ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11131 · 1999-10-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:131 av () till socialminister om tablettmissbruk bland unga Missbruket av tabletter tycks öka bland ungdomar i , enligt en ny rapport från den statliga . Undersökningen är inte statistiskt representativ eftersom den bara består av intervjuer med 120 ungdomar. Ungdomarna i undersökningen bekräftar bilden av att tablettmissbruket bland unga ökar. Man experimenterar med många olika sorters tabletter, både narkotikaklassade och vanliga läkemedel. Det har man i och för sig gjort förut också, men skillnaden mot tidigare är att tablettfloran är så oändligt mycket större. Det här ökade missbruket är särskilt problematiskt eftersom man ofta fullständigt saknar kunskaper om tabletternas effekter, och vilka konsekvenserna blir om man blandar med alkohol. Dessutom är det inte bra att så många unga ser tabletterna som en lösning på en allmänt besvärlig livssituation. De som deltagit i undersökningen är alla . Ett stort antal olika frågor ställdes om hur ungdomarna ser på narkotika och hur vanligt bruket är. Bland resultaten kan nämnas att många upplever att vuxenvärlden är frånvarande när det gäller hur man ska hantera nakotikafrågor, och att det sällan finns hjälp från vuxna att få när det behövs. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att minska tablettmissbruket bland unga?
fr · GN11132 · 1999-10-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:132 av () till statsrådet om undervisningsmaterial med brottsförebyggande perspektiv En ung människa som fått och tagit till sig kunskapen om sitt samhälles värdesystem, lär sig inre kontroll. Skolan är, vid sidan av familjen den viktigaste arenan för brottsförebyggande insatser. Slutrapporten från arbete visar på skolans möjligheter och viktiga roll i det brottsförebyggande arbetet. När det gäller tillgången på lämpligt undervisningsmaterial för skolan om normer och värderingar och de rättsprinciper det svenska samhället vilar på, väcks ett antal frågor. Visserligen finns det särskilt framtaget undervisningsmaterial om normer och värderingar och basläromedel för religionsundervisningen som behandlar normer, värderingar, moral och etik. Men det är anmärkningsvärt att minst undervisningsmaterial, när det gäller normer och värderingar, finns för de små barnen. Det finns heller inget material som tar sin utgångspunkt i ett brottsförebyggande perspektiv. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet göra för att utveckla undervisningsmaterial som tar sin utgångspunkt i ett brottsförebyggande perspektiv?
fr · GN11133 · 1999-10-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:133 av Per () till statsrådet om Håller betydelsen av , som vi kämpar så för i internationella sammanhang, på att devalveras i vårt eget land? Med anledning av den katastrofala humanitära situationen för de tio kurdiska barnen i Ucklum, varav tre kollapsade och finns inlagda på psykiatrisk klinik, kan man ställa sig den frågan. Familjens förnyade ansökan om upphållstillstånd avslogs av , som inte fann några nya skäl. En avvisning till innebär en fortsatt avvisning till och en skrämmande framtid för familjen. Är det inte just i ett sådant här fall som skall träda in för att värna de utsatta? , som ratificerade 1990, är beroende av obruten respekt, stöd och tillskyndare för att inte förlora i betydelse. Regeringen borde initiera en diskussion om vilken juridisk ställning internationella konventioner ska ha i det svenska rättssystemet och vilken/vilka konventioner vid konflikter som i så fall ska ha överordnad betydelse. Vad avser ministern göra för att stärka ställning, i förhållande till andra konventioner, hos svenska myndigheter och institutioner?
