ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GM1118 · 1999-01-01 00:00:00 — I har det funnits en hygglig tillgång till möjligheter till institutionsvård för barn och ungdomar med problem av olika slag. Situationen håller emellertid på att förändras på ett mycket oroande sätt. Ett s.k. §12-hem för flickor stängdes med avseende på behandlingsdelen, där det fanns sex platser. Kvar är bara en akutavdelning. planerar att stänga dels en akut- och utredningsenhet, Viadukten, och dels ett behandlingshem . Bakgrunden är att i var huvudman för verksamheterna fram till , varefter kommunerna i länet tog över via ett samarbetsavtal. kan inte kommunerna komma överens, vilket får stängningar som konsekvens. Genom stängningarna kommer barn- och ungdomspsykiatrin och den sociala barnavården att ställas inför betydande problem att ta hand om ungdomar i kris som inte kan bo hemma. Detta sker som BUP haft en kraftig ökning av antalet nyanmälningar såväl inom öppen som sluten vård. Tyvärr är det också så att när de tre enheterna i stängs, så förlorar man mycket kompetens och det tar mycket att bygga upp nya institutioner igen, för framtiden kommer med stor sannolikhet att visa på behovet av platser för ungdomar i mycket utsatta livssituationer, som kräver dygnet-runt-vård. Motsvarande larmrapporter kommer från andra håll i . Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser regeringen - mot bakgrund av vad som anförs - vidta för att förbättra situationen för barn och ungdomar i svåra krissituationer?
fr · GM11180 · 1999-01-01 00:00:00 — beslutade (prop. 1996/97:63) om regelförändringar beträffande vilka som har rätt till sjukpenningsgrundande inkomst (SGI) vid sjukdom. Reglerna ändrades bl.a. till förmån för de som tidigare uppburit förtidspension eller sjukbidrag vilket var välmotiverat. Tyvärr gäller regelförändringen enbart den som påbörjat ett ersättningsärende den 1juli 1997 eller . Detta betyder att det fortfarande finns människor som inte får någon ersättning från om de blir sjuka. Ett exempel på detta skriver om i nummer 37/1998 där en metallarbetare från beskrivs. Han fick sjukbidrag efter godkänd arbetsskada. Därefter genomgick han rehabilitering, utbildning (både grund- och gymnasiekompetens) . Efter det blev det ALU-anvisning i kommun. Hans formella anställning hos upphörde på grund av nedläggning. kan han inte sjukskriva sig trots sjukskrivning just därför att han inte har rätt till sjukpenning. Detta är en reva i den generella välfärden. Avser statsrådet att ta sådana initiativ att ovan beskrivna personer får rätt till sjukpenning?
fr · GM11181 · 1999-01-01 00:00:00 — I finns enda gymnasieprogram med teckenspråk för hörande elever. Eleverna kommer från hela landet eftersom grenen är godkänd för riksintag. Utbildningen är mycket lyckad och flera elever från den första kullen, som tog studenten , har kommit in på vidareutbildningar i teckenspråk. Ett stort problem för dessa elever är att nästan alla de utbildningar som eleverna kan fortsätta på endast finns på folkhögskola i , vilket gör att eleverna, som ännu inte är , inte har rätt till studiemedel för sina fortsatta studier. För den första kullen som tog studenten löstes detta problem tillfälligt genom att AMS gick in med pengar till eleverna. Detta var bara en temporär lösning som inte står till buds för den grupp som tar studenten nu . Det är nödvändigt att finna någon lösning på situationen för att eleverna skall kunna fortsätta sina teckenspråksstudier. Dels för att om eleverna inte skall förlora sina färdigheter så kan de inte ha ett längre studieuppehåll och dels för att det finns ett stort underskott av teckenspråkstolkar och dövlärare. I avvaktan på att hela teckenspråksutbildningen blir utredd måste det skapas en lösning för de elever som går på programmet med teckenspråk i . Min fråga till utbildningsministern är därför vilka åtgärder han avser vidtaga för att eleverna på teckenspråksutbildningen i skall kunna fortsätta sina teckenspråksstudier efter gymnasiet.
