ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN1176 · 1999-10-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:76 av () till näringsminister om svenska för invandrade sjukvårdsutbildade Bland dem som invandrat till finns läkare och sjuksköterskor som går arbetslösa. För att de ska kunna få svensk legitimation krävs att de genomgår kurser i sjukhussvenska. I anordnar kurser i sjukhussvenska där länsarbetsnämnden kan köpa platser. inhandlade länsarbetsnämnden fyra sådana kurser i sjukhussvenska1. När eleverna kom tillbaka till höstterminen för att börja fortsättningskursen, möttes 12 av dem av beskedet att de inte får fortsätta sin utbildning. Deras utbildningsbidrag har finansierats av som i sin besparingsiver beslutat att dra in utbildningsbidragen för dessa 12 elever. anordnas två sådana kurser eftersom länsarbetsnämnden inte har "råd" att köpa fler utbildningsplatser. Detta är långt ifrån tillräckligt eftersom det finns 30 sökanden som inte får plats. I , liksom i övriga landet, råder brist på sjukvårdspersonal och det talas om att importera bl.a. läkare. förhindras invandrade kvinnor och män med sjukvårdsutbildning att arbeta inom sin profession genom ett snävt revirtänkande hos myndigheterna. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder har regeringen för avsikt att vidta för att arbetslösa invandrade sjukvårdsutbildade ska få den nödvändiga utbildningen i sjukhussvenska för att de ska kunna försörja sig på sitt yrke?
fr · GN1177 · 1999-10-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:77 av () till näringsminister om företags verksamhet Jag har från mitt hemlän , dålig erfarenhet av företags sociala ansvar. har minst två företag helt, eller till viss del, upphört på grund av att större företag har köpt upp dessa konkurrenter för att i vinstgivande syfte avveckla dem. Avvecklingen har skett trots att det aktuella företaget gått med vinst. Jag anser att företagen bör ta ett större ansvar, inte minst socialt, för sina anställda. Humankapitalet bör vara lika viktigt som annat kapital. Därför vore det av yttersta intresse att ta reda på hur det förhåller sig i övriga . Kan samma sak ske i exempelvis ? Kan ett större företag köpa in ett konkurrerande företag, som dessutom går med vinst, med avsikt att lägga ned detsamma, i eget vinstsyfte? Min fråga är om näringsministern har för avsikt att vidta åtgärder för att, inom , minimera risken för att mindre företag köps upp för att sedan läggas ned?
fr · GN1178 · 1999-10-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:78 av () till socialminister om funktionshindrade En grupp funktionshindrade i kräver stor kompetens och kunskap för att de ska få adekvat rehabilitering och möjlighet till ett värdigt liv, därför finns ett antal specialhem/skolor runt om i landet. Ett sådant hem är Mo gård utanför , med 60 gäster dit stor kompetens knutits för att rehabilitera blinda med multihandikapp. Närhetsprincipen i vård och habilitering är viktig, men ett större upptagningsområde än en kommun behövs för att åstadkomma denna typ av verksamhet. I en dom i Regeringsrätten sägs att den kommun där den funktionshindrade vistas ska betala för vården, inte mantalsskrivningskommunen vilket innebär att dessa människors möjligheter till fullvärdig vård kraftigt kommer att reduceras. Min fråga till socialministern är därför: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att göra det möjligt för rehabiliteringshem liknande Mo gård att kunna fortsätta sin verksamhet?
fr · GN1179 · 1999-10-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:79 av () till näringsminister om åkerinäringens konkurrensläge Svensk åkerinäring har ett ansträngt konkurrensläge jämfört med utländska åkerier. Det handlar om ca20% högre kostnader än åkerier från t.ex. , och . Detta har visats i utredningar från och . Höjningen av dieselskatten kommer som en ny pålaga. Utländska åkerier tankar utomlands, en billigare och sämre diesel. Höjningen av dieselskatten kommer att ge en ny "ryggsäck" för åkerinäringen. Jag har kunnat läsa om hur representanter för regeringen sagt sig ha förståelse för den svenska åkerinäringens konkurrenssituation. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att förbättra konkurrenssituationen för svensk åkerinäring?
