ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12162 · 1999-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:162 om statligt stöd till finländska äggproducenter har frågat mig hur regeringen kommer att ställa sig i ett läge där föreslås få en förlängning av stödet till äggproducenter. begärde i samband med EU-förhandlingarna övergångsregler för att kunna anpassa det finska jordbruket till de pris- och produktionsvillkor som gäller inom EU. Stödet skulle minskas successivt för att tas bort helt den 31december . som hade avreglerat det svenska jordbruket ansåg i samband med EU-inträdet att det inte fanns behov av ett motsvarande övergångsstöd för svenska äggproducenter. som före EU-medlemskapet haft som sin viktigaste exportmarknad fann nu att EU-medlemskapet gav möjlighet till en lönsam export till där äggpriserna var högre än i . Äggproduktionen i har sjunkit från år (preliminär uppgift) som deras självförsörjningsgrad har sjunkit från till . var den totala importen av ägg till varav kom från . hade den totala importen ökat till som andel av importen sjunkit och uppgick till . Handelsstatistiken tillsammans med produktionsstatistiken för och pekar på att marknadssituationen har förbättrats. Det är riktigt som påpekar att svenska äggproducenter har svårt att få god lönsamhet på sin produktion. Lönsamhetsproblemen kan dock inte enbart förklaras med importen av finska ägg utan även den svenska äggnäringen har ett ansvar för att lönsamheten försämrats i äggproduktionen och de har också ansvar för marknadsföringen av det svenska ägget. Omställningen till en mer djurvänlig äggproduktion har diskuterats nu sedan regeringen lade fram propositionen med förslag om en ny djurskyddslag (prop. 1987/88:93). Trenden mot mera medvetna konsumenter kommer knappast att minska . kan vi anta att konsumenterna är villiga att betala för att maten produceras på ett etiskt tilltalande sätt. Arbetet med att marknadsföra alternativproducerade ägg ligger naturligtvis på handel och näring. Däremot har regeringen bidragit till att upplysa konsumenter om de olika inhysningsformerna som används, märkningsregler och ekologisk produktion genom att ha anslagit till ett projekt som utfördes . , den 5november, lämnade in sin ansökan om förlängt stöd till finska äggproducenter. Detaljerna i ansökan är ännu inte kända, men klart är att ansökt om en förlängd stödperiod. Jag kan lova att kommer att bevaka ansökan om förlängt nationellt stöd. träffade tjänstemän från för att åter uppmärksamma kommissionen på vilka effekter det nationella stödet i fått på den svenska äggmarknaden.
frs · GN12163 · 1999-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:163 om kontroll av postförsändelser har frågat mig vad jag avser att göra för att undanröja de oklarheter som hon anser blir följden av att det föreslås bli tillåtet att skattefritt föra in alkoholdrycker i form av gåvoförsändelser. Den 1juli 1998 fick befogenhet att undersöka postförsändelser från andra EU-länder för att kontrollera om de innehåller alkohol- eller tobaksvaror. Syftet med kontrollerna är att säkerställa att svensk punktskatt tas ut vid postorderförsäljning eller liknande försäljning från annat EU-land till svenska konsumenter. När de nya befogenheterna trädde i kraft var det precis som tillåtet att från ett annat EU-land skattefritt föra in tobaksvaror som gåvoförsändelser. Det som föreslås beträffande alkoholvaror gäller alltså för tobaksvaror. Det innebär att har erfarenhet av att vid kontroll av postförsändelser avgöra om en försändelse är en gåva eller inte. Detta har enligt uppgift från fungerat utan större problem. Det bör vidare framhållas att i sitt remissvar över det utredningsbetänkande som ligger till grund för lagförslaget i fråga inte uttryckte någon oro över att de nya reglerna skulle bli svåra att tillämpa. Det är därför inte troligt att förslaget att skattefriheten för gåvoförsändelser även ska omfatta alkoholvaror kommer att leda till några större tillämpningsproblem.
