ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12345 · 1999-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:345 om koordination i har frågat statsministern om vad denne avser göra för att förbättra den utrikespolitiska koordinationen mellan Statsrådsberedningen och . Frågan har överlämnats till mig för besvarande. Formerna för samordning i utrikespolitiska frågor inom är, enligt min mening, ändamålsenliga och väl fungerande.
frs · GN12346 · 1999-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:346 om transplanterade patienter har frågat mig hur jag avser att agera för att personer som är hjärt-/hjärtlung-/lungtransplanterade ska behandlas jämlikt och få sin livsnödvändiga behandling i fråga om tandvård. har landstingen en skyldighet enligt tandvårdslagen (1985:125) att se till att tandvård kan erbjudas dem som har behov av särskilda tandvårdsinsatser som ett led i en sjukdomsbehandling . För sådan behandling gäller bestämmelserna om vårdavgifter enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). I tandvårdsförordningen (1998:1338) anges närmare vilken tandvård som avses. Bl.a. omfattas tandvårdsbehandling på patienter som på grund av sjukdom, medicinering eller allmänt nedsatt immunförsvar har fått förändringar i munslemhinnan. Det är närmast denna bestämmelse som kan bli tillämplig på de patienter som genomgått transplantation. I de fall där det krävs mycket långvarig medicinering efter transplantation kan det i stället bli fråga om förhöjd ersättning ur tandvårdsförsäkringen. Vidare kan nämnas att har utfärdat en rapport i vilken ges en närmare beskrivning av vilken tandvård som ska anses vara ett led i en sjukdomsbehandling. I rapporten preciseras vilka grupper som ska omfattas av det nya ersättningssystemet och vilka bedömningsgrunder m.m. som ska gälla. Till dem som ska omfattas hör patienter som på grund av sjukdom, viss medicinering eller allmänt nedsatt immunförsvar @ t.ex. vissa allvarliga blodsjukdomar, immunologiska sjukdomar, symtomgivande hivinfektion och behandling med cytostatika (cellhämmande medel) @ erhållit munslemhinneförändringar. Tandvårdsreformen kommer att följas upp. Landstingen ska bl.a. efter utgången av lämna en redovisning till regeringen av hur man för varje särskild grupp har utnyttjat de medel som tillförts landstingen för deras nya åtaganden. Om uppföljningen av reformen tyder på att det finns otillfredsställande skillnader mellan landstingen i något avseende, t.ex. beträffande vilka patienter som bedöms tillhöra de grupper som omfattas av bestämmelserna om vårdavgifter enligt hälso- och sjukvårdslagen, får regeringen överväga ytterligare åtgärder.
frs · GN12348 · 1999-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:348 om och tortyr har frågat mig vad regeringen avser göra för att förmå att uppfylla de åtaganden man gjort genom att ansluta sig till FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. Låt mig först entydigt slå fast att tortyr i alla former och situationer är oförenlig med ett demokratiskt rättssamhälle. Tortyr är också förbjuden i folkrätten, vilket framgår av artikel 7 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Tortyrförbudet har ytterligare utvecklats i den åberopade . har tillträtt båda dessa konventioner. har i likhet med många andra stater och organisationer med tillfredsställelse noterat att israeliska den 6september 1999 förbjudit israeliska säkerhetsmyndigheter och andra instanser att använda fysiska förhörsmetoder (i ofta omnämnda som moderate physical pressure) i samband med förhör av misstänka personer. Som en följd av Högsta domstolens avgörande mot användande av våld i samband med förhör har premiärminister tillsatt en utredning som omfattar flera ministrar, med uppgift att behandla frågan om eventuellt behov av lagstiftning om förhörsmetoder. Premiärministern kommer på basis av kommitténs förslag att ta ställning i frågan. Domstolens utslag har också lett till att en enskild ledamot av motionerat om införandet av en lag som skulle tillåta användande av fysiskt våld. Denna motion behandlas i . Motionen uppges stödjas av 45 av 120 ledamöter. justitieminister har däremot intagit ståndpunkten att inga lagar som tillåter tortyr är acceptabla och har lovat att vidta motåtgärder i form av lagförslag om totalförbud mot fysiska förhörsmetoder, om den åberopade motionen eller någon annan med liknande innehåll skulle antas. Detta innebär att den för frågan ansvarige ministern i har en uppfattning som överensstämmer med vår egen. Med hänsyn till Högsta domstolens utslag och justitieminister inställning ser regeringen ingen anledningen att vidta någon åtgärd . Vi kommer dock att fortsätta att följa frågan och inte tveka att hävda folkrättens krav, om detta blir nödvändigt.
