ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12360 · 1999-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:360 om lottorna har frågat mig om regeringen, vid omställningen av vårt försvar, även beaktar de kvinnliga frivilliga försvarsorganisationerna. I regeringens propositioner 1998/99:74 Förändrad omvärld @ omdanat försvar och 1999/2000:30 Det nya försvaret konstateras att det förändrade omvärldsläget kommer att innebära en ändrad inriktning och struktur för landets framtida försvar. Det är av stor vikt att den frivilliga försvarsverksamhetens roll förnyas i takt med totalförsvaret i övrigt och att denna verksamhet utvecklar nya förmågor och kompetenser för att kunna bidra till vår förmåga att möta hot och risker. Mot bakgrund av den framtida ominriktningen har regeringen den 18november 1999 beslutat om direktiv (dir. 1999:95) till en utredning om den frivilliga försvarsverksamhetens framtida inriktning och uppgifter inom totalförsvaret. anser att det behövs ett klarläggande om att de frivilliga försvarsorganisationerna inte ska få stå tillbaka för manliga frivilliga försvarsorganisationer. Jag är förvissad om att, i den utsträckning utredarens förslag kommer att innefatta en prioritering mellan de frivilliga försvarsorganisationerna, har denna inte sin grund i könsrelaterade överväganden.
frs · GN12362 · 1999-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:362 om föräldrapenning har frågat mig hur jag avser att agera för att personer vid tillämpning av reglerna för tillfällig föräldrapenning inte ska bli klämda mellan olika regler och att de får det stöd de behöver. menar att det bör finnas möjlighet, när båda föräldrarna uppbär tillfällig föräldrapenning för vård av sjukt barn, att en tredje person erbjuds tillfällig föräldrapenning för att vårda annat barn i syskonskaran. En förälder har rätt till tillfällig föräldrapenning då han eller hon behöver avstå från förvärvsarbete för att vårda sitt sjuka barn. Tillfällig föräldrapenning täcker i princip av förälderns inkomstbortfall. Huvudregeln är att endast en förälder i taget kan uppbära tillfällig föräldrapenning för att vårda barnet. Tillfällig föräldrapenning kan dock i vissa fall ges till båda föräldrarna för samma barn och , t.ex. vid läkarbesök då barnet lider av allvarlig sjukdom, vid läkarbesök som är en del av behandling av barnet eller vid behandling som är ordinerad av läkare. Om barnet är yngre än kan tillfällig föräldrapenning utges endast då barnet vårdas på sjukhus eller om tillsynen av barnet är stadigvarande ordnad inom barnomsorg. En förälder kan överlåta rätten till tillfällig föräldrapenning till någon annan om föräldern i stället för att vårda barnet förvärvsarbetar. Föräldrar som av olika anledningar har svårt att vara borta från arbetet kan alltså överlåta sin rätt till tillfällig föräldrapenning till någon som i stället för föräldern avstår från förvärvsarbete för att vårda det sjuka eller smittade barnet. Även när barnets ordinarie vårdare är sjuk kan tillfällig föräldrapenning överlåtas. Är varken barnet eller barnets ordinarie vårdare sjukt bör dock tillsynen av barnet kunna göras i vanlig ordning. Målet med familjepolitiken är att barnens behov och rättigheter ska ställas i främsta rummet. Även föräldrarnas möjlighet att kombinera familj med förvärvsarbete ska underlättas. Jag anser att möjligheten för båda föräldrarna att stanna hemma med barnen när dessa är små och när de är sjuka verkligen värnar familjen samt möjliggör en förening av familj och arbete. Jag har emellertid uppmärksammats på att effekterna i vissa fall kan bli olyckliga vid svårigheter att överlåta tillfällig föräldrapenning. Regeringen avser därför att återkomma till med förslag om ändring av reglerna avseende möjligheterna att överlåta tillfällig föräldrapenning.