frs · GN12164 · 1999-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:164 om sektorsmyndighet för spårvägstrafik har frågat mig om regeringen är beredd att ange vilken myndighet som ska vara sektorsmyndighet för spårvägstrafik. Först kan jag i likhet med konstatera att sektorsansvaret för spårtrafik, utöver järnvägstrafiken, inte är klart uttryckt. Regeringen är medveten om denna brist och ett arbete har initierats i i avsikt att definiera ansvaret även för den spårtrafik som inte omfattas av ett tydligt sektorsansvar. Innan detta arbete har slutförts är jag inte beredd att ange vilken myndighet som ska ha ansvaret för spårvägstrafik.
frs · GN12165 · 1999-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:165 om social kompetens har frågat mig på vilket sätt jag kommer att utforma förslaget om social kompetens. Enligt har jag aviserat att det ska bildas ett kärnämne benämnt social kompetens. pågår regeringens satsning på ett särskilt värdegrundsår i skolan. Det ger stöd och stimulans i det lokala arbetet med läroplanens värdegrund. Många lärare och elever har inspirerats och bedriver ett engagerat och omfattande arbete med värdegrundsfrågorna. Detta arbete bedrivs i olika former och med olika benämningar, varav social kompetens är en. Det är ännu för tidigt att dra definitiva slutsatser av värdegrundsprojektet, men det står redan nu klart att det lett till en värdefull kraftsamling på de viktiga värdegrundsfrågorna. Mina överväganden om att eventuellt införa ett ämne för livs- och värderingsfrågor i gymnasieskolan, grundar sig på att jag sett behovet av att ytterligare stärka arbetet med värdegrunden. Jag vill upplysa om att i en interpellation har frågat dels om jag tänker lägga fram en proposition om social kompetens som nytt kärnämne i gymnasieskolan, dels på vilket sätt jag avser att ta initiativ för att bättre än säkra samarbete mellan hem och skolor vad gäller barnens fostran. Dessa frågor återkommer jag till i mitt interpellationssvar.
frs · GN12167 · 1999-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:167 om syntetisk drog har mot bakgrund av ett pågående mål i frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att stoppa missbruket av preparatet GHB bland ungdomar. I det aktuella målet har åtal väckts för brott mot dopningslagen mot en person som bl.a. innehaft GHB. Rättsliga rådet har expedierat sitt yttrande avseende GHB till rätten. Åklagaren i målet har uttryckt tillfredsställelse med rättsliga rådets yttrande och har uttalat att han ser fram emot en fällande dom. Målet är dock ännu inte färdigbehandlat. Frågan om GHB är att betrakta som ett dopningsmedel, eller om andra åtgärder måste vidtas, är med andra ord ännu inte avgjord. Som svar på fråga ber jag därför att få upprepa det svar jag gav på en likalydande fråga , nämligen att utslag i målet i blir vägledande för frågan om GHB är ett dopningspreparat och därmed kan kontrolleras enligt dopningslagen, eller om narkotikaklassificering ska övervägas. Jag ser ingen anledning att föregripa tingsrättens beslut i det aktuella målet.
