ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GO1295 · 1999-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 2000/01:95 om postmonopolen i EU Skånberg har frågat näringsministern hur han inom EU avser att verka för en avreglering av samtliga postmonopol inom EU. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågan. Kommissionen presenterade ett förslag till fortsatt liberalisering av posttjänsterna inom sektorn. Syftet med förslaget är att komma närmare ett fullbordande av den inre marknaden för posttjänster som de samhällsomfattande tjänsterna garanteras i överensstämmelse med det nu gällande postdirektivet. Arbetet med kommissionens förslag, vilket tar aktiv del i, pågår i telekommunikationsrådet. Kommissionens förslag synes grundas på en rimlig bedömning av vilka åtgärder som är realistiska. Då den svenska postmarknaden redan är konkurrensutsatt ligger det naturligtvis i intresse att marknaderna i övriga medlemsstater avregleras så långt och snabbt som möjligt och det kommer vi att verka för. har därför, i rådet, väckt frågan om att det även bör föras en diskussion kring införandet av ett slutdatum för avregleringsprocessen. Det franska ordförandeskapets ambition är att uppnå politisk enighet i frågan. Om detta inte uppnås kommer den fortsatta avregleringen av posttjänsterna inom gemenskapen att vara en prioriterad fråga under det svenska ordförandeskapet.
fr · GN11312 · 1999-12-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:312 av () till statsrådet om rörelse och motion i skolan I den idrottspolitik för 2000-talet som beslutar om intar folkhälsan en central roll. Det gäller inte minst skolelevers fysiska aktivitet. Flera rapporter har visat att många ungdomar struntar i att motionera. Ett exempel är den enkät som redovisades i medierna. Av den framgick att var av samtliga gymnasieelever i fysiskt inaktiva om man bortsåg från skolidrotten. Skolan har således en mycket viktig uppgift när det gäller ungdomars fysiska aktivitet och för att den ska bli en del av livsstilen sedan de lämnat skolan. Rörelse och motion är inte bara bra för hälsan utan främjar också inlärningen. Vi har vid behandlingen av idrottspolitiken sagt att rörelse och motion inte enbart ska ses som ett eget ämne utan vara en integrerad del av hela undervisningen. I den nya gymnasieskola som startar blir det en viss ökning av kärnämnet idrott och hälsa, dock ej för de program där ämnet inte är obligatoriskt. Det bör enligt min uppfattning vara den enskilda skolan som organiserar den fysiska aktiviteten på det sätt den finner lämpligt och med målet att alla elever, även de minst motiverade, får möjlighet att utifrån sina förutsättningar ägna sig åt rörelse och motion. Det är viktigt med markeringar från politiskt håll att alla skolelever ska ges denna möjlighet. Vad avser statsrådet göra för att rörelse och motion blir en integrerad del av undervisningen?
fr · GN11314 · 1999-12-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:314 av () till finansminister om regler för kompetensutveckling Inom ramen för skatteväxlingen som är en följd av dieselskattehöjningen planerar regeringen insatser för kompetensutveckling hos företag. Det är utomordentligt viktigt att reglerna för dessa insatser utformas så att även de allra minsta företagen, enmansföretagen får tillgång till dessa medel. Dessa företag, bl.a. maskinentreprenörer och åkare får en mycket kännbar kostnadsökning som följd av höjningen på skatten på dieselbränsle, men riskerar att bli utan de medel som görs tillgängliga för kompetensutveckling. Med hänvisning till det anförda frågar jag finansministern: Vilka åtgärder är finansministern beredd att vidta för att medverka till att även de minsta företagen får del av medlen till kompetensutveckling?