frs · GN12364 · 1999-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:364 om ökad kompetensutveckling har frågat statsrådet vilka politiska överväganden som ligger bakom den förändrade inställningen i förhållande till överenskommelsen med parterna om kompetensutvecklingen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Med den överenskommelse som träffades med parterna avser , så vitt jag kan förstå, det förslag till trepartsöverenskommelse om kompetensutveckling som arbetsgrupp träffade . Med utgångspunkt från detta förslag aviserade regeringen vårproposition (prop. 1998/99:100) en satsning på under åren 2000@2002 för en generell stimulans till kompetensutveckling inom ramen för Europeiska socialfondens mål3. Hälften av medlen skulle utgöra EU-medel och hälften statlig medfinansiering för dessa. Denna treåriga satsning ingick i överläggningarna inför budgeten mellan regeringspartiet och mp och v. Regeringen har inte på något sätt förändrat sin inställning till behovet av att ökad kompetensutveckling är nödvändig inom det svenska arbetslivet. av den sjuåriga programperioden för kommer satsningen på kompetensutveckling t.o.m. att omfatta mer än de aviserade 2,4 miljarderna. har i den finansiella planen satsningen på kompetensutvecklingen dock reducerats något. Vidare är det så att i åtgärden jobbrotation går av EU-medlen direkt till den arbetsgivare som anställer en arbetslös en eller flera anställda är under utbildning. Denna procentsats vidhålls . Under den kommande programperioden har i regeringens förslag till samlat programdokument för det nya mål3 alltså avsatts till kompetensutveckling och företag och därefter vilket ska jämföras med den nuvarande programperioden där en tredjedel av medlen för mål3 och mål4 går till kompetensutveckling. Det är alltså en tydlig ökning av satsningen på kompetensutveckling inför nästa programperiod. Halvtidsutvärderingen som sker i alla strukturfonder och medlemsstater innebär också att en omfördelning kan ske mellan insatsområdena. Mål3 med dess möjligheter till aktiva partnerskap har stora förutsättningar att kombinera arbetsmarknadens behov av kompetens och kunnig arbetskraft med anställdas och arbetslösas behov av meningsfull och målmedveten kompetensutveckling.
frs · GN12365 · 1999-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:365 om mänskliga rättigheter i har frågat mig om vad jag avser göra för att utöva ytterligare påtryckningar på den iranska regimen i syfte att förmå denna att förbättra respekten för de mänskliga rättigheterna i . har ratificerat konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna och därmed förbundit sig att respektera dessa rättigheter. Omvärlden kan dock konstatera att brott mot de mänskliga rättigheterna i ändå sker. Läget är på flera punkter bekymmersamt. När exempelvis demonstranter slogs ned av polis fördömdes detta kraftigt av såväl den som av EU. För ett par av de gripna har dödsdomar utdelats. och EU-länderna kan aldrig acceptera dödsstraff och därför självfallet inte heller acceptera att personer som demonstrerar för reformer och förändringar döms till döden. Det är heller inte acceptabelt att tidningar stängs och yttrandefriheten beskärs, eller att personer fängslas misstänkta för spioneri om detta endast beror på deras religiösa övertygelse. Kvinnans situation i är ett annat område som berörts i kontakter med . Mycket allvarligt är också att FN:s särskilde representant för mänskliga rättigheter i , , inte har fått tillstånd av den iranska regeringen att besöka landet. Vad kan genom vårt arbete i EU och FN göra för att utöva ytterligare påverkan? EU var förslagsställare till den resolution rörande kränkningar av de mänskliga rättigheterna som antogs av och som bygger på resolutionen från kommissionen för de mänskliga rättigheterna som antogs . har varit pådrivande i detta arbete. hölls ett dialogmöte i mellan och . Frågan om respekten för de mänskliga rättigheterna berördes även då. kommer att fortsätta arbetet bilateralt, samt genom EU och FN, att försöka förmå den iranska regeringen att förbättra respekten för de mänskliga rättigheterna. EU-länderna anser fortfarande att dialog är bättre än isolering för att kunna utöva ytterligare påtryckningar mot . Det är just inom ramen för denna dialog, som vi kan fortsätta att kritisera brott mot mänskliga rättigheter i .
