ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11211 · 1999-11-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:211 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i Den svenska MR-grupp har engagerat sig i frågor rörande ahmadiyya-muslimer och deras rättigheter i . Målet med ett sådant engagemang är att försöka se till att dessa människors situation förbättras. Faktum är dock att ahmadiyya-muslimers situation i absolut inte har förändrats. Dessa människors situation har med tiden i stället snarare förvärrats. Ahmadiyya-muslimers rätt inkluderas inte i begreppet religionsfrihet. De får inte praktisera sin tro, varken offentligt eller privat. Deras moskéer accepteras inte som muslimska moskéer och hotas än med att brännas ned. Ett inträde på arbetsmarknaden och en möjlighet till högre utbildning för en ahmadiyya-muslim är nästintill omöjligt. Öppen diskriminering förekommer och tillåts som en självklar del i lag. Än förekommer avrättningar och ahmadiyya-muslimer hotas med dödsstraff och livstidsfängelse. Deras brott är att ha utövat sin religion och att ha kallat sig muslimer. Vilka egentliga resultat kan avtalen om mänskliga rättigheter ge och vilken roll spelar FN i denna angelägenhet? Har de teoretiska konstitutionerna kunnat verkställas i praktiken? Då ett land misslyckas med att trygga de primära mänskliga rättigheterna åt sitt folk, bör detta misslyckande bli allas angelägenhet och bekymmer och snabba åtgärder bör vidtas. Min fråga till utrikesminister är: Har regeringen vidtagit åtgärder för att försöka förbättra ahmadiyya-muslimers rättigheter i , och är fortsatta åtgärder planerade?
fr · GN11212 · 1999-11-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:212 av () till miljöminister om vägsalt i vattnet Grundvattnet i har höga kloridhalter. Vattnet tas ur Dalkarlsåsen mellan och . Halten är klorid per liter och det är dubbelt så mycket mot vad som hittats . 1968 var det /l och hade det ökat till /l. Den nuvarande halten ligger alarmerande nära gränsvärdet för teknisk anmärkning på vattnet, som är /l. klorid per liter har uppmätts i reservvattentäkter i och kommuner. Utifrån detta ställer man sig frågan om hur pass utbrett problemet med vägsalt i våra dricksvattentäkter egentligen är. Någon aktuell och fullödig kartläggning över detta verkar saknas. Följaktligen väcks misstankar om att det aktuella läget beträffande vägsalt i vårt grundvatten inte är under kontroll. Mot denna bakgrund frågar jag: Hur avser miljöministern verka för att problemet med vägsalt i dricksvattentäkter kartläggs och motverkas?
fr · GN11213 · 1999-11-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:213 av () till finansminister om bensinpriset Jag representerar, i , ett län med stora problem. Vi har bl.a. en stor utflyttning av människor. är ett glesbygdslän, vilket innebär att bilen är nödvändig. Många hushåll tvingas också ha två bilar för att bl.a. ta sig till/från sina jobb. Att använda kollektivtrafiken går inte för många i . Bensinpriset slår hårt . kommer rapporter som i högsta grad oroar. Det talas om ett bensinpris på 11:30 litern. Det är rapporter som gör många oroliga, människor som lever på den s.k. marginalen, något som knappast varken drabbar ett statsråd eller en riksdagsledamot. I mitt län har också socialdemokrater och vänsterpartister i beslutat att höja skatten med . Det innebär ytterligare en pålaga för många låg- och medelinkomsttagare. Det kan handla om 1500@1700 kr för en vanlig familj. Ämnar statsrådet föreslå en höjning av bensinskatten så att priset för bilisterna kommer att uppgå till 11:30 litern?