fr · GM11182 · 1999-01-01 00:00:00 — Bistånd är ett komplement till andra insatser, t.ex. handel, för att höja de fattiga folkens levnadsnivå. Därmed är syftet, att bistånd skall göra tjänst under en övergångstid, tills det aktuella mottagarlandet kan stå på egna ben. Ett sådant exempel är . Det betyder att bistånd kan och skall fasas ut då det inte längre behövs. Tyvärr förekommer det också situationer, då vi misslyckas med biståndsinsatserna och av det skälet behöver fasa ut desamma. Det är angeläget, att utfasningen av biståndet kan genomföras på ett genomtänkt sätt för att inte skada mottagarlandet och de insatser som är gjorda där samt för att inte skada biståndets rykte. Jag vill fråga biståndsministern om regeringen har en strategi för hur biståndet skall fasas ut dels i länder där vi lyckats med våra insatser och dels i länder där vi tyvärr misslyckats.
fr · GM11183 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt åtnjuter främmande stats beskickningsmedlemmar, deras familjer och betjäning immunitet och privilegier vilket bl.a. innebär att de inte här i kan ställas till ansvar för brott och inte får underställas någon form av anhållande eller annat frihetsberövande. En diplomatskyltad bil, parkerad där stoppförbud råder, spärrade in- och utfarten från ett parkeringsgarage eftermiddag. Detta gav en skrämmande insikt i polismyndighetens totala vanmakt då ett fordon bär diplomatskyltar. Tillkallad polis hade inte laglig rätt att bistå med flyttning av bilen, inte ens den meter som skulle ha gjort det möjligt för andra bilister att ta sig in och ut ur parkeringsgaraget. I stället anropades vakthavande befäl som via högre polisbefäl kontaktade UD som kontaktade ambassaden som i sin tur försökte få kontakt med föraren som shoppade någonstans i . Denna incident skapade inga person- eller sakskador utan endast stor irritation över den dryga timmes väntetid som den olagliga parkeringen förorsakade ett tjugotal personer. Incidenten leder mig dock till följande fråga: Avser utrikesministern att ta initiativ till en ändring av konventionen så att alla trafikanter kommer att lyda under de nationella trafikreglerna?
fr · GM11184 · 1999-01-01 00:00:00 — Det är viktigt att driver på jämställdhetsarbetet på alla nivåer. Det är därför glädjande att tagit initiativ till överenskommelser, som innebär att EU-länderna tillsammans sätter upp konkreta mål för det nationella jämställdhetsarbetet. Det är dock viktigt att vi intensifierar arbetet för jämställdhet även på nationell, regional och lokal nivå i . Det har kommit allvarliga signaler om att de positiva effekterna av hittillsvarande arbete inte infunnit sig. Regeringens regleringsbrev till länsstyrelser utgör härvid ett mycket viktigt styrinstrument över respektive länsstyrelse, som har en central roll i det regionala och lokala jämställdhetsarbetet. Även om det redan av verksförordningen framgår att länsstyrelserna har viktiga uppdrag på jämställdhetsområdet är det en viktig signal att tydligt lyfta fram jämställdhetsarbetet i regleringsbrev. Det markerar att prioriterar det lokala och regionala jämställdhetsarbetet. Det blir således en viktig ledning för dem som arbetar med länsstyrelsers prioritering av arbetet. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att ytterligare stärka prioriteringen av jämställdhetsarbetet i kommande regleringsbrev till länsstyrelserna?
fr · GM11185 · 1999-01-01 00:00:00 — är sargat med anledning av miljöskador. Men inte som man skulle kunna tro, av det pågående brobygget, utan av dumpning av fyllnadsmassor. Alltsedan brobygget påbörjades har stora summor, helt riktigt, investerats till förmån för en miljösäker konstruktion och byggnation av . Detta känns tryggt för oss som bor och arbetar i regionen. som brobygget påbörjades, har från kusten i gjorts en påfyllnad på ca100ha. har alltså blivit bestulet på 100ha vattenyta och därtill dess levande botten. Till skillnad från brobygget, som har extern och professionell miljökontroll, så har dessa fyllnadsmassor som dumpas i , ingen extern kontroll. Fyllnadsmassorna kontrolleras endast av en intern egenkontroll. Min fråga till miljöministern är: Vad ämnar miljöministern vidtaga för åtgärder för att åtgärda miljökontrollen av fyllnadsmassorna som dumpas i ?