frs · GN12366 · 1999-12-22 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:366 om assyriers/syrianers situation i , 378 om assyrier/syrianer och 387 om assyrierna i , och har frågat mig om i överläggningar med inom EU också beaktar assyriers/syrianers mänskliga rättigheter, kulturarv och egendom. Situationen för de assyriskt kristna och de syrisk-ortodoxa i är otillfredsställande, inte minst på grund av att de drabbats av den konflikt som råder i de sydöstra delarna av landet. Detta framgår bl.a. av om anpassning till EU som presenterades första gången . Kommissionen konstaterar att de assyriskt kristna och de syrisk-ortodoxa inte erkänns som en religiös minoritet, i motsats till de som regleras i Lausannefördraget, och att deras verksamhet är utsatt för påtryckningar från olika håll. Tyvärr tyder inte mycket på att läget har förbättrats . Vid en resa i sydöstra den 16@19 oktober kunde representanter från EU-ambassaderna, däribland , konstatera att de assyriskt kristna och de syrisk-ortodoxa bl.a. hade svårt att erhålla byggnadstillstånd för nödvändig renovering av sina kloster. Dessa byggnader är en del av och världens kulturarv och jag utgår ifrån att det även ligger i den turkiska regeringens intresse att bevara dem. De assyriskt kristna och de syrisk-ortodoxa, liksom andra religiösa minoriteter, ska givetvis ha möjlighet att utöva sin religion och få kunskap om sin historia och sina traditioner var de än bor. Dessa grundläggande principer slås fast i en rad internationella instrument som behandlar nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter, bl.a. FN:s deklaration om nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter . Regeringen kommer fortsatt, såväl inom EU som vid bilaterala kontakter och genom direkt stöd till organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter, att verka för att ska vidta kraftfulla åtgärder för att förbättra minoriteternas ställning i enlighet med internationella åtaganden. Det är min förhoppning att beslutet vid i den 10@11 december att ge status som kandidatland kan leda till konkreta förbättringar för alla i , även de assyriskt kristna och de syrisk-ortodoxa. Regeringen avser i detta sammanhang verka för att EU, i de nya instrument som beslutades i , ställer konkreta krav på åtgärder som förbättrar minoriteternas ställning.
frs · GN12367 · 1999-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:367 om polisens kostnader för bevakning av gruvhål har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att kostnaden för bevakning av gruvhål inte ska bli en ekonomisk belastning för polisverksamheten i . Jag vill först understryka att det är som har ansvaret för fördelningen av budgetmedel mellan polismyndigheterna. Vid fördelning av medel till myndigheterna tas hänsyn till de kostnader som myndigheterna har. Det är viktigt att det som polisen sysslar med är polisiärt relevant. Utgångspunkten måste vara att polisen inte ska sköta uppgifter som åligger t.ex. andra myndigheter eller kommunen. Arbetet med att renodla polisrollen pågår fortlöpande. i i den s.k. inventerat uppgifter som polisen utför men som det kan ifrågasättas om i stället andra borde ha större ansvar för. har utvärderats av och är där föremål för vidare överväganden. En fråga som har varit uppe till diskussion i detta sammanhang är just frågan om ansvaret för säkerheten vid övergivna gruvhål. har för avsikt att till regeringen komma in med förslag till författningsändringar som syftar till en renodling av polisrollen. Regeringen kommer därefter att ta ställning till vilka ändringar som behöver göras för att uppnå detta syfte. Inom övervägs också tillsättandet av en utredning med uppgift att bl.a. behandla frågor om vissa av de uppgifter som utförs av poliser i stället kan utföras av andra.
frs · GN12368 · 1999-12-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:368 om barnets rätt har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att skapa lagskydd för barn vars föräldrar begått våldshandlingar. Bakgrunden till frågan torde vara ett par fall som uppmärksammats i medierna. I fallen har barnets far i egenskap av vårdnadshavare kunnat råda över vilket familjehem barnet ska placeras i, trots att han varit frihetsberövad. Jag kan naturligtvis inte kommentera aktuella ärenden. Hur domstolar och myndigheter ska agera måste avgöras utifrån omständigheterna i varje enskilt fall. Rent allmänt kan dock följande sägas. Vårdnadshavaren har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som gäller barnets personliga angelägenheter. Det innebär bl.a. att en familjehemsplacering med stöd av socialtjänstlagen inte kan ske om vårdnadshavaren motsätter sig det. Begränsar vårdnadshavaren sitt samtycke till en viss form av placering, får socialnämnden i det enskilda fallet bedöma om det begränsade samtycket kan anses ge tillräckligt utrymme för att garantera barnet den behövliga vården. Om så inte bedöms vara fallet, kan vård med stöd av lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) aktualiseras. Vid ett omhändertagande enligt LVU kan vårdnadshavaren inte bestämma om barnets placering. I ett av de uppmärksammade fallen gjorde socialnämnden uppenbarligen bedömningen att vårdbehovet kunde tillgodoses inom ramen för frivilliga insatser och att det alltså inte behövdes någon åtgärd enligt LVU. I ett annat fall ansökte socialnämnden om vård enligt LVU men länsrätten ansåg att det inte fanns grund för tvångsvård. Om en förälder vid vårdnaden om sitt barn gör sig skyldig till missbruk eller försummelse eller i övrigt brister i omsorgen om barnet på ett sätt som medför bestående fara för barnets hälsa eller utveckling, ska rätten besluta om ändring i vårdnaden (6kap. En fråga om ändring i vårdnaden prövas på talan av socialnämnden. kan alltså, om domstolen bedömer att förutsättningarna i lagen är uppfyllda, få till stånd en överflyttning av vårdnaden från föräldern till en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. I de fall som tagits upp i medierna har frågan om överflyttning av vårdnaden inte kommit under rättens prövning. Som framgått är det inte så att de barn som tänker på saknar skydd i lagen . Både reglerna i LVU och reglerna i ger möjlighet att ingripa till skydd för barnen. Barnets bästa ska alltid vara ledstjärnan. Men vad som är bäst för ett barn i ett enskilt fall är svårt att veta utan ingående kännedom om fallet. Regeringen följer alltid noga hur regler som nära berör barn tillämpas och överväger fortlöpande om ytterligare åtgärder behöver vidtas för att barns rätt och barns bästa ska tillgodoses. Jag kan nämna att regeringen tillsatte den s.k. . Utredningen har i uppdrag att bl.a. se över LVU i syfte att stärka barnperspektivet och barnets rättigheter i lagen.
