ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11235 · 1999-11-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:235 av () till utrikesminister om barnsoldater i Motståndsarmé I delar av härjar en ökänd och ytterst motbjudande bandit- och gerillaorganisation som kallar sig Motståndsarmé. Organisationen kidnappar barn. Under hot och våld "utbildar" man dem till barnsoldater i syfte att använda dem i sin kamp mot president och hans regering. En av dem som inte låtit sig paralyseras av det våld och den terror som Motståndsarmé utövar är , som krävt att få tillbaka sin 14-åriga dotter samt att 15000 andra kidnappade barn från ska få återvända hem. Hon begär även att andra länder och internationella organisationer inskrider mot Motståndsarmé och mot dem som understödjer denna organisation. Alldeles särskilt har vänt sig grannlandet och dess regering @ vilken med hänvisning till att president påstås understödja den kristna motståndsrörelsen SPLA i södra @ givit sitt stöd till Motståndsarmé. Att stödja organisationer som kidnappar barn för att göra dem till soldater kan inte betraktas som annat än ett grovt brott mot FN:s konvention om mänskliga rättigheter och . Jag vill fråga utrikesministern: Kommer den att agera i FN, i EU och i sina direkta förbindelser med för att förmå den sudanesiska regeringen att upphöra med sitt stöd till den kriminella organisationen ?
fr · GN11236 · 1999-11-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:236 av andre vice talman () till utrikesminister om oljeprojekt i och I konsortiet /and (CCOPP) ingår oljebolagen samt det franska företaget . Även är inblandad som långivare. Konsortiet har exploaterat oljekällor i . En oljeledning ska byggas genom ut till . Enligt väldokumenterade källor kommer projektet att medföra allvarliga skador på miljön genom oljespill, på samma sätt som Shells beryktade oljeexploatering i . En av Exxons chefer har i den 14oktober 1997 angående CCOPP förklarat att "fattiga utvecklingsländer inte har råd att ta hänsyn till miljön". Projektet kommer också att leda till fördrivning av urbefolkning, främst Bakola-pygméerna. Projektets företrädare rör sig i området med stark militär eskort. har dokumenterat flera massakrer på obeväpnade civila i området. Regimen i är ytterst korrupt. är inblandat i en av de största korruptionsskandalerna i . Projektet vittnar om nykolonial exploatering och översitteri. Utan lån från kan oljeprojektet inte genomföras. Det har kommit till min kännedom att beslutat uppskjuta beslut, för att närmare kunna belysa konsekvenserna. Rimligen borde banken, vars arbete syftar till fattigdomsbekämpning och hållbar utveckling, helt avstå från medverkan. är ett av givarländerna inom . Jag vill fråga utrikesministern: Avser att i helt avråda från projektet om konsekvensbeskrivningen visar att projektet är skadligt för människor och miljö?
fr · GN11237 · 1999-11-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:237 av () till näringsminister om utvecklingsprogram till och kommuner nåddes vi av ett nytt chockbesked som innebär att ännu ett större företag försvinner från . På mindre än innebär det att mer än 650 arbetstillfällen försvinner från dessa två redan drabbade orter i . och måste få hjälp och det måste ske snabbt. Med anledning av det kommande försvarsbeslutet har regeringen beslutat inrätta s.k. utvecklingsprogram för nio speciellt drabbade orter i landet. Genom denna samlade insats vill regeringen ge dessa kommuner en möjlighet att utvecklas och forma en ny, mer modern och framtidsinriktad arbetsmarknad. Enligt regeringen ska målet vara att minska dessa orters sårbarhet i arbetsmarknadshänseende. Som exempel på insatser nämns rekryteringsstöd, starta eget-stöd, utbildningsåtgärder m.m. Om nu regeringen har ett sådant koncept för att stödja en positiv utveckling på drabbade orter efter försvarsomläggningen, borde det kunna användas även på orter såsom exempelvis och som drabbats av att ett stort antal arbetstillfällen försvinner. Jag vill därför fråga näringsminister : Är regeringen beredd att inrätta utvecklingsprogram för dessa två utsatta kommuner i ?
