillfällen kritiserats av mot tortyr för sin inhumana flyktingpolitik. Även den europeiska kommissionen för mänskliga rättigheter har kritiserat för avvisningsbeslut. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga vilka åtgärder regeringen avser vidta för att förhindra att asylsökande utvisas trots att de bevisligen är så rädda för att återvända till sitt hemland att de försöker begå självmord eller råkar in i svåra psykiska kristillstånd.
fr · GM11748 · 1999-01-01 00:00:00 — I pågående arbete med framtagning av förslag till framtida grundorganisation för försvaret är det nödvändigt att allsidig kompetens finns representerad i bl.a. den arbetsgrupp som skall bereda marinens grundorganisation. Kunskapen om utbildningsförutsättningar, militära infrastruktur, klimatologiska förutsättningar och övriga möjligheter saknas i nämnda grupp. Det vore djupt olyckligt för alla berörda om det i denna viktiga fråga i efterhand kan konstateras att enbart personal med kunskap om ost- och sydkusten har medverkat vid framtagandet av förslag rörande marinens framtida grundorganisation. Med hänvisning till det ovan anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till försvarsministern. Avser regeringen att vidta några åtgärder för att säkerställa en allsidig belysning av marinens grundorganisation?
fr · GM11749 · 1999-01-01 00:00:00 — Myndigheternas kompensation för kostnadsökningar bygger bl.a. på ett arbetskostnadsindex () som räknas fram utifrån löneökningarna inom tillverkningsindustrin. Men den del i arbetsgivaravgifterna som utgör allmän löneavgift dras bort från indexet. Om denna avgift höjs, minskar alltså myndigheternas förvaltningsanslag. Utan att informera om konsekvenserna har regeringen drivit igenom förändringar i arbetsgivaravgifterna (bl.a. höjd allmän löneavgift) som leder till besparingar på myndigheternas förvaltningsanslag. Regeringens oredovisade besparing innebär enligt att myndighetsanslagen minskar år . Om regeringen vill genomföra besparingar på myndigheter skall den gå via och redovisa och argumentera för sina förslag och prioriteringar. Mot denna bakgrund vill jag fråga: Avser finansministern att för redovisa de finansiella effekterna för myndigheternas förvaltningsanslag till följd av nämnda förändringar?
fr · GM1175 · 1999-01-01 00:00:00 — så behandlade en ny körkortslag. I samband med den behandlingen så tog tillfället i akt att ge signaler till regeringen om behörighetsreglerna för snöskotrar. menade att kravet om traktorkort för att köra snöskoter är ologiskt, och det påtalades att utbildningen och examinationen för traktorkortet inte är relevant för framförandet av snöskotrar. Efter det att konstaterat detta så gavs regeringen i uppdrag att återkomma till med förslag om förarlicens i stället för traktorkort som behörighetskrav för snöskotrar. börjar vi närma oss en ny skotersäsong, snön har redan börjat falla uppe hos oss i norr, så min fråga till näringsministern är: När kan vi i förvänta oss ett förslag på bordet om förarlicens i stället för traktorkort som behörighetskrav för snöskotrar?
fr · GM11750 · 1999-01-01 00:00:00 — I hålls s.k. administrativt frihetsberövade fångar som bytesobjekt för utbyte av fångar och stupade i Hizbollahs våld. har slagit fast att detta är försvarbart med hänsyn till och dess soldaters säkerhet. En Amnestygrupp i uppger att 21 fångar hålls fängslade utan rättslig grund. Elva av dessa fångar har avtjänat sitt straff och de övriga tio har över huvud taget inte anklagats för något brott. Amnesty international och Human Rights Watch har arbetat hårt för att övertala att släppa denna gisslan men utan framgång. Ett exempel är , som togs till fånga på en båt i hamn . Han har aldrig anklagats för något brott. Amnestygruppen i har agerat för denna fånge genom att skriva vädjandebrev till domstolen i , som förlänger frihetsberövandet. Dessutom har gruppen skrivit till ett antal västerländska politiker och tjänstemän. Från den svenska utrikesministern har inte erhållits något svar. Jag har en stor förståelse för svåra situation omgiven av fientliga grannar. Likaså har jag respekt för staten som en demokratisk bastion omgiven av stater med mindre demokratiska statsskick. Att hålla gisslan är dock ovärdigt en demokratisk stat och står i strid med artiklarna 9-11 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Därför vill jag fråga utrikesministern hur regeringen avser att agera i denna fråga.