frs · GN12168 · 1999-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:168 om jämställdheten inom universitet och högskolor har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att jämställdhetsarbetet inom universitet och högskolor inte ska avstanna. Regeringen har arbetat med att främja jämställdhet mellan kvinnor och män inom högskolan. Universitet och högskolor har givits mål och särskilda uppdrag för detta. Dessutom har regeringen givit lärosätena särskilda medel för satsningar inom jämställdhetsområdet, bl.a. medel till vissa anställningar som inrättats i jämställdhetssyfte. Det yttersta ansvaret för jämställdhetsarbetet inom högskolan åvilar dock lärosätena. har tidigare beslutat om principer för s.k. rekryteringsmål för vissa lärosäten i syfte att öka andelen kvinnor bland nyanställda professorer. Rekryteringsmålen för perioden 1997@1999 sattes utifrån en uppskattning av andelen kvinnor i rekryteringsunderlaget. De nya bestämmelserna om befordran trädde i kraft den 1januari 1999. Förfarandet vid befordran gör att det ännu är för tidigt att göra någon samlad bedömning av hur reformen har påverkat måluppfyllelsen. Det finns emellertid signaler om att den skulle kunna innebära negativa konsekvenser för jämställdheten inom högskolan. Detta är i sådana fall allvarligt. Regeringen kommer att fortsätta stödja jämställdhetsarbetet inom högre utbildning, bl.a. genom att fastställa nya rekryteringsmål och genom att lyfta fram genusperspektiv i undervisningen. Genusperspektivet är även ett av forskningsrådens kriterier vid bedömningen av ansökan om projektmedel. Regeringen har också givit i uppdrag att utvärdera måluppfyllelsen för andelen kvinnor bland nyrekryterade professorer samt lämna förslag om nya mål. I uppdraget ingår att analysera hur bestämmelserna om befordran av lektor till professor har påverkat måluppfyllelsen för respektive lärosäte. Jag ser med intresse fram emot att ta del av denna utvärdering som ska redovisas till regeringen senast den 15juni 2000. Jämställdhet kommer också att ingå i den utvärdering av universitetens och högskolornas kvalitetsarbete som genomför . Vidare kommer jämställdhetsfrågorna inom forskningsområdet att tas upp i nästa forskningspolitiska proposition .
frs · GN12169 · 1999-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:169 om mångfald i statliga myndigheter och verk har frågat mig vad regeringen avser att göra för att säkerställa att den kompetens som många utrikes födda "experter" har tas till vara även inom statliga verk och myndigheter. Jag håller helt med om att utrikes födda personer ska ges möjlighet att utnyttja sina kunskaper, erfarenheter och kontaktnät i sina hemländer inom statliga myndigheter och verk. Detta är väsentligt för den demokratiska legitimiteten och inte minst för att öka kvaliteten i arbetet. och har regeringen, mot bakgrund av inriktningen och målen för integrationspolitiken, beslutat om olika åtgärder för att få ett integrationsperspektiv att genomsyra utformningen och genomförandet av den allmänna politiken. Bl.a. har verksförordningen (1995:1322) och förordningen (1986:856) om statliga myndigheters ansvar för invandrare m.fl. ändrats i detta syfte. Ändringarna innebär bl.a. att myndigheter fortlöpande ska beakta samhällets etniska och kulturella mångfald när verksamheten utformas och när den bedrivs. Åtgärder för att åstadkomma en ökad etnisk och kulturell mångfald bland de anställda är härvid ett viktigt inslag. Jag vill också nämna den nya lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet som trädde i kraft den 1maj 1999. Enligt denna lag ska arbetsgivare inom ramen för sin verksamhet bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja etnisk mångfald i arbetslivet. Ombudsmannen mot etnisk diskriminering har på regeringens uppdrag utarbetat råd för hur ett sådant arbete kan bedrivas. Dessa råd har DO sammanställt i en handbok. För att göra staten till förebild då det gäller etnisk och kulturell mångfald och öka aktiviteten inom statliga myndigheter och verk i denna fråga har regeringen gett uppdrag till samtliga statliga myndigheter att upprätta handlingsplaner för att främja etnisk och kulturell mångfald bland sina anställda. Handlingsplanen ska även avse myndighetens regionala organisation där sådan finns. Myndigheterna ska redovisa vidtagna åtgärder till respektive departement senast den 1mars 2000. Avslutningsvis vill jag också nämna att myndigheterna redovisade till regeringen i vilken mån de vidtagit åtgärder för att öka den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda. Av dessa redovisningar framgår att Sida är en av de myndigheter som har vidtagit åtgärder i detta avseende. Sidas internationella verksamhet medverkar till att det inom verket finns ett stort antal nationaliteter representerade. Verket har rekryterat ett flertal personer med utländsk bakgrund.