fr · GN11315 · 1999-12-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:315 av () till utrikesminister om gong I förföljs människor som tillhör "gong". gong är en meditationsteknik som introducerades av den kinesiske statstjänstemannen . har rörelsen vuxit snabbt över hela världen och har i över 100 miljoner anhängare, enligt uppgifter från den nordiska intresseföreningen för gong. gongs mål är att höja andligheten genom meditation och på det viset höja moralen, medkänslan, toleransen, uthålligheten, tålamodet och utröna sanningen. Fastän de är fredliga och utövar meditation och andlighet, fängslas de, trakasseras och torteras. Uppgifter finns om att fyra dödats och över 35000 utövare av gong har gripits som rörelsen varit olaglig. De mänskliga rättigheterna respekteras inte. har fördömt aktioner mot rörelsen, liksom . FN:s generalsekreterare har tagit upp frågan med politiska ledare under hans besök i . Det krävs ett stort avståndstagande från omvärlden mot aktioner. Det är mycket angeläget att uttalar sig i frågan. Hur avser ministern agera för att markera ställningstagande mot behandling av gongs medlemmar?
fr · GN11316 · 1999-12-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:316 av () till försvarsminister om nedläggning av militär verksamhet I proposition 1999/2000:30 Det nya försvaret har regeringen föreslagit att nästan hälften av brigaderna ska läggas ned. Totalt ska antalet brigader minska från nuvarande tretton till sex. I och med bl.a. dessa nedläggningar och minskningen av antalet värnpliktiga avslutas ett mycket fint och för samhället ovärderligt arbete. Många framför allt unga pojkar har fått identifikationsobjekt, som de ofta saknat i och med att de inte haft fäder som kunnat ge dem det. Många orter blir också brandskattade på en mycket värdefull yrkeskår. Från flera håll framkommer misstankar om att vad som redovisas som fakta och motiv i styrgruppens förslag till grundorganisation var redan fastställt innan den gruppen påbörjade sitt arbete. diskuterades i så fall en grundorganisationshypotes där förband och orter utpekades. Min fråga till försvarsministern är: Vilka åtgärder har vidtagits för att ge alla förbandscheferna möjlighet att vara med i processen och få full insyn i hur diskussionerna om det framtida försvaret förs?
fr · GN11317 · 1999-12-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:317 av () till miljöminister om algkalk Det finns många olika forskningsrön beträffande dagens näringsobalans i naturen. Likaså finns många teorier om hur vi ska kunna bota denna näringsobalans. Ett av dessa forskningsrön är att en algkalk innehåller mycket spårämnen och mineraler, och att den kan användas som komplement till dagens gödsling. Detta påverkar gynnsamt mark, fauna och flora och är därmed bra för vår biologiska mångfald. Det gagnar oss människor också genom mer näringsrik föda. Det pågår vitaliseringsgödsling av skogen bl.a. genom återföring av vedaska. Algkalk kunde tillföras . Denna algkalk är förnybar, då den nybildas. Vi är alla övetygade om att näringsobalansen i naturen måste rättas till. Försiktighetsprincipen måste gälla men får inte tas som intäkt för att inte skynda. Det är oerhört viktigt att forskningen ges möjlighet att kunna sammanställa sina resultat. Försöksverksamhet i större skala kunde sedan påbörjas. Min fråga till ministern är: Vad avser ministern göra för att driva denna fråga framåt med tanke på näringsobalansen i vårt kretslopp?
fr · GN11318 · 1999-12-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:318 av () till försvarsminister om informationskrigföring I riksdagsbeslutet med anledning av den s.k. kontrollstationspropositionen Förändrad omvärld @ omdanat försvar begärde en skyndsam handläggning av ansvarsfrågorna beträffande skydd mot informationskrigföring och IT-säkerhet. Dessa frågor avsågs i propositionen behandlas av en särskilt kallad utredningsman inom ramen för en översyn om det civila försvarets planering. fastställde regeringen direktiv för denna särskilda översyn. I dessa direktiv återfanns en passus om att en särskild delrapport rörande ansvarsfrågorna rörande skydd mot informationskrigföring och IT-säkerhet skulle lämnas . Enligt min kännedom har ännu ingen utredningsman utsetts. Med tanke på den uppstartningstid en utredning med sekretariat kräver @ normalt cirka @ undrar jag hur försvarsministern avser uppfylla intentionerna på beställning om en skyndsam hantering och en delrapport .