fr · GN11134 · 1999-10-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:134 av () till justitieminister om förbud mot s.k. smällare under nyårshelgen Enligt uppgift, som undertecknad hoppas är korrekt, kommer snart en utredning föreslå förbud mot avfyrande av s.k. smällare och även att sälja smällare. Ett sådant förbud kommer att hälsas med stor tillfredsställelse av många hundägare, pensionärer m.fl., framför allt i storstädernas ytter- och förområden. I dessa områden har nämligen "smällandet" utformats till en plåga. I några kommuner har i lokal ordningsstadga smällarförbud införts. Tyvärr har resultatet uteblivet. Problemet beror i huvudsak på, trots smällarförbud, att det har varit tillåtet att sälja smällare, vilket för många är obegripligt. Förvisso finns åldersgränser, men dessa har i praktiken visat sig helt verkningslösa. Ett förbud att sälja smällare borde införas, med undantag för de som erhållit erforderligt tillstånd av polis. Om förslag avseende förbud att avfyra och sälja smällare blir verklighet , är då statsrådet beredd agera i sådant motto att ikraftträdandet kan gälla redan vid kommande nyårshelg?
fr · GN11135 · 1999-10-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:135 av () till statsrådet om , , är en sammanslutning av givarländer som samlas vid olika konferenser och på i . Vid tiden för konferensen, den 21@22 juni, innehade ordförandeskapet för ASG och hade därför både större möjligheter till påverkan och större ansvar för att en samsyn kunde uppnås mellan givarländerna. Det är också viktigt att resultatet från blir tillgängligt. är ett land som har ett förhållandevis stort bistånd till . Det leder i sin tur till att det också finns mycket kunskap om förhållanden inne i landet att tillgå. Det som angavs som en huvudfråga inför mötet i var om man ska arbeta i eller ej. har länge haft en pragmatisk inställning och jag anser att det är bättre att finnas på plats än att vända ryggen till en uppenbar humanitär tragedi. Så länge det går att utföra ett arbete och nå utsatta grupper är biståndsarbete meningsfullt och önskvärt. återstår frågan om vad man kom fram till på Stockholmsmötet. Men också hur man från tänkt sig det fortsatta arbetet inom ASG och i . Vad gäller läget i har vi även sedan nåtts av nyheter som innehåller såväl ökade svårigheter när det gäller mänskliga rättigheter som oroväckande signaler angående den humanitära situationen. Min fråga till regeringen är om statsrådet företagit någon åtgärd utifrån resultatet från i .
fr · GN11136 · 1999-10-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:136 av () till försvarsminister om arméns musikkår i (AMN) Beslut om att AMN skulle uppsättas togs 1992 och den första musikplutonen i startade . Uppgiften var att genomföra parad-, ceremoni- och tjänstemusik samt högvaktsspelningar och även representera utomlands. Antalet spelningar har genomsnittligt varit närmare 200 . I den framlagda rapporten om ny grundorganisation för Försvarsmakten har jag inte kunnat finna något om militärmusiken. Däremot finns förslag på stora förändringar för Bodens garnison med förödande konsekvenser. Dessa förändringar behandlas i annan ordning. Anledningen till denna fråga är rykten om förändringar i militärmusiken och att det först ska ske i . Det handlar inte om så många tjänster eftersom musikerna är värnpliktiga som tjänstgör . Efter avslutad tjänstgöring har flera ungdomar sökt sig till musikhögskolor. AMN är ett viktigt tillskott i musiklivet i hela och norra delarna av . Det finns många goda effekter med AMN som sprider PR för Försvarsmakten och är ett gott föredöme för andra yngre som kan lockas att spela musik. Jag vill därför fråga vilka åtgärder försvarsministern ämnar vidta för att AMN ska bli kvar i samma omfattning som .
fr · GN11141 · 1999-10-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:141 av () till finansminister om taxfree Efter det att taxfreehandeln har upphört inom EU så kan man konstatera att regler och tillämpning av nya föreskrifter skiljer kraftigt mellan och andra medlemsländer. är det land som tolkar EU:s taxfreeförbud hårdast. Det innebär större kostnader och krångligare system för verksamheter i vårt land. Det bör därför vidtas åtgärder för att förenkla hanteringen av försäljningen i svenska taxfreebutiker. Min fråga till finansminister är om man har för avsikt att vidta åtgärder för att förenkla hanteringen av försäljningen i svenska taxfreebutiker.