frs · GN12350 · 1999-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:350 om skolornas arbete mot mobbning har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att minska mobbningen på våra skolor. Utbildningsinspektörernas rapport som refererar till är ett resultat av ett regeringsuppdrag. Bakgrunden till att fick uppdraget var att regeringen ville lyfta upp frågan om mobbning och annan kränkande behandling till nationell belysning och granskning. Det generella syftet med kvalitetsgranskningen är att dels kontrollera och redovisa skolans resultat och måluppfyllelse, dels ge stöd till utvecklingen lokalt. Den samlade bilden grundar sig på rapporter från de enskilda skolorna. Rapporterna avses också ge underlag för en återkoppling till kommunerna och skolorna för fortsatt utveckling. För att betona vikten av att alla i skolan har skyldighet att aktivt motverka alla former av kränkande behandling skärptes också skrivningen i skollagens s.k. portalparagraf den 1januari 1998. Även i läroplanen för det obligatoriska skolväsendet (Lpo 94) har avsnittet om normer och värden lyfts fram. Dessutom har rektors ansvar för att upprätta, genomföra, följa upp och utvärdera skolans handlingsprogram för att förebygga och motverka alla former av kränkande behandling förtydligats. Dessa förändringar kommer att ske även i läroplanen för de frivilliga skolformerna (Lpf 94). I regleringsbrevet för avseende anslag till barnomsorg, skola och vuxenutbildning beslutade regeringen dessutom att från begära en fördjupad studie avseende läroplanens värdegrund. Värdegrundsfrågorna är med andra ord för mig ett mycket högt prioriterat område. har därför särskilda åtgärder vidtagits för att stödja arbetet med läroplanens värdegrund i skolan. Det s.k. ska bl.a. stödja de forum för demokrati och elevinflytande som finns i skolan. Projektet har redan tagit fram och kommer att ta fram ytterligare material som är pedagogiskt anpassade efter barns och ungas mognad och med de frågor som känns viktiga för dem att diskutera. Syftet är att stimulera en dialog mellan barn och mellan barn och vuxna om dessa frågor. Insatser riktar sig också till vuxna med olika kompetenser och ansvar som alla spelar en viktig roll i arbetet med värdegrunden i skola och samhälle. Hit hör bl.a. lärare, rektorer, kommunpolitiker och elevvårdande personal såsom skolsköterskor och skolkuratorer. Konferenser som riktar sig till dessa grupper har därför genomförts . Projektet kommer att lägga fram en slutrapport med analys och åtgärdsförslag.