fr · GN11214 · 1999-11-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:214 av () till utbildningsminister om jämställdheten inom den medicinska forskningen Jämställdhet mellan män och kvinnor inom alla områden är en viktig kvalitetsfråga. Inte minst gäller detta inom forskningen. Här råder fortfarande stor ojämlikhet mellan könen. Detta mönster måste brytas och för att detta ska ske krävs fortsatta målmedvetna insatser av flera olika slag. Då det gäller medicinsk forskning är fördelningen av kliniska forskarmånader mycket viktig. För många är detta enda möjligheten att få tid till klinisk forskning. uppmärksammades en könsmässig snedfördelning vid tilldelning av dessa forskarmånader. Vid en klinik fick t.ex. fyra av tolv sökande kvinnor tid till klinisk forskning medan nio av elva män fick tilldelning. Detta kan naturligtvis vara en tillfällighet men denna iakttagelse behöver följas upp om kvinnor ska få samma möjligheter som män inom den medicinska forskningen. Ett sätt skulle kunna vara att alltid vid liknande fördelningar kräva könsuppdelad statistik. Min fråga till ministern är därför: Vad avser ministern göra för att främja en ökad jämställdhet inom den medicinska forskningen?
fr · GN11215 · 1999-11-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:215 av () till näringsminister om nyföretagande Enligt statistik från stiftelsen minskade antalet nyregistrerade företag med 9,jämfört med . Nyföretagandet minskar i samtliga län. Sämst går det i och län där nyföretagandet minskar . Från till startades totalt 31802 nya företag i . startades nästan 39000 företag. Nedgången slår över alla bolagsformer; såväl aktiebolag som handelsbolag och enskilda firmor har minskat i antal. Det klassiska ny- och småföretagarlänet backar med . Här finns klassiska , och , men inte ens "Gnosjöandan" tycks få smålänningarna att starta nya företag längre. Faktum är att det knappast startas några tillverkande industriföretag alls i landet. med omnejd är ju en typisk tillverkningsbygd. Därför minskar också kraftigt. Så här kan det inte fortsätta länge till, vare sig i eller i resten av . Läget blir då snabbt mycket allvarligt. behöver nya företag om vår ekonomi ska kunna växa. Vad planerar näringsministern att göra för att bryta den nedgående trenden beträffande nyföretagandet?
fr · GN11216 · 1999-11-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:216 av () till försvarsminister om Fler aktiva kvinnor inom politiken och andra områden leder till att fler verksamheter börjar betraktas med nya ögon. Även om de manliga maktstrukturerna ännu inte har brutits så börjar nu fler betrakta utifrån andra perspektiv. Det är viktigt, för kan betecknas som ett reservat för grabbar. Lagar och regler sätts upp som brandväggar mot politisk styrning och ekonomisk resurshushållning. För detta otillfredsställande förhållande finns ett politiskt ansvar kommunalt, men det finns även en statlig ansvarsdel. Mot bakgrund av att det är med stöd som denna kultur har kunnat utvecklas och fortleva, krävs nu både samverkan och ett målmedvetet arbete för att kunna bryta detta invanda mönster. Noteras kan att det är svårare för kvinnor än män att få anställning inom räddningstjänsterna. För att skapa en stark räddningstjänst utifrån kommuninnevånarnas behov krävs en integrering med kommunens övriga verksamhet. Förnyade krav på samverkan mellan kommuners räddningstjänster kommer också att ställas. Förändras inte styrmedlen kan dock denna samverkan göra verksamheten än mer svårstyrd. Jag ifrågasätter om i dess nuvarande form kan bedriva det nödvändiga förändringsarbetet. Min fråga till försvarsminister är: Har regeringen vidtagit några åtgärder så att politisk styrning av räddningstjänsten ej hindras av ?
fr · GN11217 · 1999-11-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:217 av () till näringsminister om mobiltelefonimarknaden finns ett stort utbud av företag som erbjuder hushållen att ringa vanliga telefonsamtal. Den konkurrensen har också inneburit lägre priser. På mobiltelefonimarknaden däremot finns det dock endast tre operatörer @ , och /@ som erbjuder sina tjänster. Priserna för mobiltelefonin har följaktligen också varit konstanta . har andelen invånare med mobiltelefon ökat från till . Det har alltså varit en explosionsartad utveckling, det är en mycket stor marknad @ men priserna sjunker inte, något som man verkligen hade förväntat. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta så att konkurrensen på mobiltelefonimarknaden förbättras?