fr · GN11142 · 1999-10-31 00:00:00 — Fråga 1999/2000:142 av () till jordbruksminister om kadmium i potatis Kadmium är ett allvarligt miljöhot. Den ackumuleras i människokroppen och kan förorsaka skador på njurar och skelett. Människan får i sig kadmium främst via kosten. Potatis och vete står för av intaget. Vi äter ca potatis i genomsnitt per person. En forskare har mätt Cd-upptaget i tolv olika potatissorter. Genom att välja sort och odlingsbetingelser varierade det beräknade intaget av kadmium från . Skillnaderna har flera orsaker. Det naturliga Cd-innehållet i olika jordar, markens pH-värde, användning av Cd-haltiga fosforgödselmedel och dito slam liksom potatissort påverkar. Medan den vanliga sorten har uppvisat de högsta halterna, som t.o.m. tangerar EU:s generösa gränsvärde kadmium/kg ts, innehöll sorten SW endast hälften så mycket kadmium som . föreslår att gränsvärdet för kadmium i potatis sänks till ca ts. En genomförd hälsostudie beräknar dock att varje kilo ökning i intaget av kadmium med födan skulle öka antalet människor med nedsatt njurfunktion med ca 2200. Kadmium håller på att bli ett stort hälsoproblem. Tillförseln till jorden måste strypas. Jag vill fråga ministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att minska mängden kadmium, som tillförs jorden så att kadmiumintaget via födan minskas rejält?
fr · GN1136 · 1999-10-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:36 av () till jordbruksminister om stöd till Salix energigröda Biobränslebaserad energiproduktion har ökat rejält . I första hand rör det sig om skogsavfall eller spån och andra restprodukter från träindustrin. Det finns också möjlighet att odla Salix som energigröda på jordbruksmark. Salix kan få stor betydelse för landsbygdens utveckling och omställningen till inhemska och förnybara energikällor. För att stimulera Salixodlingen finns ett särskilt planteringsstöd på /hektar. Regering och riksdag har för perioden 1997@2000 anslagit för planteringsstöd till Salix. På grund av oklarheter om den framtida jordbrukspolitiken och vissa regler beträffande Salix har jordbrukarna varit tveksamma till Salix. har bara av den anslagna ramen på utnyttjats. Genom Agenda 2000-uppgörelsen och de nya regler som regeringen fått gehör för hos kommissionen ökar intresset nu för Salixetablering. Jordbrukarna måste ha en längre planeringstid för att kunna göra markförberedelser och anpassa sin produktion. Därför är det viktigt att besked kan lämnas om att planteringsstöd utgår på samma villkor också . Det synes rimligt att som ett första steg besluta att ovan anslagna medel får utnyttjas . Med en beräknad planteringstakt på 2000@3000 hektar skulle dessa räcka t.o.m. . Som ett andra steg bör finansiering för resterande del av Agenda 2000-perioden, dvs. Jag vill fråga jordbruksministern: Kan jordbruksministern tänka sig att arbeta för att stödet förlängs i enlighet med tankegångarna jag skissat?
fr · GN1137 · 1999-10-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:37 av () till statsrådet om och Omstruktureringen av flyktingförläggningen i fattas enligt uppgift mot bakgrund av att gjort bedömningen att det inte är ekonomiskt försvarbart att behålla anläggningen när det finns platser till lägre kostnader vid andra anläggningar. Dygnskostnaden uppges vara lägre vid anläggningarna i och . Hur stor den verkliga besparingen är när man beaktar kostnader för bl.a. löpande kontrakt och flyttningskostnader har det inte varit möjligt att få fram. I sammanhanget måste beaktas att det rör sig om en förhållandevis eftersom flyktingarna beräknas återvända . I svar på fråga 1999/2000:24 konstaterar statsrådet att det är olyckligt att barnen måste byta skola men utgår från att som myndighet är medveten om sitt ansvar i enlighet med och portalbestämmelsen i utlänningslagen. Huruvida Invandrarverket i det aktuella ärendet inte bara är medveten utan också tar sitt ansvar framgår inte. Den besparingen som sägs vara anledningen till omstruktureringen av flyktingförläggningen i medför att redan mycket utsatta barn utsätts för ytterligare påfrestningar. Avser statsrådet verka för att i ökad utsträckning ska beakta barnens rättigheter, utifrån , i samband med ekonomiska besparingar?