fr · GN11322 · 1999-12-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:322 av () till jordbruksminister om Norrlandsjordbruket Regeringens förslag till förändringar av arealstödet för spannmål missgynnar Norrlandsjordbruket, särskilt den del som utgör grunden för både slakteri- och charkuterinäringen, nämligen svinproduktionen. Den modell regeringen har valt, med sänkt s.k. sula och ytterligare en arealstödszon, innebär en överföring av resurser till de stora spannmålsproducerande regionerna i . Dessutom innebär det nya kompensationsstödet en kraftig minskning för spannmålsproduktionen jämfört med nuvarande modell. Det framförhandlade stödet till torkersättning för spannmål, som ska vara en kompensation för de klimatbetingade högre torkningskostnaderna i norra , kommer i praktiken inte att kunna fylla det syftet eftersom övriga neddragningar är större än det nya torkstödet. Eftersom svinproduktionen är basen för både slakteri- och charkuterinäringen i norra , är det nödvändigt att se till helheten och möjligheten att behålla ett jordbruk med inriktning på svinproduktion i ungefär nuvarande omfattning. Med de föreslagna förändringarna finns en uppenbar risk att delar av svinproduktionen slås ut vilket också hotar livsmedelsindustrin i regionen och därmed också ett stort antal arbetstillfällen. Jag vill därför fråga jordbruksministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att slakteri- och charkuterinäringen ska få tillgång till lokalt/regionalt producerade råvaror från svinproduktion.
fr · GN11323 · 1999-12-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:323 av andre vice talman () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i under jord, utan ljus under 23½ av dygnets och utan kontakt med yttervärlden sitter några av gerillaorganisationen ledning, bl.a. , och , i marinbasen små isoleringsceller. Fångarna rastas ensamma . De ådrar sig tuberkulos, bronkit och lunginflammation. De utsätts även för misshandel och tortyr av sina väktare. En sådan behandling kan inte vara annat än avsedd att döda @ och döda långsamt. Fallet har av fångarnas familjer anmälts till Interamerikanska Kommissionen för Mänskliga rättigheter i FN. Tre av fångarna på marinbasen genomförde en hungerstrejk mot den omänskliga behandlingen. har Internationella Röda korset kunnat genomföra ett besök hos fångarna. Dessa besök har avbrutits. Röda korset tillåts inte besöka fångarna. Trots tillkomsten av en folkombudsman med uppgift att följa situationen i fängelserna har denna inte förbättrats, vilket utrikesminister hoppades på då hon svarade på en fråga om dessa fängelser i . Trots förhoppningarna och anslag till MR-organisationer i landet har situationen för fångarna på Callao inte förbättrats. stängs t.o.m. Röda korset ute. Vad avser utrikesministern vidta för åtgärder för att förbättra situationen när det gäller politiska fångars mänskliga rättigheter i ?
fr · GN11324 · 1999-12-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:324 av () till statsrådet om motion och fysisk aktivitet i skolan Vi har tagit del av forskarrön som visar att överviktsproblem bland unga män trefaldigats . Det finns tecken som tyder på att viktökningen bland de yngre går allt snabbare. Det är en oroande utveckling, bl.a. med tanke på risken för diabetes och andra fetmarelaterade sjukdomar. Idrottens betydelse för hälsan kan inte nog betonas oberoende i vilken form den utövas. Goda vanor grundas ofta i barn- och ungdomsåren. Tyvärr når inte idrottsrörelsen alla barn och ungdomar. Av de skälen är det viktigt att ämnet idrott och hälsa får ett stort utrymme i skolan. Med det ökande stillasittande som bl.a. datoriseringen orsakar, blir det än viktigare med rörelse som en integrerad del av undervisningen. Jag vill därför fråga skolministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att lyfta fram vikten av motion och fysisk aktivitet i skolan.
fr · GN11325 · 1999-12-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:325 av () till statsrådet om idrottsämnet i skolan Enligt uppgifter i medier sker en oroväckande ökning av fetma bland ungdomar, vilket i förlängningen medför stora risker för ökning av sjukdomar, exempelvis diabetes. sker en reduktion av den schemalagda obligatoriska tiden för idrott och hälsa i gymnasieskolan. Detta torde med säkerhet innebära ännu större ökning av fetma med därtill hörande sjukdomar. Vad avser skolministern göra för att öka den fysiska aktiviteten bland barn och ungdomar?