fr · GN11218 · 1999-11-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:218 av () till justitieminister om sexköp Företrädare för polisen i har i medierna framfört allvarlig kritik mot åklagarväsendet när det gäller tillämpningen av den s.k. sexköpslagen. Kraftig försening av handläggningstiden och oklar tillämpning är några av synpunkterna som framförs. Av de 60 fall som polisen fört fram har enbart 5 lett till åtal. Signalerna är allvarliga då de riskerar urholka tilltron till det beslut om kriminalisering av prostitutionen som fattat. Ett så viktigt beslut får inte förfelas genom oklarheter i tolkningen och jag vill därför fråga statsrådet följande: Avser statsrådet att ta några initiativ för att följa upp och eventuellt förtydliga den s.k. sexköpslagen?
fr · GN11219 · 1999-11-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:219 av () till miljöminister om nationella mål och kommunalt självbestämmande Den strategiska trafikplan som har arbetats fram för anses av inte uppfylla målet om en hållbar samhällsutveckling. Även @ , har kritiserat trafikplanen för att man med den missar både de ekonomiska och de ekologiska målen. Vägtrafiken är den största källan till luftföroreningar i tätorten. För att uppnå målet om att utsläppen av cancerframkallande ämnen i tätorter bör ha halverats , års nivå, menar regeringen att det är betydelsefullt att det i landets större städer utarbetas program och planer för trafiksystem som anger hur kollektivtrafiken kan stärkas och biltrafiken begränsas . På så vis kan även de fastställda miniminivåerna för buller uppnås och städerna kan, i enlighet med miljömålen, bevara och utveckla viktiga grönområden. har socialdemokraterna och i , enligt pressutspel, kommit överens om att den föreslagna trafikplanen ska genomdrivas. En trafikplan som enligt kommer ge ett ökat trafikarbete på ca 13,. Varpå glappet mellan uppställda miljömål och utsläpp av luftföroreningar ökar. Bullerstörningarna antas inte heller minska med de föreslagna ringlederna. Däremot kommer de innebära stora negativa miljökonsekvenser i form av intrång och barriäreffekter av gröna kilar och rekreationsområden. Hur avser ministern hantera en kommun som beslutar sig för att bryta mot de nationellt uppställda miljömålen?
fr · GN11220 · 1999-11-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:220 av () till näringsminister om vägbeläggningar Enligt uppgift har antalet olyckor fördubblats på vägar som har lagats med en asfaltstyp av sämre kvalitet än normalt. hävdar att asfalten måste användas eftersom de anslag som verket får inte räcker till. I stället för att lägga ny asfalt använder allt oftare en metod som kallas försegling, vilket innebär att vägen lagas med provisorisk asfalt av sämre kvalitet än den vanliga. Speciellt allvarligt skulle det vara om beläggningen används på broar. Detta skulle vara mycket riskabelt då broar drabbas av fuktiga vägbanor i högre grad än en vanlig väg. En undersökning utförd av har kartlagt olycksfrekvensen på 100 vägsträckor de senaste två somrarna. Gemensamt för vägarna är att de har lagats med förseglingsmetoden. skedde det 198 olyckor @ fyra människor dödades och 71 skadades. Tio slumpmässigt utvalda vägsträckor har också granskats närmare. På nio av dessa har antalet olyckor ökat, trots att trafikmängden är kvar på samma nivå som . På en väg har det skett en sexdubbling av antalet olyckor sedan den lagades med förseglingsmetoden. I genomsnitt har det skett en fördubbling. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Är regeringen beredd att vidta åtgärder så att denna typ av sämre asfalt slutar att användas?