fr · GN1138 · 1999-10-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:38 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i president har beordrat att alla homosexuella i landet ska arresteras och åtalas. FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna är inte tillämpbar på , menar han vidare. Presidenten kritiserade också deklarationen om de mänskliga rättigheterna, och hävdade att den inte antagits med de afrikanska ländernas deltagande och därför inte gällde för . President i har meddelat polismyndigheten i landet att söka alla homosexuella, gripa dem och åtala dem, enligt en artikel i går i en av landets tidningar. Homosexualitet är kriminellt i och kan resultera i upp till livstids fängelse. Deklarationen anses i allmänhet gälla även homosexuellas rättigheter, även om den inte uttalat nämner homosexuella. Jag vill ställa följande fråga till ministern: Ämnar utrikesministern driva frågan om de homosexuellas mänskliga rättigheter i FN och i EU och i så fall hur?
fr · GN1139 · 1999-10-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:39 av () till statsrådet om trikloretylen Trikloretylen, "tri", är ett lättflyktigt lösningsmedel som kan ge nervskador. Det misstänks vara cancerframkallande. I likhet med några andra klorerade lösningsmedel förbjöds "tri" i konsumentprodukter och inom industrin . I avgörs nu om ska få ha kvar sitt förbud. Domstolens handlingar är inte offentliga. Enligt uppgift tänker den inte heller offentliggöra handlingarna. har trots svårigheter fått fram argument. Den visar att gör en annan bedömning av trikloretylenets påverkan på människor och miljö än tidigare gjort. Däremot har kommissionens egna experter en tredje uppfattning. De vill att EU skärper sina regler och de vill klassa "tri" som "cancerframkallande". Anledningen är nya forskningsresultat. Men besluten dröjer. Att besluten fastnar i EU-maskineriet påverkar processen i . Insynen i alla EU:s frågor måste öka. En offentlig debatt ger dessutom mer kunskap. Med hänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet: Ämnar regeringen ta initiativ så att hanteringen kring trikloretylenfrågan offentliggörs?
fr · GN1140 · 1999-10-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:40 av () till näringsminister om anställningstrygghet för lönebidragsanställda Sedan det bidragsgrundande beloppet, 13700kr, för beräkningen av lönebidragets storlek fastslogs har beloppet inte förändrats. En lönebidragsanställd har en lön runt 15000kr. Det innebär att det inte är ovanligt att en förening har egna kostnader för sin lönebidragsanställde med 30000kr. Detta innebär att många mindre organisationer/föreningar nu ser det som omöjligt att behålla den anställde. Det vore olyckligt om dessa lönebidragsanställda förlorar sina jobb. Deras arbete är också en viktig del för t.ex. byaföreningens existens. Jag vill därför fråga: Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att lönebidragsanställda i små organisationer/föreningar ska kunna känna trygghet i sin anställning?
fr · GN1141 · 1999-10-05 00:00:00 — Fråga 1999/2000:41 av () till justitieminister om Uppsalapolisen 197 poliser och civilanställda vid polisen i län går ut i en gemensam annons i UNT () och söker nytt arbete. Halva poliskåren i en gemensam aktion. De uppger öppet att det råder kaos inom polisorganisationen i länet. Facket stöder aktionen. Det har länge rått missnöje inom kåren och tycks gränsen vara nådd. Aktionen är unik i svensk polishistoria och är en allvarlig kritik dels mot polisledningen men även mot närpolisreformen. Det tycks vara den som ligger i botten för missnöjet. En aktion av detta slag och av denna yrkeskår är en mycket allvarlig händelse för hela samhället. Den måste vi ta på allvar. Poliskåren skall ju vara garant för trygghet och rättssäkerhet i samhället. De måste själva ha en bra arbetssituation för att kunna fullgöra sina arbetsuppgifter. Jag vill med anledning av det inträffade fråga vad justitieministern utifrån sitt ansvarsområde inom svenskt rättsväsende ämnar vidta för åtgärder med anledning av det inträffade hos poliskåren i län.
