ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GM11687 · 1999-01-01 00:00:00 — Människor i hela landet, i städerna men också på landsbygden, rör sig bland vackra, funktionella, ofta snillrikt ritade och utförda byggnader från skilda epoker. Men väldigt många får aldrig en chans att titta närmare på dessa byggnader, se deras insida och lära sig något om deras historia. I gav ett antal tillfällen till sådana inblickar och upplevelser, men annars finns ingen organiserad möjlighet till sådana arkitekturstudier för vanligt folk, i alla fall inte i någon större omfattning och inte som en regelbundet återkommande, samlad satsning över landet. Min önskan vore att man kunde inrätta en arkitekturens dag, då offentliga byggnader av alla slag (och med något slags arkitektoniskt värde) öppnas för allmänheten och arkitektur-/kulturhistoriska visningar anordnas. Privata ägare av intressanta byggnader kan då uppmanas och inspireras att följa det offentligas exempel. Jag menar att detta vore en lämplig uppföljning av , en satsning som ju var avsedd att skapa avtryck inte bara under själva utan också att fortlöpande kulturellt berika människor i hela landet. Min fråga till kulturministern blir därför: Avser regeringen att ta något initiativ för att införa en återkommande arkitekturens dag i ?
fr · GM11688 · 1999-01-01 00:00:00 — Vid fjärde kvinnokonferens i antogs en deklaration och en handlingsplan med syfte att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Vid konferensen konstaterades att diskriminering av kvinnor är vitt utbredd och att våld mot kvinnor alltjämt en global företeelse. Då och då får besök av kvinnor från länder där man enligt deras utsago är långt ifrån uppfyllandet av deklaration. senast har en kvinnlig advokat och journalist från redovisat förhållandena i där giftermålsåldern för flickor är och pojkar . Enligt är de definitionsmässigt barn när de gifter sig. Vid skilsmässa är mannen underhållsskyldig och om kvinnan är otrogen har han enligt uppgift rätt att döda både kvinnan och mannen. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga vad regeringen avser göra för att skall kunna medverka till att kvinnors ställning stärks i länder som så uppenbart bryter mot internationella deklarationer och konventioner om kvinnors mänskliga rättigheter.
fr · GM11689 · 1999-01-01 00:00:00 — bildades den 1januari 1998, efter att Norra, Södra och Mellersta samt de f.d. polismyndigheterna i gamla slogs samman med och län. De gamla polismyndigheterna hade före sammanslagningen haft mer eller mindre gynnsamma löneutvecklingar som blev mycket tydliga i samband med sammanslagningen. När bildades hade man inte budgeterat för några löneutjämningar i den nya myndigheten. Sammanslagningen genomfördes utan hänsyn till att polispersonalen från vissa av de ovan nämnda gamla myndigheterna skulle komma att ha en betydligt lägre månadslön. För de flesta rör det sig om och i vissa fall . Ett systemfel måste ha begåtts när lönerna inom och mellan de olika polismyndigheterna tillåts variera på det här sättet. Tydliga effekter som uppstår är t.ex. när polisen ofta har gemensam övervakning på den hårt belastade genom . Trafikpoliser från t.ex. eller kan arbeta sida vid sida med trafikpoliser från , men skillnaden är 2000kr i lön. Vad konsekvenserna blir av sådana effekter är ju inte svårt att förstå, när polismän med lika många tjänsteår eller tjänstegrader, tillsammans skall utföra exakt samma arbetsuppgifter med så stora löneskillnader. På detta sätt skapas ett A- och ett B-lag som vare sig gagnar polismyndigheten, allmänheten eller polispersonalen. Vilka initiativ avser justitieministern vidta för att löneskillnader inom åtgärdas?