fr · GN11238 · 1999-11-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:238 av () till statsrådet om förenklade regler för småföretag Det är krångligt att vara småföretagare i . En enorm mängd regler och förordningar som ständigt byggs på med nya gör att djungeln av regler i praktiken är ogenomtränglig för den enskilde företagaren. Den av regeringen tillsatta Småföretagsdelegationen som presenterade sitt betänkande härom året gav en rad konkreta förslag på hur detta rigida regelverk skulle kunna förenklas. En del av dessa åtgärder har regeringen genomfört, men långt ifrån alla. Många av de substantiellt viktiga förslagen hos Småföretagsdelegationen är fortfarande inte åtgärdade. Med bakgrund av detta vill jag ställa följande fråga till : Vilka av Småföretagsdelegationens förslag är genomförda och inom vilken tidsram avser ministern att genomföra resterande förslag?
fr · GN11239 · 1999-11-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:239 av () till kulturminister om är en av landets viktigaste institutioner för forskning och utbildning på musikteaterområdet. Verksamhetsgrenarna kombineras med uppsättningar av såväl yngre som nyskriven musikteater av hög klass. Detta gör till en viktig kulturell verksamhet inte enbart för utan för landet i stort. verksamhet fungerar fortfarande som ett kreativt centrum för musikteaterartister, dirigenter, regissörer, tonsättare m.fl. Samarbete har skett med i och undersöker möjligheterna att samarbeta. Det finns ett gott samarbete mellan med Campus och . Genom olika kurser kan studenterna förena teoretiskt kunnande och förmåga till kreativitet i närheten av ett kvalificerat praktikfält. Detta samarbete kan utvecklas ytterligare. Den ekonomiska situationen är dock bekymmersam. Den driver in i en ond cirkel. Färre föreställningar kan ges i en krympande ekonomi, vilket i sin tur innebär att varje föreställning blir jämförelsevis dyr. har dessutom de anställda närmast oanständiga löner. Min fråga till kulturministern gäller om det finns en vilja att låta få fortleva och hur den ekonomiska situationen i så fall ska lösas.
fr · GN11240 · 1999-11-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:240 av () till miljöminister om fordonskontroll I finns det hundratusentals bilentusiaster och tusentals bilrelaterade klubbar. har en kvarts miljon läsare. Många av bilentusiasterna ägnar sin tid och intresse åt att renovera, vårda och ställa ut sina bilar. De flesta av dessa entusiastfordon används inte som bruksbilar utan körs till och från utställningar och liknande. Enligt min mening är det inte dessa bilar man ska jaga som "miljöbovar" utan det handlar i stället om att få bort de äldre, orenade bruksbilarna som finns på våra vägar. Höjd skrotningspremie kan vara en väg att gå. Det finns exempel på att myndigheter ägnar stor energi åt att försöka hindra enskilda bilister att importera enstaka bilar som inte uppfyller bilavgasförordningen. Om man vill importera en bil av årsmodell som råkar lämnat fabriken 1989 så faller den under kraven på katalysatorrening i . Det finns exempel på att bilägare vägrats dispens trots att fordonets tillverkare intygar att årsmodellen är 1988. Det finns också exempel på beslut i länsrätten att bilägare måste få importera en sådan bil utan att kan ställa krav på restriktioner med hänvisning till artikel 30 i . Slutligen finns det exempel på att överklagat sådan dom, trots att man vet att det handlar om entusiastbilar som knappast körs mer än ett par . Frågan till ministern blir sålunda: Är ministern beredd att vidta åtgärder för att import av entusiastfordon av detta slag inte ska förbjudas?