fr · GN1142 · 1999-10-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:42 av () till försvarsminister om internationell verksamhet Försvarsberedningen skriver i sin rapport säkerhet @ försvar att de anser att; "alla operativa insatsförband i princip skall kunna användas för internationell verksamhet men att åtgärder för att utveckla den operativa förmågan till sådana insatser måste vidtas efter hand". En ökad förmåga att delta i internationella fredsbevarande operationer kräver resurser och ställer nya krav på Försvarsmakten. Det svenska bidraget till att vara med och skapa fred och stabilitet i vår omvärld är viktigt. har varit ett föredöme vad gäller deltagande i fredsbevarande operationer. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidta för att öka förmågan för Försvarsmakten att delta i internationell verksamhet?
fr · GN1143 · 1999-10-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:43 av () till statsrådet om ursprungsmärkning av kött Med andledning av att frågan om ursprungsmärkning av kött skall diskuteras inom EU har en diskussion uppkommit om huruvida detta är nödvändigt eller inte, bl a med hänvisning till en ev prishöjning samt att "de svenska konsumenterna inte ens mitt under galna ko-epidemin verkade visa minsta oro över nötköttets kvalitet". Jag finner det fullständigt horribelt att ifrågasätta att vi äntligen skulle få regler som gav konsumenterna bättre information för att göra rationella och genomtänka val. Min fråga till statsrådet är följande: På vilket sätt avser regeringen agera i denna fråga?
fr · GN1144 · 1999-10-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:44 av () till statsrådet om van Buitenen Vi har kunnat ta del av att uppmanar tjänstemannen att stryka vissa avsnitt ur en bok som lanseras . Om ändringarna inte genomförs varnar för rättsliga påföljder. Det tycks mig som om kommissionens agerande strider mot allt vi lärt känna som öppenhet, offentlighet och till och med något av demokratins kärna. Hur avser statsrådet agera?
fr · GN1145 · 1999-10-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:45 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter har 1998 lagt fram ett förslag i EU om ytterligare skärpningar av EU:s invandrings- och asylpolitik. Förslaget innebär att EU skulle lämna principen om de mänskliga rättigheterna som grund för asyl. EU:s flyktingpolitik är inte human. förslag skulle innebära ännu ett steg bort från respekten för människors liv och värde. har vi nåtts av rapporten att beviljat Izatt visum för sjukhusvård i . Izatt är inte en flykting undan en totalitär regim. Han företräder själv en sådan regim. är irakisk regeringsledamot, vice president, en av närmaste medarbetare. Izatt är bl.a. ansvarig för de många och grymma räderna mot kurder och araber i de norra och södra delarna av landet , då intifadan mot och dennes regim startade. Många av dem som fallit offer för den brutala regim han företräder väntar ännu förgäves på att få hjälp eller asyl i . Folket får lida, medan de som sitter vid makten hjälper varandra oavsett hur blodiga händerna är. De tusentals flyktingarna undan regimen i upplever ställningstagande som ett hån mot människovärdet och mot arbetet för ett demokratiskt samhälle. Jag vill fråga statsrådet: Avser statsrådet vidtaga åtgärder för att i EU ska driva krav om att de mänskliga rättigheterna även ska omfatta de som väntar på att få hjälp eller asyl?