frs · GN12369 · 1999-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:369 om avtal för avveckling har frågat mig om jag avser att offentliggöra vilka produktionskostnader som regeringen räknat med för driften av . Bakgrunden till frågan är det förslag till uppgörelse rörande ersättning i samband med stängningen av Barsebäck1 som presenterades den 30november. pågår en analys av avtalsförslaget, som underlag inför den proposition som regeringen planerar att förelägga under den kommande våren. Regeringen avser att i propositionen lämna utförlig information om avtalet samt de principer och förutsättningar det baserats på.
frs · GN12370 · 1999-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:370 om stöd till FN:s insatser i Som uppföljning till sin interpellation till utrikesministern har frågat om regeringen är beredd att avsätta extra resurser för att öka FN:s möjligheter att slutföra identifikationsarbetet inför folkomröstning om framtid. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Förutsättningarna för ett svenskt engagemang i enligt de linjer som frågeställaren anger är att det efterfrågas av generalsekreteraren för FN. Någon sådan förfrågan har intill denna dag inte inkommit. Generalsekreteraren noterar att problemen i försvåras av oenigheten mellan parterna. Han uppmanar alla parter att samarbeta för att förbättra den humanitära situationen men uttalar inga önskemål om utökade finansiella eller personella bidrag. De insatser redan gjort, t.ex. humanitärt bistånd till flyktingarna, medverkan av ett minröjningskompani och civilpoliser i samband med identifikationsarbetet, svarar således mot de behov som har formulerats. Självklart kommer regeringen även fortsättningsvis att nära följa utvecklingen i samt att noga ta del av generalsekreterarens rekommendationer vad avser FN-missionens verksamhet.
frs · GN12374 · 1999-12-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:374 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att hårt prövade miljö återigen försämras. har som bekant varit föremål för miljödiskussioner. Från svensk sida tar vi problemet på största allvar. besökte jag själv norra för att på plats kunna sätta mig in i situationen. Jag reste med båt upp genom och fick en redovisning av planerade norska ingrepp. Frågan om ökad produktion hos kommer att prövas enligt norsk lagstiftning. Frågan om den eventuella utvidgningen av farleden till berör såväl norskt som svenskt territorium och prövning krävs därför både enligt svensk och norsk lagstiftning. bevakar ärendenas hantering från svensk sida. Jag har redan tagit upp frågan om med min norska kollega, miljøvernminister . Den 10september 1999 skrev jag till henne för att utveckla min syn på bevarandet av . Jag framförde bl.a. att de norska planerna väckt stor uppmärksamhet i och att jag anser att det är mycket viktigt att och samarbetar för att skydda värdefulla naturmiljöer i våra gränstrakter. I brevet framförde jag också min ståndpunkt att en utvidgning av farleden är oförenlig med den svenska ambitionen att bevara områdets höga naturvärden.