fr · GM1169 · 1999-01-01 00:00:00 — Djurskyddslagen stadgar djurs rätt till en god djurmiljö och naturligt beteende. Trots denna lag lever fortfarande många djur i en miljö som definitivt inte kan kallas god djurmiljö och där möjligheten till ett naturligt beteende är starkt begränsad. Trots att vi haft djurskyddslagen så tillämpas den fortfarande inte på det sätt den borde. har antalet protestaktioner mot verksamheter som håller djur i en otillräcklig djurmiljö ökat. Aktionerna har varit både lagliga och olagliga. Ett exempel som kan nämnas är protestaktionerna mot SMI:s aphållning, där har dömt ut anläggningen som "inte tillräckligt god djurskyddsmässig standard" men ändå givit SMI tillstånd att fortsätta verksamheten. Ett annat exempel är utsläppen av minkar. Även pälsdjurshållningen står i skarp kontrast mot djurskyddslagens skrivningar om god djurmiljö. Det är alltid olyckligt när människor på detta sätt tar lagen i egna händer. Oskyldiga drabbas, djur far illa och minkutsläppen är till skada för den kringliggande naturen. Aktionerna måste dock ses mot bakgrund av att djurskyddslagen inte tillämpas, att regering och myndigheter accepterar att vissa individer far illa och inte garanteras de rättigheter som djurskyddslagen ger dem. Med anledning av detta ställer jag min fråga till jordbruksministern. Vilka åtgärder ämnar jordbruksministern vidtaga för att djurskyddslagen framöver skall efterlevas bättre, för att på så sätt återupprätta tron på djurskyddslagen som ett gott skydd för djuren och undvika att enskilda medborgare tar lagen i egna händer genom olagliga aktioner?
fr · GM11690 · 1999-01-01 00:00:00 — Finansministern har i flera uttalanden uttalat stöd för att det måste löna sig att arbeta. I vårt nuvarande skattesystem finns starka marginaleffekter för vissa inkomstnivåer som motverkar kravet på att arbete skall löna sig, vilket har uppmärksammats i skatteöverläggningarna. Regeringens förslag till maxtaxa på daghem sägs också ha syftet att motverka marginaleffekter som finns utanför själva skattesystemet. En annan inte lika uppmärksammad faktor med starka marginaleffekter är bostadsbidragen. Med anledning av ovanstående vill jag fråga finansministern: Avser finansministern lägga fram förslag som minskar bostadsbidragens marginaleffekter?
fr · GM11691 · 1999-01-01 00:00:00 — I debatten om företagsklimatet i finns en speciell faktor som rör de högkvalificerades situation. Många är de som vittnar om den brain drain som pågår i och riskerna för framtiden med den. Skillnaderna i den utflyttning av bl.a. unga kompetenta personer vi ser och den som var förr är flera. För det första var det speciellt svenska storföretag utomlands som tog emot de unga, medan det är mycket vanligare att de unga arbetar utomlands i icke-svenska företag. Banden med är därmed svagare. För det andra är andra länders skattesystem och sociala förmåner förhållandevis bättre än förr och informationen om detta är effektivare, dvs. genomskinligheten är större. Detta är en negativ faktor för när det gäller högutbildade. För det tredje är resor förhållandevis billigare än förr, vilket gör att det är lättare att hålla kontakten med hemlandet även om man arbetar utomlands. För det fjärde är människor i allmänhet mycket mer vana att vistas utomlands, vilket också minskar banden med . Från regeringen hävdas att det inte är några problem med den svenska högutbildade arbetskraften som flyttar ut för "sedan kommer de tillbaka till ". Däremot anser regeringen att utländsk högkvalificerad arbetskraft behöver skattelättnader för att komma till . Avser regeringen föreslå skattelättnader som lockar även svensk högkvalificerad arbetskraft att flytta hem till alternativt stanna kvar här?
fr · GM11692 · 1999-01-01 00:00:00 — passerar närmare 50000 fartyg genom . Många av dessa fartyg har också farligt gods i lasten. Merparten av trafiken går på den danska sidan men eftersom incidenter i sjötrafiken inte känner några gränser så kan man befara att en eventuell miljökatastrof också kommer att drabba och våra skånska kuster. Detta blir än mer påtagligt då den danska sjöfartsledningen VTS Drogden läggs ned den 30juni 1999 och när Öresundskonsortiets subvention av den svenska VTS Flinten upphör, efter färdigställande. Dessa har till uppgift att registrera trafiken, underlätta trafikflödet samt att främja säkerheten genom att erbjuda god navigeringshjälp. Man kan vid dessa stationer vägleda trafiken genom att meddela strömförhållanden, eventuella incidenter och pågående arbeten. Alla som ser den täta trafiken i sundet förstår också vilken stor precision som krävs för att rätt kunna navigera sig igenom detta trånga farvatten. En ouppmärksamhet på några tiotal sekunder betyder att fartyget går på grund. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att garantera en fortsatt god nautisk vägledning i också när den danska VTS-ledningen läggs ned ?