fr · GN11221 · 1999-11-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:221 av () till justitieminister om droger En 24-årig kvinna som hittades död i sin lägenhet i misstänks vara det tredje kända dödsoffret för drogen GHB. GHB är en "partydrog" som fått ökad popularitet . En av dess egenskaper är att den frisätter tillväxthormon i kroppen och medlet har därför spridits i kroppsbyggarkretsar. Drogen har även berusningseffekt och har således kommit att användas som s.k. partydrog. Den är mest spridd i och i , men har även förekommit i och . Faran med GHB är att det är en hårfin skillnad mellan lagom och livsfarlig dos. Intaget av drogen kan leda till våldsam aggressivitet och GHB figurerar i samband med rader av våldsbrott. Att det också kan leda till döden har alltså minst tre unga människors familjer och vänner smärtsamt fått erfara. Polis och åklagare står rådvilla i kampen mot preparatet då det inte är klassat som narkotika eller dopningsmedel. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att underlätta bekämpningen av nya innedroger?
fr · GN11222 · 1999-11-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:222 av () till socialminister om alkoholbok För sedan erhöll jag en bok som på första sidan har texten Alkoholkultur, en bild av socialminister och även hans titel och namn. Självklart tog jag för givet att boken var ett inlägg i alkoholdebatten från socialministern. När jag började läsa boken insåg jag att detta inte var fallet även om socialministern har en artikel i boken. Ansvarig för boken är Vett & Lagom, ett nätverk för en bättre alkoholkultur. Det kvarstående intrycket av boken är en positiv bild av alkoholdrickande. Min fråga till socialministern är: Avser regeringen att vidta några åtgärder för att inte boken uppfattas så att det är socialministerns och regeringens syn på den svenska alkoholpolitiken som förs fram i den?
fr · GN11223 · 1999-11-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:223 av () till justitieminister om tingsrätter förslag om en kraftig uttömning av antalet domstolar mötte ett kraftigt motstånd. liberalerna, och senare även utredningen, sade bestämt nej till detta. Genom fortsatta anslagsminskningar är det lätt att få intrycket att regeringen och bakvägen vill lägga ned mindre tingsrätter. Regeringen har i proposition 1999/2000:1 föreslagit att inskrivningsverksamheten koncentreras till vissa tingsrätter och att bouppteckningsverksamheten helt lyfts bort från tingsrätterna. När effekten av detta slår igenom kommer arbetsunderlaget för flera mindre tingsrätter att minska avsevärt. Då blir det lättare för att föreslå sammanslagningar i större skala @ på samma sätt som föreslagit att slås samman med . De nu föreslagna organisationsförändringarna är med stor sannolikhet av den karaktären att de under sin rätta beteckning borde anmälas till eftersom det kan leda till att tingsrätter läggs ned i betydande skala. Om det utvecklingsarbete som bedrivs inte syftar till en framtida kraftig minskning av antalet tingsrätter så bör detta klarläggas på ett tydligare sätt av regeringen. Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att förändringarna vad gäller inskrivningsverksamhet och bouppteckningshantering inte leder till att fler tingsrätter läggs ned?
fr · GN11224 · 1999-11-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:224 av () till statsminister om folkomröstning om EMU har tagit ställning till ett svenskt medlemskap i valutaunion, EMU. anser numera att det bara finns två frågeställningar när det gäller EMU, något som han framförde på den 15november: "Det är att säga, ja, vi ska gå in, eller att säga ja, men vi väntar tills det här andra är på plats. Så ser debatten ut." I folkomröstningen om EMU bör det bara finnas två alternativ, nämligen ett tydligt ja eller nej. Efter folkomröstningen om kärnkraft uppstod en hel del förvirring om vad som egentligen beslutades. Avser statsministern att verka för att frågeställningen i en kommande folkomröstning ska vara ja eller nej till svenskt medlemskap i valutaunionen EMU?