frs · GN12351 · 1999-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:351 om skolor på entreprenad har frågat mig om vilka möjligheter jag ser för skolpersonal att själva driva och utveckla skolor som är kommunala. har i frågan uppgett att kommuner och landsting enligt lagen om entreprenadförhållanden inom skolan får lägga ut gymnasieutbildning på entreprenad efter medgivande från regeringen. Med anledning av detta vill jag förtydliga att det endast krävs medgivande från regeringen när det gäller andra ämnen än estetiska ämnen, ekonomiska ämnen, tekniska ämnen och yrkesämnen (eller "karaktärsämnen som har en yrkesinriktad eller estetisk profil" som är lagens lydelse fr.o.m. ). partikamrat har ställt en fråga om grundskolor på entreprenad. Nedan återger jag därför i relevanta delar mitt svar till henne. Jag vill dock första poängtera att problem med dålig ledning på skolorna inte ska lösas av kommunerna genom att lägga ut skolor på entreprenad. Det är viktigt att kommunen tar sitt arbetsgivaransvar och ger skolledarna erforderlig handledning och kompetensutveckling för att kunna fullgöra sitt uppdrag på bästa sätt. En bärande tanke med det mål- och resultatorienterade styrsystemet för skolan som trädde i kraft var att en ökad decentralisering skulle ske i kommunerna. De är därför angeläget att decentraliseringen av beslutanderätten och det förändrade ansvarstagandet inte gör halt vid kommungränsen eller hos politikerna. Det är i själva skolverksamheten som det tydligt framgår vilka åtgärder som måste vidtas och vilka prioriteringar som bör göras för att skolan ska bli bättre. Tanken är att möjligheterna att på de enskilda skolenheterna @ inom de ramar som dragits upp för det kommunala ansvaret @ mera självständigt styra och ansvara för att verksamheten ska bli större. Ansvaret för att sådana förändringar kommer till stånd ligger hos kommunerna. Kommunerna ska med andra ord klara av att ge skolorna större frihet utan att för den skull behöva lägga ut verksamheten på entreprenad. Dessutom står jag fast vid vad jag sagt. Det finns en möjlighet för skolpersonal att starta fristående skolor. Dessa bidrar till mångfalden och kan stimulera den kommunala skolverksamheten. Möjligheten att starta fristående skolor anser jag därför är fullt tillräcklig för dessa syften. Min uppfattning är sammanfattningsvis att det finns möjlighet att genom delegering och decentralisering ge skolpersonal möjlighet att utveckla skolverksamheten inom ramen för kommunens organisation. Skolpersonal har dessutom möjlighet att driva skolor genom att starta fristående skolor.
frs · GN12352 · 1999-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:352 om verksamheten vid de mindre tingsrätterna har frågat mig vilka åtgärder jag vill vidta för att trygga verksamheten vid de mindre tingsrätterna. Förändringar av inskrivningsverksamheten och bouppteckningshanteringen är ett led i att renodla domstolarnas och domarnas arbete. En annan fråga är hur domstolarna ska vara organiserade . En av utgångspunkterna är därvid den geografiska närheten till domstolen och domstolens lokala förankring i allmänhet. En annan utgångspunkt är att medborgarna i hela landet har tillgång till en dömande verksamhet med hög kvalitet, hög effektivitet och hög tillgänglighet. Viktigt är också att säkerställa domstolarna som attraktiva arbetsplatser. Medborgarnas krav på domstolarna är högre som domstolarnas uppgifter bl.a. efter inträdet i EU är betydligt vidare och svårare. Vidare har förändringar i befolkningsunderlaget skett och ny teknik och bättre kommunikationer har tillkommit, vilket också utgör skäl att se över domstolarnas organisation och arbetsformer. Det är min och regeringens uppgift att se till att domstolarna motsvarar allt högre ställda förväntningar och kan följa med förändringarna i omvärlden. Ytterst handlar detta om att säkerställa att alla medborgare, oavsett vilka de är eller var de bor, har tillgång till en rättskipning av hög kvalitet. Ett sätt att säkerställa att domstolarna klarar framtidens krav kan vara att bedriva verksamhet i flera domstolar med en gemensam domkrets. En sådan konstruktion gör det möjligt att samla specialmål till en del enheter och att förstärka vid sjukdom och semestrar. Den ger vidare möjlighet till att utjämna arbetsbördan vid toppar. Mål som ställer särskilda krav kan fördelas till den domstolsenhet som har särskild kompetens, utan att det får negativa konsekvenser för medborgarna när det gäller tillgängligheten. När det gäller domstolar med speciella geografiska förhållanden kan i stället de domare som har särskild kompetens tillfälligt förstärka den domstol som har behov av det. Fördelen med en större enhet kan alltså uppnås som den lokala förankringen kan bibehållas. Kraven på en modern domstolsorganisation kan emellertid innebära att vissa tingsrätter läggs samman med andra, t.ex. när målunderlaget är alltför litet för att skapa bärkraftiga domstolsenheter eller när domstolarna ligger geografiskt nära varandra. Om en sådan förändring i organisationen ska ske kommer regeringen att anmäla detta till (se bet. 1998/99:JuU1). Regeringen avser att i vår presentera en handlingsplan till där regeringens syn på det framtida domstolsväsendet och hur regeringen avser att gå fram för att åstadkomma ett modernt domstolsväsende kommer att redovisas. Jag förutser att en av de viktigare komponenterna i en sådan handlingsplan kommer att vara genomförandet av stegvisa domkretsreformer.