fr · GN11241 · 1999-11-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:241 av tredje vice talman () till statsrådet om sjukförsäkring Lagen om sjukförsäkring gör skillnad mellan aktiebolag och andra bolagsformer. Den som startar ett handelsbolag eller en enskild firma har möjlighet att under ett uppbyggnadsskede tillgodoräkna sig normal inkomst. slutfördes en utredning som bl.a. föreslog en ändring av reglerna om uppbyggnadsskede i sjukförsäkringen. Enligt förslaget ska samma regler gälla för alla bolagsformer, så att man har möjlighet att få normal sjukpenning under uppbyggnadsskedet även för aktiebolag. Jag vill fråga socialförsäkringsministern om regeringen förbereder en proposition om lagändring enligt ovan och när propositionen i så fall beräknas föreläggas .
fr · GN11242 · 1999-11-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:242 av () till miljöminister om skydd av värdefull skogsmark Enligt dagens regelverk kan viktiga naturvärden i skogen skyddas genom biotopskydd om arealen är mindre än och genom naturreservat om arealen är större än . Men för områden som ligger i mellanskiktet finns inga regler för hur skydd och ersättning till markägaren ska utformas. Vid en frågestund sade sig ministern vara ganska övertygad om att man kan klara av att skydda områden mellan 5 och inom regelverket och ge ersättning till markägaren. Men hänvisning till detta vill jag fråga miljöministern: Hur avser miljöministern att lösa skydds- och ersättningsfrågan när det gäller skogsarealer mellan 5 och ?
fr · GN11243 · 1999-11-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:243 av () till näringsminister om har arbetat som ett statligt skogsbolag. I regeringens budgetproposition 1998/99 och i prospekt presenterades de positiva effekter som det nya bolaget skulle skapa. En konkret affärsidé och mål för det nya bolaget presenterades inte, inte heller redovisades de storleksmässiga ambitionerna för det framtida statliga skogsinnehavet. Något styrdokument för tycks ännu inte finnas på eftersom man där fortfarande hänvisar till det prospekt som redan har blivit inaktuellt på flera punkter. Näringsministern har i en intervju i tydligt uttalat sin vilja att ska lägga under sig mer skogsmark. Sedan bildades gäller att bolaget ska erbjuda enskilda skogsägare möjlighet att tilläggsköpa mark för att på så sätt stärka den enskilda familjens skogsinnehav och möjligheter till utkomst. Detta riksdagsbeslut borde fortsatt gälla statens skogsinnehav. skogsinnehav kan värderas till miljardbelopp. Skattebetalarna har rätt att få en tydlig redovisning av syfte och mål för verksamheten. Med hänvisning till detta vill jag ställa följande fråga till näringsministern: När kommer styrdokument för att redovisas för allmänheten?
fr · GN11244 · 1999-11-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:244 av () till miljöminister om producentansvaret Sedan den 1januari 1998 måste biltillverkare och generalagenter avsätta pengar för bilens återvinning när den skrotas. Kostnaden för detta läggs på bilens pris och betalas alltså av konsumenten. Trots detta måste den som registrerar in en bil betala in till skrotningsfonden, vilket också får betalas av den som köper bilen. fanns det i den fonden. Det finns långt framskridna planer inom EU att låta producentansvaret för bilar gälla alla bilar, alltså även de som sålts . Även i äldre bilar finns det mycket material som kan återvinnas. Bilindustrin räknar med att det kostar att återvinna av bilen (vilket är kravet på bilar tillverkade ). Men skrotningsfonden är baserad på att det kostar att skrota bilen, inte återvinna den. Det är därför tveksamt om skrotningsfonden har de resurser som krävs. Möjligen kanske det kan gå att finna andra vägar för producentansvaret. Med anledning av detta vill jag fråga miljöministern följande: Vad avser ministern göra för att garantera att inte konsumenten kommer att drabbas om medel saknas för skrotning och återvinning?