fr · GN1180 · 1999-10-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:80 av () till miljöminister om höjning av dieselskatten Jag har tidigare framställt en fråga i detta ärende till miljöministern. Men svaret får mig att fundera vidare. Det talas om en "grön skatteväxling". En skatteväxling innebär höjda skatter på energi i utbyte mot lägre skatter på arbete. Något sådant finns inte. Skattehöjningen på diesel är i praktiken en skatteuppväxling. Någon nyhet lär det inte vara att utsläppen från dieseln orsakar miljöproblem. Utländska åkerier tankar utomlands, en billigare och sämre diesel. "Dieselkvaliteten förbättras successivt i grannländerna", sägs i det svar jag tidigare fick. Men inte ens når den europeiska dieseln den svenska miljöklass 1-dieseln. Frågan kvarstår hur miljöministern kan försvara höjningen av dieselskatten ur miljösynpunkt. På vilket sätt ger en höjning av dieselskatten en bättre miljö?
fr · GN1181 · 1999-10-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:81 av () till statsrådet om statsbidrag till generationsövergripande organisationer lämnade ett förslag till regeringen om ett ändrat system för det statliga bidraget till ungdomsorganisationerna. Målet är att skapa ett system som underlättar förnyelsen och utvecklingen av organisationernas verksamhet och som öppnar för att mindre och nya organisationer lättare ska kunna kvalificera sig för bidrag. Enligt det nya förslaget ska emellertid dispensen för generationsövergripande organisationer försvinna. Detta är oroväckande och fortfarande tvingas ungdomsorganisationerna leva i osäkerhet när det gäller de förändrade bidragsreglerna. Förslaget från betyder bl.a. att flera frikyrkosamfund som bedriver en åldersintegrerad verksamhet, med ca 135000 medlemmar i sitt barn- och ungdomsarbete, kommer att gå miste om fortsatt statsbidrag till ungdomsarbetet. Helt klart kommer detta att innebära försämrade verksamhetsvillkor. Det kommer också att få negativa effekter på samarbetet mellan dessa och andra organisationer samt på det fina samarbetet med . Vi lever i ett samhälle där klyftorna mellan generationerna tenderar att öka och många ungdomar saknar goda vuxenrelationer. Därför är det olyckligt om regeringen skulle utestänga de organisationer från statsbidrag som arbetar för närmare relationer mellan generationerna. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Hur kommer de generationsövergripande organisationerna att behandlas i det nya bidragssystemet för ungdomsorganisationer?
fr · GN1182 · 1999-10-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:82 av () till socialminister om tonårsaborter kom statistik över antalet utförda aborter . Glädjande är att antalet aborter överlag minskat jämfört med . Högst alarmerande i halvårsstatistiken är däremot att tonårsaborterna ökat . utgör dessa siffror fortsättningen på en trend som påbörjades . utfördes 17,2 aborter per 1000 kvinnor i åldrarna , de tre därpå följande åren ökade antalet till att ligga mellan 17,7 och 17,8. utfördes 18,8 aborter per 1000 kvinnor i åldrarna . minskade antalet aborter överlag , medan tonårsaborterna ökade . Halvårsstatistiken visar således att antalet tonårsaborter ökat . har tonårsaborterna ökat något . Då utfördes tonårsaborter, nu 2311 under årets första halva. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta med anledning av de ökade tonårsaborterna?