frs · GN12353 · 1999-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:353 om skatteväxling har frågat mig om vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att det ska bli en äkta skatteväxling . Bakgrunden till fråga utgörs av det uttalande om en ökad miljörelatering av skattesystemet som gjordes i den ekonomiska vårpropositionen för . Regeringen har därefter i budgetpropositionen för föreslagit höjda energiskatter på dieselolja och el samt en höjning av den särskilda skatten på kärnkraftsproducerad el. De ökade skatteintäkterna ska användas för att finansiera reducerad skatt för satsningar på kompetensutveckling i arbetslivet. kritiserar regeringen för att energiskattehöjningarna träder i kraft före förslagen om stimulans för kompetenshöjning. Hon vill i stället ha vad hon kallar en äkta skatteväxling och föreslår en sänkning av arbetsgivaravgifterna. Förmodligen ska denna ske tillfälligt och avlösas av kompetensstimulanserna. Det är en definitionsfråga vad som ska kallas en äkta skatteväxling. har rätt i att man ofta i ett skatteväxlingssammanhang tänker sig en reduktion av arbetsgivaravgifterna. Problemet med en generell sänkning av arbetsgivaravgifterna är emellertid att dess sysselsättningseffekter är mycket osäkra. Detta beror på att sänkta indirekta arbetskraftskostnader tenderar att absorberas av höjda nominallöner. Detta lämnar den totala arbetskraftskostnaden @ och därmed arbetskraftsefterfrågan @ oförändrad. I detta sammanhang kan noteras att den nu aktuella höjningen av energiskatterna ger en budgetförstärkning på ca . Detta skulle medge en sänkning av arbetsgivaravgifterna med ett par tiondedels procentenheter. Effekterna av detta torde bli högst begränsade särskilt om sänkningen skulle vara temporär i avvaktan på åtgärder för stimulans av kompetensutveckling. Av Skatteväxlingskommitténs analys framgår att selektiva sänkningar av skatten på arbete i vissa avseenden kan förväntas ha större positiva effekter än generella sänkningar. Även om kommitténs analys avsåg selektiva sänkningar av arbetsgivaravgifterna torde denna slutsats även gälla åtgärder på området för kompetensutveckling. Regeringen kommer att tillkalla en särskild utredare som ska ta fram ett system för stimulans av kompetenshöjande åtgärder. Det är angeläget att åtgärder kan genomföras så snabbt som möjligt. är det viktigt att det system som tas fram utformas på ett effektivt och bra sätt. Frågan är för viktig för att hastas fram.
frs · GN12354 · 1999-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:354 om kompetenskonton har frågat finansministern vilka åtgärder han avser vidta för att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för medborgarnas livslånga lärande. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara frågan. Jag håller med om att dagens arbetsmarknad förstärker behovet av att den enskilde tar ett större ansvar för sin egen kompetensutveckling. Det är viktigt att det livslånga lärandet blir en verklighet för alla. Det är därför regeringen i budgetpropositionen föreslog att medel ska avsättas för att stimulera individuell kontinuerlig kompetensutveckling. fattade den 16december beslut i enlighet med regeringens förslag. Syftet är att stimulera till ökad kompetensutveckling och att ge individen ett större inflytande över sin kompetensutveckling. Detta skulle öka individens möjlighet att välja och byta yrke och därmed öka arbetskraftens rörlighet. Det skulle troligtvis också bidra till att öka anställbarheten och tryggheten i arbetslivet. En särskild utredare ges i uppdrag att föreslå hur regeringen, genom reducerad skatt, kan stimulera sådan kompetensutveckling. Regeringen fattade den 20december beslut om direktiv till utredaren.