fr · GM11186 · 1999-01-01 00:00:00 — En undersökning med 1000 telefonintervjuer genomförd av åt SCI () och RNS () visar att svenska folket kräver kraftfullare åtgärder mot narkotika. Det är inte tillräckligt att avvakta den nytillsatta resultat. Det krävs också mera kraftfulla ageranden från när det gäller utvecklingen inom EU. Vid ett seminarium anordnat av KSAN (Kvinnoorganisationernas samarbetsråd i alkohol- och narkotikafrågor) den 16september framkom bl.a. ett exempel från , där 27 anmälningar inkommit . Ungdomar har börjat anmäla varandra för att kunna rädda varandra. Detta har bl.a. resulterat i tre omhändertaganden enligt lagen om vård av unga. av svenska folket anser att det behövs kraftfullare åtgärder från samhällets sida för att hejda narkotikamissbruket. En oroande signal är att av de unga männen i SIFO-undersökningen anser att det inte skall vara förbjudet att använda narkotika. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att förstärka insatserna mot narkotikabruket?
fr · GM11187 · 1999-01-01 00:00:00 — I svaret på min fråga 1998/99:148 anger socialministern att bestämmelserna om ersättning utkom från trycket den 10november. Denna upplysning är bra, men inget svar på frågan vad som skall göras för att oskyldiga patienter ej skall drabbas av fördyringar under pågående behandling. Vidare anger statsrådet att det ankommer på landstingen att utfärda detaljanvisningar. Så vitt jag vet har ännu före ikraftträdandet inga detaljanvisningar kommit. Detta säger mer om tidsplanering än om landstingen. Slutligen nämner statsrådet att RFV:s föreskrifter nu finns tillgängliga på Internet. Det är bra, men även extra är otillräckligt för att informationen skall nå ut och kunna hanteras av berörda eftersom ett flertal av de kvarvarande dagarna före nyår är helgdagar. Statsrådet berör över huvud taget ej frågan om övergångsbestämmelser. Det framgår tydligt av RFV:s föreskrifter att inga övergångsregler kommer att gälla annat än för speciella patientkategorier. Detta medför att många människor med en pågående behandling drabbas av mycket stora kostnadsökningar. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidtaga för att enskilda patienter inte skall komma i kläm i samband med övergången till ny försäkring?
fr · GM11188 · 1999-01-01 00:00:00 — senaste statistik för kvinnors och mäns löner är skrämmande. Rapporten visar att kvinnor fortfarande tjänar mindre än sina manliga kolleger, och ingen minskning i lönegapet har skett . Enligt SCB är den genomsnittliga månadslönen för kvinnor 16200kr och för män 19600kr. Detta innebär att kvinnornas lön endast utgör av männens lön. Dessa siffror är i stort sett lika sedan sista mätningen 1996. , professor i nationalekonomi vid menar att ingenting har hänt . Könsuppdelningen på arbetsmarknaden är fortfarande mycket stor. Kvinnor finns mer koncentrerade till vissa yrken än männen, och kvinnor har ofta sin inkomst via sysselsättning inom den offentliga sektorn. Vilka åtgärder tänker jämställdhetsministern vidta för att minska löneklyftorna mellan kvinnor och män?