fr · GN11326 · 1999-12-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:326 av (c) till försvarsminister om sotningsmonopolet I den senaste (SOU 1998:45) har sotningsmonopolet utretts återigen. Remissvaren visar tydligt att dagens system inte tillräckligt beaktar kundernas synpunkter. Det senaste årets lokala förhandlingar om sotningsersättningar visar också att kundernas krav på effektivitet och låga taxor inte kan upprätthållas inom ramen för nuvarande monopol. Sotningsväsendet omsätter ca 700@800 miljoner kronor och av detta svarar imkanalrensning för . I officiell statistik finns inte uppgifter om bränder orsakade av beläggningar i imkanaler. Ej heller andra uppgifter tyder på att imkanalrengöring har någon betydelse för brandskyddet. Fastighetsägare och hyresgäster satsar således ca på en åtgärd som har ringa eller ingen effekt för brandskyddet. Brukarna ska ha ett avgörande inflytande på sotningen i den egna fastigheten, samt ett eget ansvar. Avser försvarsministern att lägga fram proposition om avveckling av sotningsmonopolet?
fr · GN11327 · 1999-12-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:327 av () till försvarsminister om samarbete om minröjning har mycket goda förutsättningar att utveckla sin förmåga att lokalisera och röja personminor. Men för att detta arbete ska bli effektivt krävs det resurser och samordning avseende test och utvärdering av ny teknik. Totalförsvarets minröjningscenter, SWEDEC, håller på att bygga upp ett testområde, där ny teknik kan testas och utvärderas. Det gäller både system för att lokalisera minor, som Biosensor Applications "konstgjorda hundnos" och system för att röja minorna, som exempelvis MineGuzzler. Försvarsmakten har också som önskemål att ska ingå i ett internationellt samarbete (International Test & Evaluation Program, ITEP) för test och utvärdering inom minröjningsområdet. Meningen är att olika länder ska ha gemensamma standarder för test och en öppen redovisning av testresultat. Jag vill fråga försvarsministern: Avser försvarsministern att vidta någon åtgärd för att ska delta i och få en drivande roll i uppbyggnaden av det internationella test- och utvärderingsprogrammet avseende humanitär minröjning?
fr · GN11328 · 1999-12-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:328 av () till statsrådet om idrott i gymnasieskolan Det är positivt att A-kursen i idrott utökas från 80 på samtliga gymnasieprogram. referensgrupp har dock kommit fram till att göra B-kursen på Naturvetenskaps- och Samhällsvetenskapsprogrammen frivillig. Minst fem elever måste begära en B-kurs i idrott för att gymnasieskolan ska vara skyldig att ge den. Det framkommer ständigt rapporter om idrottens betydelse för folkhälsan. Inte minst är ungdomsåren viktiga. Forskare, lärare, läkare och myndigheter samt givetvis idrottsrörelsen har påpekat idrottens stora betydelse. Problemet med frivilligheten till ämnet idrott, är att just de ungdomar som verkligen behöver idrottsämnet, troligtvis kommer att avstå från att välja idrott. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förbättra idrottens ställning i gymnasieskolan?
fr · GN11329 · 1999-12-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:329 av () till statsrådet om olika beräkningsregler för olika bidrag Att vara egen företagare är ett risktagande också sett ur socialförsäkringssynpunkt. Om en egen företagare tvingas avstå från förvärvsverksamhet på grund av vård av sjukt barn beräknas underskott eller förlust i företag som utebliven förvärvsinkomst, vilket medför att företagaren inte har rätt till SGI. Vid ansökan om bostadsbidrag ska avdrag för underskott, alltså förlust i företag läggas till inkomsten vilket minskar förutsättningarna för att erhålla bostadsbidrag. gäller således olika regler vid förlust i företag, för att fastställa den bidragsgrundande inkomsten för bostadsbidrag och för beräkning av SGI. Regler missgynnar i bägge fall den sökande. Reglerna om bostadsbidrag finns i lagen om bostadsbidrag och reglerna om SGI finns i lagen om allmän försäkring. Avser statsrådet vidta några åtgärder för att få en enhetlig tillämpning av hur underskott i företag ska betraktas vid utformning av olika regelsystem?