frs · GN12355 · 1999-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:355 om höjda skatter på motorcyklar har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta med anledning av förslag om en höjning av fordonsskatten för motorcyklar. gör gällande att den av föreslagna fordonsskatten för motorcyklar om innebär en avsevärd skattehöjning för dessa fordon. Det av föreslagna avskaffandet av försäljningsskatten kompenserar höjningen av fordonsskatten endast till viss del. Enligt motorcykelbranchens beräkningar är den reella skattehöjningen och innebär en ytterligare pålaga på de redan hårt beskattade fordonen. lämnade sitt slutbetänkande (SOU 1999:62) . Slutbetänkandet har varit föremål för remissbehandling. En sammanställning av remissvaren beräknas vara klar . När regeringen fått del av denna sammanställning kommer frågan om beskattningen av motorcyklar att diskuteras, liksom andra frågor som tagits upp i slutbetänkandet. Vilka åtgärder som ska vidtas med anledning av betänkande är det således för tidigt att svara på.
frs · GN12356 · 1999-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:356 om samordningen mellan utbildningsmyndigheterna har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta mot den bristande samordningen mellan utbildningsmyndigheter. Frågan är ställd med anledning av att sista datum för komplettering av ansökan till grundläggande högskoleutbildning infaller tidigare än när vissa betyg från utbildning vid vuxenutbildning utfärdas. Inledningsvis vill jag ge en översiktlig bild av hur antagningen till högskolan via Verket för högskoleservice (VHS) går till. VHS sköter antagningen på uppdrag av universitet och högskolor. Universitet och högskolor är antagningsmyndigheter. För antagningen till högskolan var sista anmälningsdatum den 15oktober 1999. Antalet sökande inför en vårtermin är normalt drygt 30000. Sökande som har haft behov av att komplettera sina betyg inom vuxenutbildning hade möjlighet att komplettera sin ansökan fram t.o.m. den 7december 1999. Första urvalet bland de sökande var klart omkring den 11december, då VHS sänder ut besked till de sökande. De sökande får omkring på sig att återsända svarskortet som ska vara VHS tillhanda den 23december. VHS bearbetar svarskorten på nytt och därefter görs ett andra urval. Besked från den andra urvalsomgången är den sökande tillhanda senast den 11januari . De tider som gäller har fastställts med hänsyn till rättssäkerheten. Det bedöms inte vara möjligt att ha kortare tider för postbefordran från och till VHS, svarstid samt tid att registrera alla svar. Tid måste också finnas för att korrigera fel, kontakta skolor vid fel kompletteringar m.m. Betyg på kurser ska enligt förordning om vuxenutbildning sättas då kursen är slutförd, dvs. efter att studierna avslutats. Studiestöd kan endast erhållas som studierna pågår. Med utgångspunkt i att tillgodose alla de olika önskemål och krav som ställs på antagningsprocessen av de sökande, av universitet och högskolor samt av VHS, bedömer jag nuvarande ordning vara en god kompromiss även om jag är medveten om att problem kan föreligga i enskilda fall. Några åtgärder från regeringens sida framstår enligt min mening inte som motiverade, men jag avser att noggrant följa frågan.
frs · GN12357 · 1999-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:357 om sjöbefälsutbildning har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillgodose behovet av en sjöbefälsutbildning som motsvarar de krav som ställs av . Sjöbefälsutbildningarna är omgivna av ett omfattande internationellt regelverk, vilket högskolorna är förbundna att iaktta vid planering och genomförande av sina utbildningsprogram. Detta gör kraven på effektiv samverkan extra höga mellan högskola, näring, och . och slutförde en utvärdering av sjöbefälsutbildningarna, den första i en kommande serie av regelbundna gemensamma utvärderingar av sjöbefälsutbildningar i enlighet med krav i internationella konventioner. Sjöbefälsutbildningarna befanns fylla höga krav på yrkesrelevans och ge studenterna yrkeskunnande av hög internationell standard. Sjöbefälsutbildning är en för samhället viktig angelägenhet. Jag har därför inbjudit representanter från , och till ett möte den 20december 1999 för att diskutera denna utbildning och med utbildningen sammanhängande frågor.