fr · GN11245 · 1999-11-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:245 av () till näringsminister om hänsyn till skogsbruk i samband med gemenskapsbeslut Under det finska ordförandeskapet i EU har jordbruksminister understrukit vikten av att hänsyn tas till skogsbruket i samband med gemenskapsbeslut. Detta är en markering av den finska regeringens ständiga stöd till en av landets viktigaste näringar. Även i är skogsbruket en av våra viktigaste näringar. Skogsbruket är ett område där en gemensam EU-politik inte bör drivas. Men det är avgörande att effekterna av EU-beslut inte påverkar skogsnäringen negativt. Det är därför angeläget att även inför ordförandeskapet i EU gör en markering av skogens betydelse som bakgrund till gemenskapsbeslut. Med hänvisning till detta vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Är berett att inför ordförandeskapet i EU fullfölja den finska markeringen, att hänsyn tas till skogsbruket i samband med gemenskapsbeslut?
fr · GN11246 · 1999-11-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:246 av () till justitieminister om orter och högskolor för polisutbildning I årets budgetproposition framgår att det behövs en kraftig nyrekrytering och utbildning av poliser. utbildningskapacitet kommer därför att utnyttjas maximalt. Dessutom bör enligt propositionen grundutbildning förläggas till fler orter för att behovet av nyutbildade poliser ska bli tillgodosett. Utbildning vid nämns i detta sammanhang. Från höjs nu starka röster för att en grundutbildning för poliser bör förläggas till för att täcka upp behovet av poliser i denna och angränsande regioner. I finns en högskola med stor erfarenhet av yrkesinriktad utbildning, lämpliga lokaliteter i bl.a. nedlagda regementet I15, mycket goda övningsfält i anslutning till dessa, och i övrigt det som kan behövas vid etablering av nämnda utbildning. Nämnas bör att det finns en mycket stor uppslutning i regionen för som utbildningsort, bl.a. från polismyndigheten, regionföreträdare för , kommun, . En utbildning kan enligt kommunen och högskolan komma i gång mycket snabbt. Min fråga till justitieministern är: När, hur och på vilka kriterier kommer beslut att fattas om vilken/vilka orter och högskolor som kan bli aktuella för grundläggande polisutbildning?
fr · GN11247 · 1999-11-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:247 av () till statsrådet om förenklade villkor för flyktingar I massmedier har rapporterats att man inom UD förbereder ett förslag om att inskränka rättigheterna för människor som ges tillfälliga uppehållstillstånd vid en massflykt. Regeringen kan ge dessa människor tidsbegränsade uppehållstillstånd i maximalt . Men ska även den som har ett tillfälligt uppehållstillstånd ha rätt till full sjukvård och barnomsorg. Den som får uppehållstillstånd blir ju folkbokförd i landet och detta innebär en mängd rättigheter. Folkbokföringen är nyckeln till socialförsäkringssystemet och ger alltså rätt till allt från sjukvård till gymnasieundervisning. Detta anser tydligen regeringen vara alltför generöst och vill därför förhindra detta genom att föreslå att gränsen för när människor får rätt till folkbokföring flyttas fram. De som kommer hit i en massflyktssituation ska inte ha samma rätt till folkbokföring som andra. Planerna väcker kritik hos , som menar att en särbehandling av människor med tillfälligt uppehållstillstånd strider mot . Barn som inte folkbokförs får inte heller rätt till barnomsorg, särskola eller gymnasieutbildning. Det kan väl ifrågasättas om ett sådant förslag skulle stå i överensstämmelse med . Avser regeringen föreslå särbehandling av dem som fått tillfälligt uppehållstillstånd?