fr · GN1183 · 1999-10-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:83 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i Under Aljaksandr Lukasjenkas tid som president i har det politiska klimatet successivt stramats åt och möjligheten för den enskilde att utnyttja sin rätt till yttrande- och föreningsfrihet minskat drastiskt. Presidenten har total kontroll över de flesta regeringsområdena. De båda viktigaste verkställande organen @ säkerhet, KGB, och , MVD @ är ansvariga inför presidenten. Den enskildes mänskliga rättigheter kränks . har hundratals fredliga demonstranter fängslats, däribland människor som visat sig vara samvetsfångar. Tre oppositionsledare, inklusive den förra centralbankschefen, har försvunnit spårlöst. Minst 84 människor dömdes till döden och 33 människor avrättades. Nio oberoende dagstidningar har stängts . , ledande människorättsadvokat och chef för i , är en av de som utsatts för regimens intolerans. Den vitryska regeringen har vid ett flertal tillfällen försökt utöva påtryckningar på henne och få henne utesluten ur . står nu anklagad för brott mot regimens regler och hotas av rättegång. Fälls hon riskerar hon att dömas till ett långt fängelsestraff. Förföljelsen av Stremkovskaja och trakasserierna mot henne är klart politiskt motiverade. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till utrikesministern: Vad gör regeringen för att främja respekten för de mänskliga rättigheterna och för att uppmärksamma situationen för människorättsaktivister i ?
fr · GN1184 · 1999-10-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:84 av () till statsrådet om barnen som inte finns I interpellationsdebatten om hävdade skolministern att skolan har 21 elever. Detta hävdade hon trots att 33 barn bevisligen går på , landets enda specialskola för blinda och multifunktionshindrade barn. 31 barn är inskrivna på specialskolan och i snitt finns alltid två barn på skolan för träningsbesök. Skolministern underkänner alltså existensen av tio av skolans barn. Hon förnekar att de finns. Tala om att osynliggöra barn med funktionshinder. Orsaken är att barnen i hennes tycke inte är lagom gamla. barn går kvar längre än vanligt i . Det är inte den fysiska åldern som är viktig, utan den takt man utvecklas i. I tonåren blir den ensamhet som många av barnen känner tydlig. Kompisar och kille@tjej-relationer blir viktigare. Det förslår inte längre med relationen till familjen. Då behövs kompisarna på . Tio av skolans barn är av dessa skäl . saknas gymnasiealternativ för skolans barn. Många går därför direkt från till förtidspensionering, vilket är orättfärdigt. Barnen kommer dessutom sent till skolan, först efter att ha misslyckats i hemkommunens alla alternativ. Därför finns få sjuåringar på skolan. För skolministern är inte frågan vilka barn skolan hjälper, utan det viktiga är att de ska ha den enligt henne rätta åldern. Det viktiga är ett vackert enhetligt kommunalt skolsystem @ inte hur blinda, multifunktionshindrade barn kan må bra och utvecklas. Vad avser skolministern göra för att återupprätta de tio barn vilkas existens hon förnekat?
fr · GN1185 · 1999-10-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:85 av () till justitieminister om våldsorganisationer Bara har det skett ett flertal mycket grova attentat av nynazister mot människor som arbetar med att upprätthålla lag och ordning och i demokratins tjänst. De tre senaste och mest uppmärksammade attentaten är morden på två polismän i , bombdådet mot två journalister och deras barn samt den dödsskjutning som har skett av en fackligt aktiv person. Till detta kommer alla hot och trakasserier av homosexuella, journalister, lärare, politiker eller andra som försöker stävja nynazismens utbredning. Det har blivit alltmer uppenbart att dessa våldsorganisationer gått från ord till handling. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att förhindra nya våldsdåd med nynazistiska förtecken?
fr · GN1186 · 1999-10-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:86 av (c) till finansminister om sommarjobb Om en ungdom arbetar tillfälligt, tar ett sommarjobb, för att få praktik och arbetslivserfarenhet, kan det komma surt efter. Om arbetsperioden är 1@2 månader och det är ett arbete som kräver resor då borde det vara rimligt att göra avdrag för reskostnaderna för inkomstens förvärvande. Myndigheternas motivering när avdraget göres i självdeklarationen är att det är summan som överstiger som får göras avdrag för. Anser ministern att detta är en uppmuntran till de ungdomar som försöker att få arbete och arbetslivserfarenhet? Ingen praktik, inget arbete, så brukar det låta när ungdomarna söker arbete. Om det finns en gnista framtidshopp, så släcks den definitivt, om den som kämpar och tjatar sig till korttidsvikariat och inhopp på arbetsmarknaden för att skaffa sig praktik, när eventuell inkomst kvittas krona för krona så att arbetet blir en förlust. Dessutom får de ej göra avdrag för resorna/omkostnader. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att undanröja det ovan beskrivna problemet?