frs · GN12358 · 1999-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:358 om sårbarheten inom eldistributionen har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta bl.a. med anledning av funktionsgenomgången av elförsörjningen för att minska sårbarheten inom eldistributionen. Jag vill framhålla att det svenska elförsörjningssystemet enligt de flesta bedömare har en internationellt sett hög leveranssäkerhet, även om ett antal elkunder, särskilt , kan drabbas av elavbrott i samband med oväder. Generellt sett har eldistributörerna lagt ned ett omfattande arbete på en teknisk förnyelse och modernisering av ledningsnäten i syfte att successivt förbättra leveranssäkerheten. Det är viktigt att beredskapsinsatser så långt möjligt integreras med den vanliga verksamhet som pågår för att trygga elförsörjningen. Mot bakgrund av de överväganden som redovisats av regeringen i budgetpropositionen (prop. 1998/99:1 utg.omr. 6, Totalförsvar, funktionen Energiförsörjning) och i regeringens proposition 1998/99:74 om totalförsvaret (kontrollstationspropositionen) samt försvarsutskottets betänkande 1998/99:FöU1 uppdrog regeringen åt () att genomföra en funktionsgenomgång av delfunktionen Elförsörjning. Uppdraget skulle genomföras i samverkan med , övriga berörda myndigheter och med företrädare för företagen inom elförsörjningen. Uppdraget har redovisats. Utredningens förslag kommer att vidare analyseras och beredas inom .
frs · GN12359 · 1999-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:359 om räddningstjänsten på flygplatserna under nyårsnatten har frågat försvarsministern om han har för avsikt att vidta åtgärder mot att ansvaret för räddningstjänsten på flygplatserna under nyårsnatten läggs på de civilpliktiga. Arbetsfördelningen inom är sådan att det är jag som ska svara på frågan. på flygplatser bemannas av fast anställda insatsledare, vanligtvis med utbildning och erfarenhet som brandmästare från den kommunala räddningstjänsten. Dessa insatsledare är anställda av . I räddningsstyrkan ingår också civilpliktig personal såsom brandmän. Insatsledaren leder de civilpliktiga såväl vid insats som under utbildning och träning. För att start och landning ska få genomföras på en flygplats fordras att denna räddningsstyrka är tillgänglig med såväl insatsledare som civilpliktiga. Några av flygplatser är regelmässigt stängda för flygtrafik . Fast anställd personal, t.ex. insatsledaren, är ledig den tid en flygplats är stängd och vistas då vanligtvis inte på flygplatsen. Även de civilpliktiga är lediga, men har rätt att bo kvar i sin förläggning på brandstationen. Den tid då flygplatsen är stängd har de civilpliktiga ingen beredskap och således heller inte någon skyldighet att vara tillgängliga för insats. I huvudsak gäller dessa regler även under nyårsnatten. Teoretiskt kan en flygplats hållas öppen under nyårsnatten som under årets övriga nätter är stängd. Därmed kommer räddningstjänsten att vara i tjänst. Det bör understrykas att i ett sådant fall är insatsledaren också i tjänst tillsammans med de civilpliktiga. När det gäller förhåller det sig på följande vis. Genom ett avtal mellan och ingår räddningsstyrka även i den kommunala räddningsstyrkan i staden. Av den orsaken finns styrkan på flygplatsen tillsammans med insatsledare även när flygplatsen är stängd för flygtrafik. Sammanfattningsvis kan konstateras att civilpliktiga alltid leds av en insatsledare när flygplatsen är öppen för flygtrafik. Det finns därför inte någon situation då de civilpliktiga ska agera på egen hand utan ansvarigt befäl.