fr · GM11189 · 1999-01-01 00:00:00 — har världens mest jämställda parlament. Trots detta finns det många områden där kvinnors och mäns makt och inflytande är betydligt mindre jämställda. För att ändra på detta krävs det en aktiv opinionsbildning samt goda exempel. Jämställdhet får inte betraktas som ett avgränsat politikområde, skilt från andra. Frågan blir då lätt marginaliserad. Det övergripande målet för jämställdhetsarbetet måste vara att värderingar som syftar till jämställdhet skall genomsyra all verksamhet. Mainstreaming måste komma till uttryck i allt samhällsarbete. Det innebär att ett könsperspektiv skall läggas på olika förslag inom alla samhällssektorer. Jämställdhetsarbetet är viktigt på alla plan. En viktig part är länsstyrelsernas jämställdhetsarbete. Många län har kommit långt i sitt arbete och goda resultat har visats. För att detta arbete skall fortsätta i samma anda är det viktigt att länsstyrelserna har goda mål att arbeta efter. En av de viktigaste styrdokumenten för länsstyrelserna är regleringsbrevet. I ett av de mål som finns kan vi läsa att samtliga verksamhetsgrenar skall vidta åtgärder som främjar jämställdheten mellan män och kvinnor i hela länet. Det är viktigt att detta mål behålls. Min fråga till jämställdhetsministern är: Kommer jämställdhetsministern att arbeta för att länsstyrelsernas jämställdhetsmål skall finnas kvar?
fr · GM1119 · 1999-01-01 00:00:00 — Svartspriten är ett stort och växande problem. Det gäller såväl smuggelsprit som hembränt. Det offentliga bör inta en entydigt avvisande hållning mot all svartsprit. När det gäller hembränt är så inte fallet. Tillverkning och försäljning av hembränt är förbjudet, men inte köp och innehav. En entydig hållning kräver förbud även för köp och innehav. Ett förbud skulle ha stor folklig acceptans, visar en attitydundersökning gjord av Oberoende alkoholsamarbete (OAS). Jag vill därför fråga socialministern om regeringen är beredd att överväga frågan om förbud för köp och innehav av hembränd sprit.
fr · GM11190 · 1999-01-01 00:00:00 — EU:s förbindelser med tredje land och regionala organisationer ökar och får allt fastare former. Alltfler överenskommelser ingås vilkas syfte är att ange ramarna för en politisk dialog och främja samarbetet gällande t.ex. handel, ekonomiska och finansiella frågor och utbyte på de kulturella, sociala och tekniska områdena. I EU:s förbindelser med tredje land bör de mänskliga rättigheterna inta en framträdande plats. Stärkande av och skyddet för de mänskliga rättigheterna bör ses som en viktig konfliktförebyggande och fredsbevarande insats. För att understryka vikten av mänskliga rättigheter beslutade rådet att samtliga avtal som ingås mellan EU och tredje land skall innehålla s.k. MR-klausuler. Variationer förekommer tyvärr vad gäller innehållet i avtalstexterna, i vissa fall förekommer t.ex. inte sanktionsinstrument för de fall avtalslandet bryter mot de mänskliga rättigheterna. Min fråga till utrikesministern är: Avser regeringen verka för att EU i sina avtal med tredje land skriver in verkningsfulla bestämmelser om mänskliga rättigheter?
fr · GM11191 · 1999-01-01 00:00:00 — I ett antal debattartiklar i har uppgifter om hur skulle ha åsiktsregistrerat vissa personer med invandrarbakgrund på grund av deras inställning till regeringens integrationspolitik diskuterats. Enligt den debatt som förts skulle bl.a. personer som haft opinionsbildande uppdrag motarbetats. Eftersom det är både nödvändigt och önskvärt att dessa frågor berörs och diskuteras är det av synnerligen stor vikt att misstankar av den art som framhållits i DN-debatten reds ut. En viktig fråga i sammanhanget är om någon lista - formell eller i form av arbetspapper - har upprättats, nedtecknats eller på annat sätt formulerats inom departementet och om så skett, vad som hänt med listan. Jag vill därför fråga statsrådet: Avser statsrådet att verka för att de frågor som ställts i den ovan nämnda debatten, om huruvida motarbetat och registrerat vissa personer som varit kritiska till integrationspolitiken, upp?
fr · GM11192 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt beslut i den 11december 1998 skall en ny statlig myndighet - rikstrafiken - inrättas. Starten är planerad till den 1juli 1999 och för ändamålet finns . Falu kommun, residensstad i , har liksom länet i stort, förlorat en rad statliga arbetstillfällen . Bl.a. har den statliga regionaliseringen medfört att många arbetstillfällen försvunnit. Regeringen har också direkt medverkat till att jobb försvunnit, detta då regeringen tvångsförflyttade regionkontor från till . Detta för att lindra verkningarna av nedläggningen av . "blöder" och talet om att hela skall leva är bara tal utan värde. Rikstrafiken skulle passa in förträffligt i då vi bl.a. har i länet, ett verk som handlägger frågor som "gränsar" till vad den nya myndigheten skall göra. Då den nya skulle placeras var det, enligt regeringen, "bara" som gällde. Detta för att det var så viktigt att ha kontakter i huvudstaden. Avser näringsministern att förlägga den nya myndigheten rikstrafiken i /?