fr · GN11225 · 1999-11-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:225 av () till näringsminister om industriellt utvecklingscentrum De s.k. "träkommunerna" i norra , brottas med sjunkande befolkningstal. Totalt i finns ca 500 träindustriföretag, som svarar för en stor andel av sysselsättningen framför allt i norra avfolkningskommuner. Även mot bakgrund av diskuterad nedläggning av militär verksamhet i , som utgör ett centrum för träindustrin i , finns anledning att regionalt satsa på framför allt den norra delen av . Träindustrin i har planerat att inleda samverkan för utveckling inom en av basnäringarna i regionen. Samarbetet avses ske i med huvudkontor i . Inledningsvis kommer bolaget att bildas av olika träindustrier i området, av aktiekapitalet och kommunerna, . Min fråga till näringsministern är: På vad sätt tänker regeringen stödja träindustrins och kommunernas regionala satsning i norra för att öka sysselsättningen och mildra de negativa konsekvenserna av den planerade nedläggningen av den militära verksamheten i ?
fr · GN11226 · 1999-11-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:226 av () till justitieminister om polisutbildning i Regeringen har i sin budgetproposition för uttalat att det kan vara önskvärt att öka det totala antalet utbildningsplatser för poliser genom att förlägga utbildning till ännu en eller ett par orter. Rikspolischefen har inför justitieutskottet framfört önskemål om utöver de 400 utbildningsplatserna i , ett femtiotal utbildningsplatser i och 200 i . Att förlägga den nya polisutbildningen till , skulle innebära många fördelar, som goda utbildningsförutsättningar, bra kommunikationer och närhet till både universitet och annan högskola. Även mot bakgrund av diskuterad nedläggning av militär verksamhet i , skulle polisutbildningen kunna vara en av flera ersättande satsningar för regionen. Min fråga till justitieministern är: Kommer justitieministern att bejaka polisstyrelsen i förslag om att förlägga den nya polisutbildningen till ?
fr · GN11227 · 1999-11-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:227 av () till statsrådet om legionärssjukan Legionella är en typ av lunginflammation som inte kan botas med penicillin. Bakterien är resistent mot penicillin. Sjukdomen finns i två olika former, legionärssjuka och Pontiac-feber, som är snarlika varandra. Sjukdomen sprids genom att man vattendroppar från t.ex. duschar men man kan också få sjukdomen från stora varuhus som i sina grönsaksdiskar genom ventiler pytsar ut vattendimma. Det finns exempel även i andra länder där många insjuknat och avlidit i legionärssjuka. finns det badanläggningar och hotell som har legionärssmittat vatten och som har drabbats av legionella. Anledningen är att anläggningarna inte håller en godtagbar standard när det gäller vattentemperatur. Vid har smittan blossat upp och man har tvingats att stänga flera avdelningar och ett antal personer har insjuknat. Det är viktigt att såväl fastighetsägare, sjukhusledningar och kommuner resolut ingriper så att smitthärden kan avlägsnas och sjukdomen och dödsfallen hindras. Med en högre och rätt vattentemperatur skulle smittspridning förhindras. En högre driftskostnad som dock balanserar den stora utgift som uppkommer om smitthärden inte stoppas. Då är det oansvarigt att inte inse att många drabbas av allvarlig sjukdom och i en del fall för tidig död. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet : Är regeringen beredd att snabbt gå ut med föreskrifter om att tillräckligt hög vattentemperatur ska upprätthållas framför allt på sjukhus, i livsmedelsbutiker, på hotell och badanläggningar i avsikt att stoppa och förhindra legionärssjuka?
fr · GN11228 · 1999-11-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:228 av () till statsminister om Hållbara har i ett antal tidskrifter annonserat under . Annonserna har varit införda i bl.a. Riksdag & Departement nr34, s.21 och i Kommun-Aktuellt nr35. Annonsen har illustrerats med en kartbild över , det är nog bra, men kartbilden är inte fullständig. Ett län saknas på kartbilden. Jag förstår att det är ett misstag i . Jag tycker dock att felet är så gravt att det finns skäl att påpeka detta så att det aldrig mer upprepas. Vilka åtgärder avser statsministern vidta för att liknande misstag inte upprepas?