frs · GN12170 · 1999-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:170 om kalvexport har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att få kalvexporten under kontroll och etiskt acceptabel. Den 14april svarade jag på en liknande fråga från och hänvisar därför även till vad jag svarade då. Enligt Statens jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1996:105) om transport av djur får kalvar transporteras tidigast efter födelsen. Transport av kalvar får, förutsatt att transportmedlet uppfyller kraven i rådets förordning (EG) nr 411/98 om djurtransporter som överskrider , transporteras totalt . Detta under förutsättning att de efter nio timmars transport bereds en tillräcklig viloperiod . ska de vattnas och om nödvändigt utfodras. Tidigast innan djur lastas för internationell transport ska de i avsändarlandet besiktigas av en officiell veterinär, som ska försäkra sig om att djuren är lämpliga att transporteras den avsedda sträckan. För transporter längre än ska en färdplan upprättas. De "handelsanläggningar" som kalvarna samlas upp i inför transport ska vara godkända av den lokala tillsynsmyndigheten. Detta är viktigt från både djurskyddssynpunkt och smittskyddssynpunkt. Kraven på anläggningen ska motsvara kravet på mellanstationer eller omlastningsstationer enligt rådets förordning (EG) nr1255/97. Enligt är det omöjligt att återanvända öronmärken efter slakt. När märket tagits loss från djurets öra vid slakt är det obrukbart och det är inte längre möjligt att sätta fast det på ett nytt djur. Vid slakt ska dessutom brickorna destrueras av slakteriet. För övrigt är öronmärkningen bunden till det enskilda djuret och inte till köttprodukten. är den enda märkning som finns för kött den frivilliga ursprungsmärkningen. Att djurens registrerings- och identitetsnummer på något sätt skulle kunna hamna på köttet är uteslutet. Transport vid export av kalv ingår som en viktig del i det landsomfattande tillsynsprojekt för djurtransporter som pågår i . Syftet med projektet är, förutom att få en bild av läget i landet, att utbilda de lokala tillsynsmyndigheterna i tillsyn av transporter. Djurskyddsinspektörer i berörda kommuner ska på uppdrag av särskilt inspektera och dokumentera förhållanden bl.a. kring kalvtransporter inom . Utvärdering av projektet kommer att ske . Inom unionen pågår ett tillsynsprojekt på uppdrag av kommissionen för att kontrollera transportdirektivets efterlevnad. Före den 31december 1999 ska kommissionen till rådet inge en rapport om de erfarenheter medlemsstaterna gjort efter genomförandet av direktivet, åtföljd av eventuella förslag på förbättringar. Om det vid utvärderingen av det svenska tillsynsprojekt för djurtransporter skulle uppdagas att kontrollen av kalvtransporterna är otillräcklig så kommer jag naturligtvis att verka för att den ska förbättras. har även kämpat för att stärka djurskyddet inom EU bl.a. vad gäller djurtransporter.
frs · GN12171 · 1999-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:171 om laxfisket i har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka samarbetet och få till stånd en gemensam svensk-finsk hållning i laxfrågan. Vid det svensk-finska laxmötet i , till vilket hänvisning görs i frågan, framfördes bl.a. regeringens syn på samarbetet mellan och . Härvid betonades betydelsen av de ingående och kontinuerliga diskussioner som förs med våra finska kolleger inför framtida beslut inom regionen. Mer konkret innebär detta följande. lade en svensk-finsk arbetsgrupp fram en rapport om laxfiske och reglering av laxfisket i och med tillrinnande vattendrag. I rapporten presenterades även ett antal förslag om gemensamma åtgärder i syfte att säkra ett långsiktigt uthålligt laxfiske i området. En sådan åtgärd var genomförandet av en utvärdering av effekter av vidtagna regleringar av laxfisket fiskesäsong. Sedan rapporten lades fram har och haft kontinuerlig kontakt. Vidare har även vissa regleringar tillkommit efter gemensamma överläggningar i enlighet med arbetsgruppens förslag. Efter ovan nämnda utvärdering av årets laxfiskesäsong ska och tillsammans utarbeta förslag till framtida gemensamma åtgärder inom laxfisket. Eftersom och redan har nära kontakter avseende laxfisket avser jag inte att vidta några ytterligare åtgärder.