fr · GM11693 · 1999-01-01 00:00:00 — är extremt beroende av stora företag. De många utländska uppköpen är dessutom till stor del fråga om sammanslagningar som syftar till att utnyttja storskalighet och rationaliseringar. Många skäl talar för att en expansion i dessa storföretag ofta inte blir till fördel vad gäller sysselsättning. Vi behöver därför fler småföretag som kan expandera och anställa fler människor. För detta krävs bl.a. mer riskvilligt kapital. I små företag är det ofta den enskilde entreprenören som står för den dominerande delen av den externa kapitalförsörjningen. Av detta skäl är det nödvändigt med en förändring av ägarbeskattningen, så att det lönar sig bättre att ta risker. För att åstadkomma detta måste bl.a. dubbelbeskattningen på riskkapital slopas. Finansministern har i ett interpellationssvar angett att det är därför "vi också i har en lättnad i ägarbeskattningen som är riktad till de mindre företagen." Det räcker inte enligt min mening. Vilka åtgärder ämnar finansministern vidta för att utöka lättnaderna i ägarbeskattningen i småföretag?
fr · GM11694 · 1999-01-01 00:00:00 — I går meddelade att man varslar 114 anställda vid anläggningen i om uppsägning. Orsaken är att efterfrågan på eldhandvapen nedgått så kraftigt att verksamheten inte längre bedöms gå att driva. Avgörande för beslutet tycks vara att företaget 1998 inte medgavs export av en stor order på Ak5 till samt att Försvarsmakten ännu inte kunnat ge besked vad gäller det framtida underhållet (renovering, modifiering, sammansättning och pipkontroll) på i Försvarsmakten befintliga eldhandvapen. Den kompetens som finns vid är enda vad avser finkalibriga militära vapen. Om det underhåll som i första hand sköts inom Försvarsmakten i stället kunde ske vid skulle cirka hälften av arbetstillfällena räddas, som en stor del av kompetensen för produktion av eldhandvapen bevaras för framtiden. Vilka åtgärder avser försvarsministern vidta för att ge Försvarsmakten möjlighet att avgöra frågan om det framtida underhållet av vapenmateriel i syfte att ge produktionen av eldhandvapen i en chans till fortsatt överlevnad?
fr · GM11695 · 1999-01-01 00:00:00 — I samband med avknoppningen och bildandet av - - föreslogs som lokaliseringsort för det nya huvudkontoret. Skälen för lokaliseringen var av företagsekonomisk och organisatorisk art. Tyngdpunkten i verksamheten, som består i att avverka skog och sälja virke, är i huvudsak förlagd till . På grundval av detta ansåg styrelsen i , som är moderbolag till , att var den lämpligaste orten att lokalisera huvudkontoret till. Som jämförelse kan nämnas att endast svarar för av den förväntade avverkade volymen i det nybildade bolaget. meddelade statsministern på besök i att huvudkontoret för skulle förläggas till . Det beslutet innebär att arbetet med den nya organisationen i som pågått måste börja om från början. Det kostar både tid och pengar. Jag vill mot bakgrund av statsministerns uttalande att huvudkontoret för skall flyttas från till och som inte kan grundas på en analys av bolagets verksamhet fråga näringsministern vilka sakskäl som låg bakom beslutet att flytta huvudkontoret.
fr · GM11696 · 1999-01-01 00:00:00 — köpte statliga myndigheter tjänster från utomstående konsulter för . Beloppet kan jämföras med lönesumman för statens anställda som var . Då de uppköpta konsulterna kan kosta upp till sex gånger mer än en statligt anställd finns det stor risk att tjänsten kostar mer än vad den egentligen är värd. Statliga myndigheters köp av tjänster från utomstående konsulter är dessutom inte bara dyrt utan de ger i många fall också otillfredsställande resultat. Värdefull kompetens kan gå förlorad. Jag vill fråga finansministern: Är finansministern beredd att ta egna direktinitiativ för att sänka konsultkostnaderna?