fr · GN11229 · 1999-11-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:229 av () till socialminister om handikappinsatser har den socialdemokratiska regeringen redovisat överskott på anslaget för handikappinsatser. Detta synes märkligt då det inom handikappområdet finns en rad otillfredsställda behov och där vi nästan kan läsa om problem för handikappade. Detta måste tolkas som att socialdemokraterna anser att alla problem är uppklarade och att de handikappade, såväl enskilda som deras organisationer, inte behöver mera stöd. Denna uppfattning har inte jag. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att befintliga anslag tas i anspråk?
fr · GN11230 · 1999-11-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:230 av () till statsrådet om besök i Ett svenskt goodwillbesök i planeras. Den beräknade kostnaden, , ska enligt uppgift bekostas av biståndsmedel. På vilka grunder har regeringen fattat beslut om att det är rimligt att medel som anslagit för fattigdomsbekämpning i används för att finansiera goodwillbesök?
fr · GN11231 · 1999-11-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:231 av de () till kulturminister om bokklubb för punktskriftsläsare Det är viktigt att blinda personer ges möjlighet att använda och utveckla sin förmåga att läsa punktskrift. Att trycka böcker i punktskrift är betydligt dyrare än att trycka andra böcker. Upplagorna är små och antalet titlar är begränsade. har den enda bokklubben för punktskriftsläsare. Det behövs därför ett finansiellt stöd för bokklubben. I min motion för punktskriftsläsare (1998/98:Kr204) togs just detta upp och kulturutskottet instämde och biföll motionen . Vilka åtgärder har kulturministern vidtagit med anledning av bifall till motionen för punktskriftsläsare?
fr · GN11232 · 1999-11-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:232 av () till justitieminister om GHB GHB är ett preparat som är läkemedelsklassat av . I enlighet med läkemedelslagen är GHB förbjudet att sälja och inneha för försäljning men inte för personligt bruk. I flera EU-länder är dock GHB lagligt. GHB berörs i den dopningsproposition som presenterades. Där framhålls att GHB torde klassas som ett dopningspreparat. Ungdomar använder detta medel för att berusa sig och ett flertal dödsfall bland ungdomar har inträffat. En av åtgärderna för att stoppa missbruket av GHB bland ungdomar är att GHB klassificeras som narkotika- eller dopningsmedel. Min fråga till justitieministern är: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att GHB ska klassificeras som narkotika- eller dopningsmedel?
fr · GN11233 · 1999-11-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:233 av () till kulturminister om bibeltext enligt "lättläst svenska" I går, den 17november, överlämnades den nya bibelöversättningen till . Alla är överens om den historiska betydelse av denna händelse och förhoppningar om en nytändelse av kyrkans arbete uttalades av många. Språket har moderniserats och på så sätt gjort budskap tillgängligt för fler @ dock finns det alltför många som kommer att finna språket alltför svårt och otillgängligt. Ett sätt att lösa denna fråga vore att bearbeta bibeltexten enligt "lättläst svenska"-konceptet. Vilka åtgärder avser kulturministern att vidta för att öka tillgängligheten av den nya bibelöversättningen till alltfler?
fr · GN11234 · 1999-11-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:234 av () till socialminister om MS i vården Neurologspecialisterna inom expertgruppen för MS vid och har kartlagt landets neurologkliniker. Studien visar att MS-vården och behandlingen är mycket ojämnt fördelad. Bl.a. konstateras stora geografiska skillnader vad gäller läkemedelsförskrivningen av exempelvis bromsmedicinen Interferon . försäljningsstatistik visar att det finns en stor koncentration i och omkring storstäderna och universitetssjukhusen. har, i sin utvärdering av statens satsning genom det särskilda stimulansbidraget för habilitering och rehabilitering av funktionshindrade, pekat på bristerna i rehabilitering och specialistvård för personer med MS. Ett stort problem är naturligtvis att neurologspecialister är en bristyrkesgrupp. Av landets ca 270 neurologspecialister är omkring 200 verksamma i storstadsregionerna och vid universitetssjukhusen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att minska den geografiska ojämlikheten i vården och behandlingen av personer med MS.