frs · GN12172 · 1999-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:172 om val av skola har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att öka föräldrars kunskap om rätten att välja skola. Rätten att välja skola regleras i skollagen. Som förälder och vårdnadshavare har man rätt att välja skola för sitt barn. Man kan antingen välja en skola eller en fristående skola. Ingen kan nekas rätten att välja, men ingen kan heller garanteras en plats i just den skola man väljer. Man har möjlighet att välja en skola i hemkommunen. När kommunen fördelar elever på olika grundskolor ska den beakta vårdnadshavares önskemål om att deras barn ska tas emot vid en viss skola. Detta ska kommunen göra så långt det är möjligt utan att andra elevers berättigade krav på placering i en skola nära hemmet åsidosätts eller att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Man kan även begära att ett barn ska tas emot som elev i en annan kommuns grundskola, varvid denna kommun har rätt att ta emot barnet, men det finns ingen skyldighet för kommunen att ta emot en elev i sådana fall. Man kan fritt välja mellan olika fristående skolor. De fristående grundskolorna är öppna för alla, men när man får fler anmälningar än vad man har plats för sker antagningen normalt efter anmälningsdatum. Jag har stor tilltro till olika skolhuvudmäns förmåga och vilja att informera om möjligheterna och rätten att välja skola. Jag anser inte att det är en statlig uppgift att svara för denna information.
frs · GN12173 · 1999-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:173 om kriminalvården har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att kriminalvården ska kunna fortsätta med brotts- och missbruksrelaterade preventiva program. Programverksamheten inom kriminalvården är angelägen. Verksamheten ska vara utformad så att den svarar mot de intagnas behov. Den ska förbereda och underlätta deras frigivning och på så sätt också bidra till att motverka återfall i brott. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1) framhållit att den fortsatta utvecklingen av programverksamheten bör inriktas på att utveckla kvaliteten i verksamheten. Kvalitetssäkring och utvärdering är därför viktiga instrument för att säkerställa att programverksamheten bidrar till att ge den intagne goda förutsättningar för att anpassa sig till ett liv i frihet. De neddragningar av anslaget till kriminalvården som genomfördes under åren 1997@1999 skedde bl.a. mot bakgrund av att antalet intagna i anstalt minskade från ca5000 till ca4000 personer . Av den information som finns tillgänglig framgår att bemanningen i förhållande till antalet intagna inte minskat för kriminalvården som helhet. Enligt bedömning finns det mot bakgrund av detta förutsättningar att bedriva en verksamhet av god kvalitet. I kriminalvårdsorganisationen har det pågått ett omfattande förändringsarbete som bl.a. inneburit att verksamheten organiserats om, att anstalter lagts ned m.m. Jag är medveten om att förändringsarbete så gott som alltid medför övergångsvisa påfrestningar för personalen. Naturligtvis kommer jag även i fortsättningen att noga följa utvecklingen av kriminalvårdens verksamhet. Avslutningsvis kan jag tillägga att frågan om de brotts- och missbruksrelaterade preventiva programmens kvalitet uppmärksammas i det nu pågående arbetet med regleringsbrev för kriminalvården för . Bl.a. övervägs vilken typ av mål som under kommande budgetår bör sättas upp för kriminalvårdens vidare arbete med att utveckla dessa program.