fr · GM11697 · 1999-01-01 00:00:00 — I interpellationsdebatten om reklamskatten på annonser i s.k. gratistidningar svarade finansministern att regeringen anser att reklamskatten bör avskaffas, men att man inte vet när de finansiella förutsättningarna för det kan föreligga. På en fråga i kammaren om presstödet svarar kulturminister att presstödet måste höjas. Detta för att behålla mångfalden på mediemarknaden. När reklamskatten infördes var det för att finansiera presstödet. En enig utredning ville avskaffa reklamskatten och allt pekade då på att den skulle komma att avskaffas 1999, alltså . Flera anser dessutom att reklamskatten är både förlegad och orättvis. Inget annat land inom EU har någon liknande skatt. Därför vill jag ställa följande fråga till finansministern: Vilken prioritering görs mellan reklamskattens avskaffande och en höjning av presstödet?
fr · GM11698 · 1999-01-01 00:00:00 — 1,2 procentsregeln som begränsar cement- och kalkbranschernas koldioxidskatt upphör att gälla . Finansministern har på en tidigare fråga, om förlängning av 1,2 procentsregeln, svarat att han anser att ett ställningstagande skall avvakta den interdepartementala arbetsgruppens översyn av energibeskattningen. Dessutom hänvisas till pågående skatteöverläggningar. Skatteöverläggningarnas dagar tycks vara över. Inget tyder heller på att arbetsgruppen för översynen av energibeskattning kommer att presentera något förslag . Slutsatsen är att inget av det finansministern hänvisade till i sitt tidigare svar kommer att resultera i att förslag kan föreläggas för ställningstagande och beslut inom rimlig tid. Avser finansministern lägga förslag om en förlängd giltighetstid för den s.k. 1,2 procentsregeln i höstens budgetproposition?
fr · GM11699 · 1999-01-01 00:00:00 — Aporna vid SMI, (), har relativt sett fått det lite bättre. Trots detta kan aporna fortfarande inte få utlopp för sitt naturliga beteende. Med andra ord uppfylls inte §4 i djurskyddslagen. Detta innebär att verksamheten vid SMI egentligen inte skulle få fortsätta. Enligt svar från tidigare socialminister beräknas ett nytt aphus stå klart . Vad jag vet har ingen nybyggnation ännu kommit i gång. Väl medveten om att flera myndigheter är inblandade kan jag inte komma ifrån att regeringen har det yttersta ansvaret för att ett nytt aphus byggs. Alternativet är att inte använda apor i djurförsök. Vad avser socialministern vidta för åtgärder för att ett nytt aphus vid SMI omgående byggs?
fr · GM117 · 1999-01-01 00:00:00 — Förhandlingarna om har förts i tysthet och utan insyn från allmänheten. framkom mycket internationell kritik mot . Därefter fick vi i en aktiv diskussion om i folkrörelser och bland folkvalda i . beslöt att frysa förhandlingarna för att bl.a. diskutera avtalet med "intresserade delar av allmänheten". Efter ett halvårslångt uppehåll skall nu förhandlingarna inom om återupptas den 20oktober. Det är viktigt att folkrörelser och folkvalda politiker i även framöver får en möjlighet att informeras om och påverka utvecklingen av avtalstexten. Jag vill därför fråga statsministern: Vilka åtgärder avser statsministern vidta för att framöver skall beredas möjlighet att bidra med synpunkter på utvecklingen av avtalstexten i ?