fr · GM11193 · 1999-01-01 00:00:00 — som den svenska högtidlighöll de mänskliga rättigheterna i kammaren så skruvades motståndet åt mot de nu 50-åriga artiklarna i andra delar av världen. är ett land där maktkampen mellan de som förespråkar en diktatorisk gudsstat och de som vill demokratisera landet har fått tragiska konsekvenser. De mord på författare i som vi nu nås av rapporter om, är ett svårt bakslag för reformvänner som vill öka yttrandefriheten i landet. Bland de mördade finns författaren och människorättsaktivisten och , som även har översatt en bok om de mänskliga rättigheterna. Även två ledare inom oppositionsrörelsen, och hans hustru , har hittats mördade. Ytterligare en intellektuell, Pirouz Daani har rapporterats försvunnen. Den senaste månaden har konservativa krafter också belagt tidningar med tryckförbud och journalister har fängslats. Med anledning av den upptrappade situationen är det viktigt att , EU och det internationella samfundet tydligt tar ställning till stöd för yttrandefriheten i och mot mord och försvinnanden i . Ca50 författare i har vädjat till president om skydd mot övergrepp och om tillstånd att få starta ett författarförbund. De behöver nu vårt stöd. Min fråga till ministern är på vilket sätt de nya rapporterna om mord och försvinnanden i föranlett något agerande från .
fr · GM11194 · 1999-01-01 00:00:00 — Från regeringshåll har det hävdats att det är ÖB och Försvarsmakten som överskridit sin budget - med bl.a. stora materielbeställningar. Om jag är rätt underrättad finns det klara regler som säger att materielbeställningar överstigande inte får göras av Försvarsmakten utan att regeringen/Försvarsdepartementet "godkänt" beställningarna. Jag tolkar därmed det så att regeringen/Försvarsdepartementet har minst halva ansvaret i de eventuella ekonomiska överskridanden som av finansministern påstås finnas. Ämnar försvarsministern ändra regelverket vid materielbeställningar överstigande ?
fr · GM11195 · 1999-01-01 00:00:00 — valet beslutade regeringen att högskolorna i , och skulle få rätt att kalla sig universitet från den 1januari 1999. Den nya universitetsstatusen borde ha inneburit ett åtagande från regeringens sida. Uppgraderingen av högskolornas benämning borde ha följts av en uppgradering av respektive högskolas resurser, så att de ökade krav som följer av universitetsstatusen skulle kunna mötas. Så blev det inte. När valet var över och poängen på namnbytet tagna, så lämnade regeringen anslagen till de nya universiteten oförändrade. Vi moderater föreslår en successiv förstärkning av resurserna till de nya universiteten i , och . Vi vill t.ex. utöka anslagen för forskning och forskarutbildning till det nya i med , samt , jämfört med regeringen. Totalt innebär vårt förslag mer till . Vi ger därmed det nya förutsättningar att leva upp till de krav och förväntningar som studenter, medarbetare och näringsliv kan ställa på ett nyblivet universitet. Vad avser utbildningsministern göra för att stärka universitets resurser på ett sådant sätt att skolan förmår möta de ökade krav som följer med universitetsstatusen?