fr · GN1187 · 1999-10-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:87 av () till statsrådet om utländsk konkurrens inom byggsektorn Statsrådet har vid ett flertal tillfällen uttalat sig för ökad utländsk konkurrens inom byggsektorn i . I finns det ett byggherreföretag utan egen byggverksamhet, som knutit kontakt med en estnisk husfabrikant som kan leverera och montera hus till mycket bra pris. Dock visar det sig att detta troligtvis inte är möjligt. För att kunna montera hus inom byggsektorn i behövs det arbetstillstånd för de estniska byggnadsarbetarna, anställda av det estniska byggföretaget. Det är åtminstone den slutsats som en jurist dragit efter kontakter med och tolkningar av lagtexter. anser sig inte kunna ge några skriftliga besked om vad som gäller. är det i princip omöjligt att erhålla arbetstillstånd för utländska byggnadsarbetare eftersom det finns arbetslösa svenska byggnadsarbetare. Möjligen kan byggnadsarbetarförbundet tillstyrka arbetstillstånd om det skånska byggherreföretaget, som inte är arbetsgivare, tecknar hängavtal med dem för de estniska byggnadsarbetarna. Ovan delgivet är bara några exempel på vad detta företag arbetar med. Vad avser statsrådet att göra för att möjliggöra utländsk konkurrens inom byggsektorn?
fr · GN1188 · 1999-10-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:88 av () till miljöminister om miljöprövning av Bygget av har startat med byggstart mellan och . Statsministern var med och smällde den första sprängladdningen. Starten av bygget har skett trots att hela utsträckningen underkastats miljöprövning, som anses som en förutsättning i lagstiftningen. har arbetat in direktiv av de europeiska gemenskapernas råd i svensk lagstiftning angående helhetsbedömning av järnvägsprojekt av art. PBL 5 kap. 18§, järnvägslagen 2 kap. 2§. Med anledning av ovanstående vill jag fråga miljöministern: Vilka initiativ avser miljöministern vidta för att tillse att projekt av det slag som utgör miljöprövas för hela sin sträckning innan byggstart sker?
fr · GN1189 · 1999-10-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:89 av () till socialminister om bilstöd till handikappade förordning om bilstöd till handikappade är tydlig när det gäller att inte försämra möjligheterna att erhålla anpassningsbidrag. I förarbetena nämner statsrådet bl.a. automatisk växellåda som exempel på sådan utrustning som reformen även fortsättningsvis avses ge bidrag till. Trots detta har i sina Allmänna Råd alltsedan 1992 meddelat att reformen ej syftar till att lämna bidrag till sådana anordningar som är fabriksmonterade och/eller kan erhållas som standardutrustning. Detta har medfört att ansökan om anpassningsbidrag till bl.a. automatisk växellåda, elektriska fönsterhissar, elbackspeglar, kupé- och motorvärmare, defrosteranläggningar m.m., i de flesta fall har avslagits. Detta oavsett om läkarintyg har ansett att handikappet kräver dessa anläggningar och tillstyrkt behovet. har ett flertal domar från kammarrätter, bl.a. i , ställt sig på den klagandes sida och underkänt Allmänna Råd, som stridande mot förordningen och dess förarbeten. Kammarrättsdomarna till trots fortsätter att vidhålla sin rättsstridiga uppfattning. Det ger fortfarande försäkringskassorna runtom i landet direktiv om att avslå begäran om anpassningsbidrag för nämnda åtgärder. Vilka åtgärder ämnar socialministern vidta för att ytterligare tydliggöra förordning om bilstöd till handikappade?