frs · GN12174 · 1999-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:174 om lärarutbildningen har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att ge lärarna nödvändig kompetens för att undervisa utifrån en tydlig värdegrund. ställer sin fråga mot bakgrund av sin oro över bl.a. hur skolan tillsammans med föräldrarna ska kunna förvalta det västerländska kulturarvet. För dagens lärarutbildningar gäller enligt högskoleförordningens examensbeskrivningar ett antal mål som berör de frågor som tar upp. I examensmålen för samtliga lärarexamina för grund- och gymnasieskola anges att en student för att erhålla sin lärarexamen bl.a. ska ha de kunskaper och färdigheter som behövs för att förverkliga skolans mål och medverka i utvecklingen av skolans verksamhet, god självkännedom och social kompetens och därigenom förmåga att bedriva lärararbete samt att i samarbete med andra lösa de i skolan förekommande uppgifterna, förmåga att belysa allmänmänskliga och övergripande frågor som t.ex. existentiella och etiska frågor, miljöfrågor samt internationella och interkulturella frågor. För att nå dessa mål arbetar högskolorna på olika sätt. Flera högskolor, t.ex. i , har tagit Förintelsen som utgångspunkt för särskilda kurser som rör samhällets värdegrund och hur den ska tydliggöras och komma att omfattas av skolans elever. Under leder skolministern ett stort arbete för att stimulera skolans arbete med att omsätta samhällets värdegrund i praktisk handling. I det projektet ingår bl.a. att dokumentera värdegrundsarbetet i hela utbildningsväsendet i form av en skrift. Denna ska kunna användas i utbildningen av blivande lärare. I bereds betänkande Att lära och leda (SOU 1999:63) med förslag till en ny lärarutbildning. En proposition planeras att läggas . I betänkandet föreslås en struktur för lärarutbildningen som innebär ett kraftigt ökat utrymme för kunskaper som ska vara gemensamma för alla lärare; det s.k. allmänna utbildningsområdet. redovisar inom detta några centrala kunskapsområden som bl.a. innefattar frågor om socialisation, kulturfrågor och samhälle. Kommittén redovisar också frågor om läraryrkets samhällsuppdrag, demokrati och värdegrund som centrala kunskapsområden inom det allmänna utbildningsområdet. förslag är således tydligt vad avser vilka frågor som ska utgöra kärnan i en framtida lärarutbildning. Eftersom ärendet är under beredning kan jag inte säga mera om hur de frågor som tar upp ska säkerställas i den framtida lärarutbildningen. Min bestämda mening är emellertid att dessa svåra frågor bör ges ett stort och kvalificerat utrymme i utbildningen.
frs · GN12175 · 1999-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:175 om det svenska försvaret i Bosnien har den 9november 1999 frågat mig om den beslut gällande nedskärningarna av de svenska insatserna i Bosnien kommer att skjutas upp. har i sin fråga utgått ifrån att Nato kommer att skjuta upp den planerade nedskärningen av SFOR-styrkorna. Natos beslut om att omstrukturera SFOR gäller dock fortfarande. Regeringen beslutade den 11november 1999 om medverkan i den multinationella fredsstyrkan (Stabilization Force) i . Truppbidraget ska omfatta ca40 personer varav minst 20 personer för Cimicverksamhet (civil-militär samverkan). Regeringen bedömer det fortsatt betydelsefullt att delta i SFOR-insatsen. SFOR:s kommande uppgifter kommer att ha en större inriktning på återuppbyggnad av det civila samhället och denna inriktning kräver andra förbandstyper än de nuvarande. Den svenska styrkan ska ingå i en nordisk-polsk bataljonstridsgrupp. Bataljonstridsgruppen ska överta ansvaret inom den nuvarande nordisk-polska brigadens område i .
frs · GN12176 · 1999-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:176 om utbyggnad av har frågat mig när beslut kommer från regeringen om utbyggnad av till motorväg sträckan Borås@Jönköping. Den nationella planen för vägtransportsystemet, som fastställdes av regeringen , innehåller en utbyggnad av till fyrfältsväg mellan och med start . kommer större delen av sträckan att kunna åtgärdas. Kvarvarande delar är främst mellan och gränsen mellan och . Anslagen till nybyggnation av väg ligger lägre än genomsnittet i den nationella planen för vägtransportsystemet, vilket gör att räknar med en förskjutning av utbyggnaden på ungefär . Anslagsminskningen beror bl.a. på en prioritering av trafiksäkerhetsmålet. Därför styr regeringen över pengar inom anslag till de åtgärder som är mest effektiva ur trafiksäkerhetssynpunkt. Frågan om alternativ finansiering med PPP-modellen (Private-Public Partnership) utreds i .