fr · GM1170 · 1999-01-01 00:00:00 — har presenterat en uppföljning av ädelreformen. Rapporten är den första stora undersökning som gjorts om utvecklingen på landets sjukhem sedan kommunerna 1992 tog över ca31000 sjukhemsplatser från landstingen. Rapporten visar en del tydliga tendenser som måste tas på allvar. De som bor på sjukhemmen är mer vårdkrävande än tidigare och sjukhemmen präglas mer av vård än boende. gör bedömningen att de ganska många platserna för vård i livets slutskede talar för att behovet av medicinskt kvalificerade insatser snarare ökat än minskat. Det är också ett känt faktum att när äldre människor skrivs ut från sjukhus, efter att med en tveksam term blivit "medicinskt färdigbehandlade", för att bo på sjukhem, ofta har lika stort omvårdnadsbehov och behov av medicinsk hjälp som under sjukhusvistelsen. Mot den bakgrunden ter det sig oroväckande att dessa äldre människor, enligt rapporten, får mycket mindre tid med läkare än 1992, vid ädelreformens införande. Det handlar om en halvering av den genomsnittliga läkartiden per patient. Tillgången på sjuksköterskor har också minskat som undersköterskorna blivit fler och fått ta över uppgifter från såväl sjuksköterskor som vårdbiträden. Min fråga till ministern är följande: Avser ministern att vidtaga några åtgärder med anledning av om utvecklingen på landets sjukhem sedan ädelreformen genomfördes ?
fr · GM11700 · 1999-01-01 00:00:00 — upphör trafiken med bilfärjan mellan och (). Bron mellan och beräknas öppna . kommer det inte att vara möjligt att ta sig med bil, lastbil eller buss mellan och utan man tvingas åka över /, en omväg på . Nuvarande färja drivs av , ett bolag ägt av SJ och DSB. blir det stora problem för dem som för sin försörjning är beroende av att kunna resa med fordon mellan och . över /medför dessutom extra belastning på miljön. Staten har yttersta ansvaret för kommunikationerna mellan och . Det ligger nära till hands att jämföra med ett vägbygge mellan två näraliggande orter där man helt stänger av vägen under vägbygget och tvingar de resande att ta en omväg på för att kunna nå varandra med fordon. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att kommunikationerna med fordon mellan och skall kunna fungera även från tills bron öppnar?
fr · GM11701 · 1999-01-01 00:00:00 — Grunden för att yttrandefrihetsgrundlagen tillåter lagstiftning om tillstånd och villkor för att sända radioprogram ligger i behovet av att på något sätt ordna användningen av radiofrekvenserna vars antal inte är obegränsat. 2§ andra stycket anger att sammanslutningar skall ha möjlighet att få tillstånd att sända ljudradioprogram i den utsträckning som tillgängliga radiofrekvenser medger. tillgängliga frekvenser skall upplåtas för användning. har låtit genomföra en utredning om tillgången på frekvensutrymme för analog radio. Frekvensutredning visar att har en ineffektiv frekvensplan, inte brist på frekvenser. av alla koordinerade frekvenser utnyttjas inte. En revidering av frekvensplanen skulle skapa ett nytt analogt frekvensutrymme om motsvarande minst två nationella analoga nät. Därmed raseras också grunden för den s.k. stopplagen som förbjuder fler radiostationer. Jag anser att yttrandefriheten kräver en effektivare användning av frekvenser. Det skapar utrymme för ökad mångfald och oberoende i form av fler privata radiostationer. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att vidga yttrandefriheten genom att lediga frekvenser fördelas?
fr · GM11702 · 1999-01-01 00:00:00 — 2§ anger att sammanslutningar skall ha möjlighet att få tillstånd att sända ljudradioprogram i den utsträckning som tillgängliga radiofrekvenser medger. I den politiska debatten har bristen på frekvenser angetts som skäl till förbudet mot nya radiostationer. har låtit genomföra en utredning om tillgången på frekvensutrymme för analog radio. Frekvensutredning visar att har en ineffektiv frekvensplan. Utredningen lyfter fram tre faktorer som orsak till att uppges ha frekvensbrist. av alla koordinerade frekvenser utnyttjas inte. Mixen av "högeffekts- och lågeffektstilldelningar" skapar en hög grad av inflexibilitet. I många fall sänder med onödigt hög effekt. lider enligt utredningen inte brist på frekvenser, utan brist på effektiv frekvensplanering. En revidering av frekvensplanen skulle skapa ett nytt analogt frekvensutrymme om motsvarande minst två nationella analoga nät. Jag anser det viktigt att revidera frekvensplanerna för att därmed få en effektivare användning. Det skapar i sin tur utrymme för fler privata radiostationer. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att en revidering av frekvensplanen kan ske?