fr · GN1190 · 1999-10-20 00:00:00 — Fråga 1999/2000:90 av () till jordbruksminister om EU:s budget och jämställdheten I ett brev från EWL (European Women´s Lobby) daterat den 7september, sägs att den totala summa som direkt kan relateras till kvinnointressen i EU:s preliminära budget för , endast representerar 0,av den totala budgeten. The Committée on Women´s Rights (CWR) arbetar för att komma till rätta med detta problem. Bl.a. görs försök att höja anslagen till det s.k. Fourth Action Programme från till 12. Ett försök pågår också att öka budgeten för EWL från till 800000. har stannat på summan 600000 för EWL och dessutom uttalat att dessa medel ska delas upp på alla ca 3000 kvinnoorganisationer som arbetar med jämställdhet. Enligt min mening innebär detta en försvagning i jämställdhetsarbetet. Detta kan också förhindra möjligheterna att uppfylla lagstiftningen om att kvinnors rättigheter och jämställdhet skall genomsyra hela det europeiska samhället. Med anledning av det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : åtgärder har jämställdhetsministern vidtagit för att bevaka EWL:s ekonomiska behov i EU:s budget?
fr · GN1191 · 1999-10-20 00:00:00 — Fråga 1999/2000:91 av () till justitieminister om straff för värnpliktsvägran Svenska militära försvarets ominriktning med neddragning av antalet regementen och färre till utbildning gör att ett mycket stort antal av de unga männen i värnpliktsåldern inte behöver eller får göra värnplikten. görs utbildningen bara av cirka hälften av de som uppfyller kraven för en värnpliktsutbildning. De övriga får inte göra den. Med tanke på minskningen av det antal värnpliktiga som behövs i ett nedbantat försvar ter det sig inte logiskt att de som blir uttagna för utbildning men av olika anledningar inte vill göra den skall straffas för detta. som det finns ett stort antal som är både lämpliga och vill göra utbildningen men inte får det. Min fråga till justitieministern är: Vad gör statsmakterna för att så snabbt som möjligt ändra lagen så att värnpliktsvägran inte ska medföra straff i form av t.ex. elektronisk fotboja och rehabiliteringssamtal?
fr · GN1192 · 1999-10-20 00:00:00 — Fråga 1999/2000:92 av () till finansminister om skatt på skadestånd för sextrakasseri Enligt uppgift har kammarrätten i fastslagit att skadestånd vid sexuella trakasserier ska räknas som inkomst av tjänst och beskattas. Det förefaller för lekmannen märkligt att denna typ av skadestånd ska betraktas som inkomst av tjänst och beskattas. Skadeståndet borde i stället ses enbart som en ersättning för utstått lidande och obehag samt bidra till offrets upprättelse. Min fråga till statsrådet är: Avser statsrådet att vidta några åtgärder som gör att skadestånd av nämnda slag inte ska bli föremål för beskattning?
fr · GN1193 · 1999-10-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:93 av () till jordbruksminister om brännmärkning av häst Under allmänna motionstiden skrev jag en motion, som vill förbjuda att hästar märks med brännjärn. Vad det handlar om är hästar som triangelmärks som ett bevis på att försäkringstagaren fått ut en del av försäkringen och att hästen inte kan fullförsäkras mer. bränns eller fryses en triangel in på hästens bakdel. Det i särklass vanligaste sättet är bränning. Hästen har fått lugnande medel och bedövats när det sker. Trots detta har många hästar ont efteråt. Jag har själv sett otäcka brännsår där hästen har haft mycket ont i veckor. Vid behandlingen av min motion visar det sig att bränning som metod är förbjuden, ett förbud som inga veterinärer på någon nivå tycks medvetna om. I föreskrifter står att identitetsmärkning är tillåten genom frysmärkning. Men triangelmärkning är inte en identitetsmärkning och tolkningen har därför varit att den är tillåten. Enligt föreskriften är det dock bara identitetsmärkning som får göras. Är kanske triangelmärkningen helt förbjuden? Även vissa rasföreningar lär brännmärka i . har uppmärksammat min motion och går ut med information om brännmärkning till veterinärer, djursjukhus och försäkringsbolag . Jag vill fråga jordbruksministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att det ska vara fullkomligt klart vad som gäller för märkning av häst ?