fr · GN11330 · 1999-12-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:330 av Skånberg (kd) till försvarsminister om nedläggning av fort i inloppet till är av en utomordentlig kulturell betydelse, utöver sin väsentliga militära vikt. fort är den försvarsanläggning i världen som har den längsta kontinuerliga driften, , alltså ända . Överste , KA2, är forts 70:e fortchef i en obruten linje av fortchefer . Fortet har en unik marin arkitektur, ett lokalt museum samt en samling exotiska träd. och dess miljö har blivit utsedd till Världsarv, och i detta erkännande av unika kulturella miljö ingår fort. Kostnaden för själva anläggningen är ca . Militärt sett är fortet basen för två verksamhetsområden, nämligen amfibie- och ubåtsskyddsutbildning, den senare verksamheten vald framför allt på grund av närheten till övningsterrängen i . Avståndet till lämpliga skarpskjutningsområden för plutons- och kompanistrid är . fort är också centrum för ubåtsskyddet, en verksamhet som inte går att flytta utan stora kostnader. För att undvika enbart museal verksamhet på en så strategisk och dynamisk plats som bör den nödvändiga basskyddsutbildningen förläggas dit. Regeringen avser att lägga ned KA2. Hur vill försvarsminister säkerställa en kontinuerlig militär drift av fort?
fr · GN11331 · 1999-12-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:331 av () till näringsminister om central jämställdhetsverksamhet I skriften Jämställdhetspolitik inför 2000-talet lovordas de 120 lokala och regionala resurscentrum som finns utspridda i landet och som har till uppgift att bl.a. stimulera kvinnors företagande och lokala utvecklingsprojekt. och samordnar verksamheten via ett Nationellt Resurscentrum, NRC. I budgetproposition 1999/2000 föreslår regeringen att medel avsätts för att integrera projektet för kvinnor i NUTEKS:s ordinarie verksamhet. Förslaget är helt konsekvent och bygger på FN:s fjärde kvinnokonferens @ Platform For Action, där ländernas regeringar lovar att integrera allt jämställdhetsarbete, s.k. mainstreaming. Men har valt att tolka integreringen så att det innebär nedläggning av den centrala samordnande verksamheten, NRC. En sådan tolkning vittnar om en ovanligt naiv inställning till hur ett effektivt jämställdhetsarbete bedrivs och vad som behövs för att driva det. Mainstreaming och centrala insatser är två systrar. För att lyckas med integrering krävs samlad central kunskaps- och kraftsamlingspåfyllnad. Vi behöver både och framöver. Att valt att missuppfatta integrering som lika med nedläggning är extra allvarligt eftersom det är just de som svarar för att halva mänskligheten, dvs. kvinnorna, ska komma med i pågående regionala tillväxtavtal. saknas kvinnornas deltagande i stor utsträckning vilket också präglar tillväxtavtalen där typiskt manligt konservativt tillväxttänkande dominerar. Därför vill jag nu ställa frågan: Avser ministern att verka för att den uppenbara missuppfattningen att lägga ned Nationellt Resurscentrum ut.
fr · GN11332 · 1999-12-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:332 av () till utbildningsminister om utbildningen av tandsköterskor och tandhygienister Vi har i flera tidningar kunnat läsa om att det råder brist på tandläkare. vet vi att mycket av tandläkarens arbete är förebyggande vård som tandsköterskan eller tandhygienisten skulle kunna utföra. har vi en högskoleutbildning för tandhygienister, medan det för tandsköterskorna egentligen inte finns någon utbildning, då gymnasieutbildningens gren tandvård kommer att upphöra. Är det inte nu hög tid att satsa på en gemensam högskoleutbildning för tandsköterskor och tandhygienister så att dessa kan komplettera tandläkarens arbete? Min fråga till ministern är därför: Kommer ministern se till att det startas en gemensam högskoleutbildning för tandsköterskor och tandhygienister?