frs · GN12375 · 1999-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:375 om en sammanhållen svensk hästpolitik har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att främja den svenska hästnäringen. Hästnäringen är, som påpekar, av stor betydelse för det svenska lantbruket och den svenska landsbygden. Hästen utgör en resurs för att utveckla jordbruket, landsbygden och miljön och stärker banden mellan stad och landsbygd. Mot denna bakgrund är det av intresse för att skapa förutsättningar för att hästnäringen bevaras och även utvecklas. Den moderna hästnäringen har en stor social, kulturell och ekonomisk betydelse i dagens samhälle. Antalet hästar i vårt land har ökat och en tredjedel av den svenska befolkningen har regelbunden kontakt med hästar och olika verksamheter som växer fram kring hästar. Hästnäringen har en folkrörelseprägel med ett mycket stort antal ungdomar, särskilt flickor, engagerade i föreningsliv. Ridsport kommer på andra plats i fråga om antalet utövande ungdomar. Inom ridsporten finns även en utbredd handikappverksamhet. Hästnäringen har en stor ekonomisk betydelse för såväl det svenska lantbruket som landsbygden. För att ta till vara på de positiva värden som hästnäringen skapar krävs ett fortsatt nära samarbete mellan näringen och den offentliga sektorn. Hästens betydelse för landsbygden har ökat i flera avseenden och måste tas på samma allvar som annan jordbruksproduktion. Detta bör också få genomslag på hur med hästar relaterad verksamhet hanteras i såväl nationell jordbrukspolitik som på EU-nivå. En god hästhållning med ett utvecklat miljö- och djurskyddstänkande bör eftersträvas. En särskild utredare ska tillkallas för att ta fram det underlag som behövs för att regeringen ska kunna ta ställning till etablerandet av en sammanhållen svensk hästpolitik. Utredaren ska undersöka förutsättningarna för organisationers och företags konkurrensförmåga inom hästsektorn och för hästens roll i den gemensamma jordbrukspolitiken. Utredaren ska också bedöma behovet av stöd för forskning och utbildning inom hästsektorn samt för avel och uppfödning. Utredaren ska bedöma hur hästnäringen kan medverka till att uppfylla miljömålen för jordbruket, de av antagna miljökvalitetsmålen och regeringens målsättning att ställa om till ett ekologiskt hållbart samhälle.
frs · GN12376 · 1999-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:376 om tillgång till hjälpmedel har frågat vad jag är beredd att vidta för åtgärder för att förbättra situationen för dem som är i behov av hjälpmedel. anser att det bör vara möjligt att införa en hjälpmedelsgaranti med ett regelverk som tar hänsyn till de av fastslagna prioriteringsgrunderna. Enligt finns det inte realistiska förutsättningar att införa en nationell hjälpmedelsgaranti. Ett skäl är svårigheten att utforma garantin i överensstämmelse med beslut om prioriteringar i hälso- och sjukvården eftersom det saknas väntetidssystem som visar på vilka indikationer patienter begär hjälpmedel. Jag menar, liksom , att tillhandahållandet av hjälpmedel bör vara integrerad med övriga habiliterings- eller rehabiliteringsinsatser till den enskilde. Vid förskrivning av hjälpmedel är det viktigt att hjälpmedlen relateras till övriga insatser och ingår i den plan som ska upprättas tillsammans med patienten. Genom att införa en garanti för endast en del i vårdkedjan bryts en länk i kedjan ut ur sitt sammanhang. Enligt hälso- och sjukvårdslagen ska den som har behov av insatser få sina behov tillgodosedda inom tid som är acceptabel. Jag är medveten om att det för många grupper inte är på detta sätt. Jag menar dock, i likhet med , att köer och väntetider i princip visar att efterfrågan är större än utbudet. Åtgärderna måste först inriktas på detta, t.ex. genom kapacitetsförstärkning, bättre samverkan mellan olika verksamheter samt bättre valmöjligheter och information för den enskilde. Hur detta sker är en fråga för huvudmännen. Först när dessa brister är åtgärdade är det realistiskt att tala om en hjälpmedelsgaranti.
frs · GN12377 · 1999-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:377 om balanserna hos har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att minska det stora antalet s.k. öppna ärenden hos . I budgetpropositionen för föreslog regeringen att skulle få utökat förvaltningsanslag för att möjliggöra en ökning av sin beslutskapacitet i asylärenden. antog propositionen avseende utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar . Beslutet innebär att får ökade resurser för att upprätthålla kraven på snabbhet och kvalitet i beslutsfattandet. Angående den interna fördelningen av resurser inom myndigheten har jag fått information om att ledning ser över nuvarande fördelning. Åtgärder kommer att vidtas så att hårt belastade regioner, exempelvis , blir kompenserade.