fr · GM11196 · 1999-01-01 00:00:00 — Tåget har varit ett bra och förhållandevis billigt sätt att färdas. För många ungdomar har somrarnas tågluff varit ett sätt att lära känna , dess folk och kulturer. Tåget har bjudit på naturupplevelser i särklass och erbjudit ett konkurrenskraftigt pris. Att tåget dessutom erbjuder det miljövänligaste transportmedlet för längre transporter har också gjort att många, främst unga resenärer valt tåget framför bil eller flyg. Dessa fördelar har vägt upp tågets nackdelar i form av längre restid och eventuella byten. saknas dock det internationella tågets viktigaste konkurrensmedel, priset. En tågresa tur och retur kräver tre till fem byten och kostar ca 6000kr med tåg. Denna summa kan minskas genom att resan beställs i mycket god tid samt att resan sker i sexbädds liggvagn. Priset blir då 3500kr. Motsvarande flygresa kostar med SAS 1800kr, och då ingår även en måltid. Flygresan tar två och . Oavsett vilket alternativ som jämförs kräver tåget byten, tar och är dubbelt så dyrt som flyget. Detta gör det i praktiken omöjligt för människor att välja det miljövänligaste transportmedlet. Vilka åtgärder tänker statsrådet vidta för att göra europeiska tågresor konkurrenskraftiga?
fr · GM11197 · 1999-01-01 00:00:00 — Framtidens sjötransporter handlar främst om säkrare sjöfart och renare hav. Kraven på kvalificerad utbildning är stora när det gäller såväl miljöfrågor, hamnverksamhet, befraktning och katastrofberedskap som själva framförandet av fartygen. I finns också resursen WMU () som besitter en bred kompetens med mängder av ordinarie och adjungerade professorer, vilka i mycket liten utsträckning utnyttjas för egna behov. Jag vill därför fråga om utbildningsministern är beredd att utreda ett utbildningssystem för morgondagens sjöfartsbehov.
fr · GM11198 · 1999-01-01 00:00:00 — Åter lämnar ett av viktigaste storföretag landet - . Vilka insatser planerar näringsministern för att åter skall bli ett attraktivt land för lokalisering av företag - och då även världsledande sådana?
fr · GM11199 · 1999-01-01 00:00:00 — Ett av målen för den nationella äldrepolitiken är att äldre skall kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende. För seniorer är det av stor betydelse att bostaden är så utformad att ett kvarboende är möjligt upp i hög ålder. Olika faktorer kan försvåra den enskildes möjligheter att klara sin vardag. Antalet seniorer (65-plus) ökar snabbt. Det är därför av största vikt för både individen och för samhället att alternativa boendeformer finns för den åldrande befolkningen. Det finns seniorbostäder av olika slag, med och utan service och till olika kostnader för den enskilde. En genomförd utvärdering av seniorbostäder visar att de boende är mycket nöjda. Det har blivit naturligt att bry sig om varandra och genom de tjänster och gentjänster som utväxlas har behovet av kommunala insatser kunnat skjutas . Frågan om seniorboendet borde inrymmas i den nationella äldrepolitiken och tas upp till en bred debatt i samhället. Olika modeller för seniorboende bör tas fram och prövas i samverkan mellan de berörda parterna. Med anledning av ovanstående vill jag fråga socialministern: Vad avser regeringen att göra för att undersöka betydelsen av ett seniorboende som förenar kvalitet med gemenskap och samhörighet och som därmed kan uppskjuta samhällets insatser.
fr · GM112 · 1999-01-01 00:00:00 — Det sker en explosionsartad utveckling av tjänster och informationsutbud på . och företagare konkurrerar med nya tjänster och varor. Även statliga bolag utbjuder sina tjänster. startade "Infomedica". Bakom projektet ligger , som fått sammanlagt i bidrag för att utveckla en hemsida på Internet. har bidragit med 12 miljoner och landets alla landsting 3,5 miljoner till utveckling. Tjänsten tillhandahålls av ett privat företag på Internet. Detta företags hemsida har en besöksfrekvens på ungefär 10000 besök . Det skattefinansierade Infomedica marknadsförs nu som "Din och hela auktoriserade informationsbank för hälso- och sjukvårdsfrågor". Det sägs vidare att "innehållet är utvecklat av experter inom vården, granskat och godkänt av , ständigt aktuellt och utan kommersiella intressen." har här utfärdat en auktorisation till ett statligt bolag. Av intresse är med vilken rätt kan auktorisera beskriven verksamhet. Frågan reses också hur privata intressenter förfar för att erhålla auktorisation. Med anledning av det anförda vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att statliga myndigheter skall vara oklanderligt konkurrensneutrala vid auktorisationer?