fr · GN1146 · 1999-10-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:46 av () till socialminister om handikappverksamhet av nationellt intresse Frågan om vistelsebegreppet i lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, blev aktuell i samband med omsorgernas kommunalisering. Enligt §16 LSS så har kommunen ansvar för alla som är bosatta i kommunen. Små kommuner med en liten LSS-verksamhet har ett direkt behov av att samarbeta med andra kommuner för att klara att tillgodose behovet av stöd och service till alla kommuninvånare som behöver det. I en aktuell dom i regeringsrätten har kommun dömts att svara för en person som var bosatt men inte folkbokförd i kommunen. Detta innebär att kommuner, t.ex. kommun, med stark koncentration av insatser får det finansiella ansvaret för de personer med funktionshinder som flyttat från sina hemkommuner. En placering i en annan kommun, på grund av att man där har funnit en lämplig vårdgivare, innebär att bosättningsorten ändras och därmed en risk för att betalningsansvaret överförs till den nya kommunen. Frågan är framför allt viktig för att upprätthålla god omsorg och levnadsstandard för människor med funktionshinder. Lagens intentioner kan aldrig ha varit att försvåra etableringen av specialiserade insatser i privat och offentlig regi. Det är en nationell angelägenhet att specialkompetens för funktionshindrade kan bedrivas även . En utredning ser över problemet med uppdrag att presentera ett förslag som utjämnar kostnaderna mellan kommunerna. Jag vill mot den här bakgrunden fråga socialministern om han är beredd att vidta några åtgärder så att inte vissa kommuner får ta hela kostnadsansvaret för handikappverksamhet av nationellt intresse.
fr · GN1147 · 1999-10-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:47 av () till jordbruksminister om onödig avlivning av nötkreatur sköts sex friska nötkreatur ihjäl på en gård i efter order från . Skälet var att de saknade EU:s märkning i öronen. syftar i det här fallet till att begränsa risker med olika sjukdomar som t.ex. galna ko-sjukan, men att hävda att sex friska nötkreatur skulle utgöra en risk bara för att de saknar märken i öronen är absurt. Det är inte rimligt att ska tillämpa på detta sätt i fall när det är uppenbart onödigt och inte alls bidrar till att uppnå syftet med reglerna. Vad avser jordbruksministern att göra för att denna typ av helt onödiga avlivningar inte ska ske ?
fr · GN1148 · 1999-10-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:48 av () till jordbruksminister om regeltillämpning Många människor har reagerat med berättigad ilska över beslut att avliva de omärkta korna i . Det måste finnas andra metoder att komma till rätta med personer som inte följer EU:s regelsystem. Instruktionerna vad gäller regeltillämpning måste ändras. Vad avser jordbruksministern göra åt detta?
fr · GN1149 · 1999-10-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:49 av () till jordbruksminister om avlivning av icke EU-märkta kor Sex välmående kor, på en gård i , avlivades @ på uppdrag av . Enligt uppgifter var anledningen till avlivningen att korna saknade s.k. EU-märkning. Avlivningen har starkt upprört många människor som haft och har klara synpunkter både på hur avlivningen gick till (mitt ute på en åker) och om det fanns anledning till denna dramatiska åtgärd. En alldeles personlig åsikt är att ageranden av detta slag klart skapar en förstärkning av EU-motståndet. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att liknande händelser inte skall upprepas?
fr · GN1150 · 1999-10-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:50 av () till jordbruksminister om tillämpningen av EU-regler Sex kor har avlivats efter beslut av . Skälet var att de saknade den ID-märkning, i form av EU:s gula lappar, som är obligatorisk. Många människor har upprörts över beslutet att döda friska djur. Även om är entydiga är det som skedde utanför den 7oktober "moraliskt stötande och det går inte att försvara i ett samhälle som gör anspråk på att vara civiliserat," vilket LRF:s ordförande uttryckt i en kommentar till händelsen. Min fråga till jordbruksministern blir följande: Vilka åtgärder kommer jordbruksministern att vidta för att förhindra att liknande händelser som här relaterats kommer att upprepas?