fr · GN1194 · 1999-10-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:94 av () till justitieminister om hets mot samer Rapporter har kommit in om att bildekaler med texten "Rädda en varg @ skjut en same" har siktats på olika platser i . Enligt informationskällan såldes denna bildekal på bilmässan i . I ett fall i gjordes den 4maj en polisanmälan om uppmaning till mord, alternativt hets mot folkgrupp, av en man från som upptäckte dekalen på en bil i hans grannskap. Kammaråklagaren hos andra åklagarkammaren i avstyrkte den 3augusti anmälan (Beslut nr K130607-99). Han har valt att inte inleda förundersökning om brott mot hets mot folkgrupp. Enligt kammaråklagarens beslut saknas förutsättningar att styrka brott, trots att den samefientliga dekalen fortfarande sitter på bilen och trots att bilägaren varken förhörts av polis eller åklagare. Att offentligt uttrycka "Rädda en varg @ skjut en same" anses alltså inte stå i strid med svensk lagstiftning. Vad hade hänt om det stått "Rädda en kurd @ skjut en turk"? Jag vill påminna om den bärande principen i den svenska lagstiftningen om individers och gruppers likhet inför lagen. Det är motsägelsefullt att inte väcka åtal mot uppmaningen att skjuta en same som polis, rättsväsende och statsmakterna bestämt sig för att aktivt bekämpa rasism och främlingsfientlighet. Man kan därmed fråga sig om det kan vara så att inte samerna omfattas av skyddet "hets mot folkgrupp"? Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att lagen om hets mot folkgrupp även ska gälla hets gentemot samerna?
fr · GN1195 · 1999-10-20 00:00:00 — Fråga 1999/2000:95 av () till statsrådet om humanitär hjälp till Kosovo Kosovo är oerhört härjat och förstört. av alla bostäder är obeboeliga. har en stor del av befolkningen inte tak över huvudet. Många skolor, vårdcentraler, sjukhus och andra inrättningar är oanvändbara, dvs. De flesta vägar är sönderkörda och näst intill obrukbara. Kläder och mat saknas. Sjukvårdsmateriel, barnmat, skolmateriel saknas. Om inte de löften om medel, som utrikesministrarna vid s.k. givarmöte i lovade att bidra med till humanitär hjälp och återuppbyggnad av Kosovo realiseras kan det leda till en ny stor flykt av kosovoalbaner. Många är rädda för att bristen på hjälp och andra humanitära insatser skulle leda till kaos och anarki. Det är viktigt att den påskyndar EU, så att de av utrikesministrar givna löftena infrias, dvs. att byggnadsmateriel levereras till Kosovo och att den humanitära hjälpen kommer i gång på allvar. Det är också angeläget att bilateralt stödjer Kosovo med humanitära insatser. Vilka åtgärder tänker regeringen vidta så att biståndet till befolkningen i kan påskyndas och intensifieras?
fr · GN1196 · 1999-10-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:96 av () till justitieminister om grundutbildning av poliser I budgetpropositionen sägs att fler poliser ska rekryteras och att en eller flera filialer till ska inrättas. utbildningskapacitet beräknas kommande år utnyttjas maximalt, men trots detta kommer inte antalet platser att räcka till för att tillgodose de beräknade behoven. har redan haft överläggningar med om att förlägga ett antal platser för den grundläggande polisutbildningen dit. Detta för att underlätta rekryteringen av poliser till norra . Då och är de två områden i som har svårast att nyrekrytera poliser har det ena av dessa två områdens behov tillgodosetts med ovan nämnda organisation. När ytterligare utökning av antalet utbildningsplatser blir aktuellt borde följaktligen vara självskrivet som lokaliseringsregion. Är justitieministern beredd att verka för att ytterligare utbildningsplatser för grundutbildning av poliser förläggs till , med tanke på de rekryteringsproblem som där råder?