frs · GN12319 · 1999-12-13 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:319 om skrivkunskaperna hos elever i årskurs 9 har frågat vilka åtgärder jag ämnar vidta för att öka skrivkunskaperna hos de svenska eleverna i . refererar i sin fråga en undersökning, ledd av språkforskaren , bland elever i skolår nio i . Jag kan inte ta ställning till slutsatser, eftersom varken departementet eller provexperterna på haft möjlighet att ta del av undersökningen. Läs- och skrivinlärning är ett av skolans allra viktigaste uppdrag. Jag har tagit starkt intryck både av rapporterna från om resultaten i och den kvalitetsgranskning av läs- och skrivmiljöerna i skolan, som publicerades . Där framgår att även om de flesta barn och ungdomar når målen för läsning och skrivning, så finns det en grupp som behöver mycket mer stöd än andra för att nå dit. Det varierar också i vilken grad skolan är en stimulerande läs- och skrivmiljö för eleverna. Ansvaret för läs- och skrivinlärningen finns på alla nivåer. Styrdokumenten ska vara tydliga och ge utrymme för kreativ och anpassad pedagogik. Kommunerna ansvarar för att alla elever får goda förutsättningar för att lära sig läsa och skriva, medan lärarna har det pedagogiska ansvaret för att upptäcka de elever, som behöver stöd och lägga upp undervisningen efter elevernas individuella behov. Redan i förskolan läggs grunden till en allsidig språkutveckling och en nyfikenhet på språket. Läroplanen för förskolan, anpassningen av Lpo94 till förskoleklassen och fritidshemmet samt förslaget om en allmän förskola för alla fyra- och femåringar är därför väsentliga reformer för att ge alla barn en god förberedelse för läs- och skrivinlärningen i skolan. Skolan behöver tydliga mål för sitt arbete med läs- och skrivutvecklingen. har just överlämnat förslag till reviderade och förtydligade kursplaner i alla ämnen, som regeringen ska fatta beslut om . Enligt kommentarer har inspektörsrapporten som skolans varierande läs- och skrivmiljöer föranlett en översyn av hur läs- och skrivutveckling behandlas i alla kursplaner, alltså inte bara i svenska. Lärarnas professionalism är den viktigaste garantin för att eleverna ska lämna skolan med god läs- och skrivfärdighet. Särskilda satsningar på utveckling av undervisningen i läsning och skrivning har i flera andra länder visat sig ge goda resultat, t.ex. i och . Regeringen har också i olika sammanhang påpekat att elever i behov av särskilt stöd för sin läs- och skrivinlärning måste upptäckas tidigt och att åtgärder ska sättas in . I budgetpropositionen för har regeringen avsatt medel för utvecklingsinsatser, bl.a. på kompetensutveckling av lärare inom en rad strategiska områden. Satsningar kommer att göras för att öka kompetensen i arbetslagen, i gymnasieskolan också hos vissa nyckelpersoner. Det kan handla om att ge förskollärare och lärare viss specialpedagogisk baskompetens eller att öka kunskaperna om vanligt förekommande problem som läs- och skrivsvårigheter. Arbete med att förbättra läs- och skrivmiljöerna i skolorna samt en utveckling av skolbibliotekets pedagogiska roll ska också stödjas. Regeringen har tillsatt en expertgrupp för ökad måluppfyllelse och elever i behov av särskilt stöd. Under ledning av riksdagsledamoten ska expertgruppen studera hur insatser för elever i behov av särskilt stöd ingår i planeringen i ett antal kommuner. I gruppens uppdrag ingår att ge exempel på sambandet mellan planering och resursfördelning i kommunerna. Expertgruppen ska också studera hur skolor planerar för, organiserar samt följer upp och utvärderar insatser för att möta elever i behov av särskilt stöd samt hur elever och föräldrar görs delaktiga i detta arbete.