fr · GM11703 · 1999-01-01 00:00:00 — Stress har blivit en folkhälsofråga som måste upp på politikers dagordning. Vad är då orsakerna till att stressen ökar? Det finns säkert flera olika orsaker. Många lever på marginalen och det är svårt för låginkomsttagare att klara sig på sin lön vilket skapar ekonomisk stress. Bland dem som inget jobb har, ökar stressen för hur man skall klara sitt sociala liv normalt, klara ekonomin och orka söka kanske hundratals jobb utan resultat. Bland dem som har jobbet kvar ökar kraven, då färre personer skall göra jobbet. Dessutom har tempot i samhället ökat i allmänhet där informationsstressen blir allt vanligare. Forsknings- och folkhälsorapporter visar med all tydlighet att stress är något som drabbar en liten grupp i yrkeslivet utan ökar i en rasande fart bland alla olika yrkeskategorier men även bland dem som står utanför arbetslivet. Stress drabbar alla åldrar och alltså även unga människor. Hjärtbesvär blir allt vanligare i yngre grupper. Det finns tydliga signaler på att sjukskrivningar med anledning av stress och utbrändhet har ökat. Eftersom vi vet att stress ofta resulterar i koncentrationssvårigheter, sömnbesvär, olika smärttillstånd och depression måste vi nu stämma i bäcken innan sjukskrivningar och läkemedelsanvändning ökar än mer dramatiskt. Stress måste tas upp som en folkhälsofråga på allvar. Och det är brådskande. Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att komma till rätta med dessa problem?
fr · GM11704 · 1999-01-01 00:00:00 — Den debatt som det s.k. Lindomefallet orsakade gav upphov till en statlig offentlig utredning Straffansvarets gränser, SOU 96:185, vilken kan sägas kom fram till att det ej går att lagstifta fram bevissäkring. Oavsett utredningens resultat beslutade en åklagare i att inte väcka åtal för ett knivmord på en 55-årig man, då det inte kunde avgöras vem som var gärningsmannen av de tre personer som misstänktes för mordet. Sådana här fall ger felaktiga signaler till brottslingar, nämligen att man går straffri bara man skyller på varandra när det inte finns vittnen till brottet. Dessutom är sådana här händelser till men för det allmänna rättsmedvetandet och för allmänhetens förtroende för rättsväsendet. Mot bakgrund av ovanstående finner undertecknad det angeläget att få till stånd en lagändring som förhindrar att straffpåföljd uteblir på grund av att gärningsmän skyller på varandra för att undgå fällande dom. Vid dylika och även andra fall bör lagstiftningen skärpas när det gäller straffbar medverkan vid brott. Min fråga till justitieminister : Är ministern beredd att vidtaga åtgärder för att få till stånd en skärpt lagstiftning för straffbar medverkan vid brott?
fr · GM11705 · 1999-01-01 00:00:00 — och att lagen om kriminalisering av könsköp införts minskade gatuprostitutionen markant. tycks både de prostituerade och torskarna vara tillbaka och kommersen är i princip som . anser att lagen om kriminalisering av köp av sexuella tjänster är bra, dels i ett preventivt syfte dels att den tydliggör att samhället tar avstånd och anser att denna sorts verksamhet skall bekämpas. Till en början verkade det som om den nya lagstiftningen verkligen skulle få den effekt som var avsedd men verkar det som om den sexuella kommersen är på väg tillbaka. Vi får larmrapporter och kan läsa om att polisen inte har tillräckliga resurser varken vad det gäller personal eller utrustning att på ett effektivt sätt bekämpa prostitutionen. Inte heller har de sociala myndigheterna tillräckliga resurser för att hjälpa och stödja de prostituerade till att byta livsföring. Således vill jag fråga ministern: Vad avser ministern att göra för att stödja polisen och de sociala myndigheterna i deras arbete för att se till att svensk lagstiftning följs?