fr · GN11333 · 1999-12-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:333 av () till statsrådet om grundskola på entreprenad Regeringen avslog kommuns ansökan om att få lägga ut en hel grundskola på entreprenad. Den senaste tidens rapporter visar att var femte elev lämnar utan ett fullständigt avgångsbetyg och att av kommunerna underlåtit att lämna en kvalitetsredovisning av skolan. Dessa siffror visar hur viktigt det är för kommunerna att undersöka alternativa former för att driva skolorna. Många förskolor drivs på entreprenad. Detta har medfört en vitalisering av verksamheten som även spridits över till den kommunala verksamheten. startar flertalet friskolor i en liten skola och oftast i de lägre årskurserna vilket innebär att det tar att nå mångfald och konkurrensutsättning för de högre årskurserna. Möjligheten att få driva en hel grundskola på entreprenad skulle ge ökad konkurrens. Genom en tydlig upphandling och uppföljning kan kvaliteten på skolan säkras och ge föräldrarna en mångfald och större valfrihet. Avser skolministern vidta sådana initiativ som medger att grundskolor kan drivas på entreprenad?
fr · GN11334 · 1999-12-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:334 av () till näringsminister om brist på utbildade yrkesarbetare är ett utpräglat industrilän med i huvudsak små och medelstora företag. Metall- och träindustrin dominerar. har haft en god sysselsättning i förhållande till många andra län i landet och har en arbetslöshet som är en av landets lägsta. När nu tillväxten ökar anställer företagen. Det som då uppstår och som företagen, SAF och fackförbunden tar upp som ett stort hot mot framtiden är problemen med rekrytering av utbildad arbetskraft. Inom flera yrken uppstår flaskhalsproblem. Många företag planerar att öka produktionen och upplever nu brist på kompetent personal. Därför är det viktigt att skapa möjligheter till kompetenshöjning av redan anställd personal som man utbildar människor till arbete som ger möjlighet till egen försörjning. Vi vet att är det allt färre ungdomar som går utbildningar inom industriprogrammen. kan hotet vara att företagen flyttar utomlands på grund av att det inte finns utbildad personal. rapporterar länsarbetsnämnden att det saknas utbildad arbetskraft inom följande yrken: svetsare, plåtslagare, verkstadsmekaniker, montörer, servicetekniker, truckmontörer, lagerarbetare, konstruktörer och produktionstekniker. Vad avser ministern att göra för att minska bristen på yrkesutbildad arbetskraft?
fr · GN11335 · 1999-12-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:335 av () till miljöminister om På min fråga om hur staten hanterar en kommun som avser agera i strid med gällande nationella miljömål, svarar miljöministern med en kortfattad redogörelse för de nationella miljömålen vad avser luftföroreningar. Vidare talar han om att regeringen kan agera mot en kommun som planerar bryta mot de nationella miljömålen. Han betonar att regeringen kan införa miljökvalitetsnormer som kommunen då är bunden av i sin tillämpning av och . Slutligen kan regeringen upprätta ett åtgärdsprogram för den kommun som inte verkar efter fastställda miljökvalitetsnormer. konstaterar att om fullföljer sin strategisak, Trafikplan för , så sätts flera av de nationella miljömålen på undantag. Ett exempel är luftföroreningarna som beräknas öka med . Majoriteten i visar med all önskvärd tydlighet att de tänker hålla fast vid trafikplanen trots att de med denna plan öppet planerar för brott mot fastställda nationella miljömål. Frågan är hur långt regeringen ska tillåta denna typ av planering gå innan den ingriper. Min fråga blir därför om ministern avser agera nu eller först när vägarna är byggda? Avser ministern verka för att upprätta ett åtgärdsprogram för ifall staden inte själv kan producera en kommunikationsplan med utsikter att klara de nationella miljömålen?