fr · GN11248 · 1999-11-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:248 av () till miljöminister om kalkningsinsatserna Frågan om nivån på de årliga kalkningsanslagen är för det mesta föremål för debatt. Det har varit svårt att få tydliga besked om planerade kalkningsinsatser, de egentliga behoven och verkställda kalkningar. Såväl sjö- och vattendragskalkning som skogsmarkskalkning är åtgärder ämnade att förhindra att vattnets och markens surhetsgrad ökar. Det är mycket viktigt att ingen avveckling av nödvändiga kalkningsprojekt sker. Det skulle leda till återförsurning och utläckage av giftiga metaller. Om så blir fallet kommer åtskilliga miljoner som tidigare satsats på kalkning att bokstavligt talat vara pengar kastade i sjön. Dessutom försämras ju miljösituationen i dessa områden. Anslagsnivån till kalkning bör ligga på en sådan nivå att det möjliggör kalkningsinsatser i de områden där det är nödvändigt. nationella plan för kalkning visar tydligt ett omfattande och bestående behov av sådana insatser. Enligt kommer anslagsnivån för kalkning under innevarande år att vara . I årets budgetproposition för beräknar regeringen en ökning av kalkningsinsatserna med . Detta bokförs under anslaget "naturvård och biologisk mångfald". För klarhets vinnande vill jag med ovanstående som bakgrund fråga miljöministern om det som redovisas i budgetpropositionen innebär att totalt ska användas 2000.
fr · GN11249 · 1999-11-18 00:00:00 — Fråga 1999/2000:249 av () till jordbruksminister om avvittringens genomförande och konsekvenser revisorer har studerat avvittringens genomförande och konsekvenser i Norr- och , informationsrapport /2000:2. Revisorerna konstaterar att de frågor som berörs i rapporten kännetecknas av starka konflikter mellan skilda befolkningsgrupper, samt mellan dessa befolkningsgrupper och staten. Konflikterna gäller bl.a. hur tillämpar jakt- och rennäringslagen. Jakt- och fiskefrågor, både de som är kopplade till avvittringen och de som handlar om hur jaktfrågor tillämpas i förhållande till rennäringslagen, har inneburit en upptrappad konflikt framför allt i . Revisorernas uppfattning är att regeringen bör ta konflikterna på allvar och närmare överväga vilka åtgärder som bör vidtas för att överbrygga motsättningarna. Det finns all anledning för regeringen att ta till sig revisorernas uppfattning. Inte minst mot bakgrund av det negativa mottagande utredningen om förutsättningarna för en svensk anslutning till 169 om urbefolkningars rättigheter fått, där kärnan i motståndet har att göra med markrättigheter och därmed också jakt- och fiskerättigheter. Jag vill därför fråga jordbruksministern vilka åtgärder hon ämnar vidta med anledning av rapporten från revisorer.
fr · GN11250 · 1999-11-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:250 av () till socialminister om utsatta barn Kommunerna i fick in drygt 2500 barnvårdsanmälningar. Förhoppningsvis får alla dessa barnvårdsärenden en respektfull och sakkunnig behandling. Men det finns en viss risk för att det inte blir så. Det tas många beslut om omhändertagande av barn utan tillräcklig sakkunskap. Dels träffar socialsekreterarna inte alltid de barn som berörs, dels finns sällan sakkunniga på plats när domstolarna beslutar om omhändertagande. Minst lika viktigt för att förbättra för utsatta barn är att skol- och dagispersonal tar sin anmälningsplikt på allvar. Okunskapen om anmälningsplikt är stor i många kommuner. Att låta bli att anmäla kan bidra till att utsatta barn får men för livet. Vilka åtgärder är socialministern beredd att vidta för att förbättra okunskapen om anmälningsplikt för utsatta barn?
fr · GN11251 · 1999-11-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:251 av () till socialminister om praktiktjänstgöring för psykologer Bristen på psykologer förväntas bli akut om , det kommer att behövas ännu fler utbildningsplatser m.m. Trots detta har de psykologer som utbildar sig mycket svårt att få den praktiktjänstgöring som ingår i utbildningen för att få legitimation. Liknande praktiktjänstgöring gäller för läkarutbildningen, den s.k. AT-tjänsten som landstingen förbinder sig att ge till alla läkarstuderande. Denna överrenskommelse gäller inte psykologer vilket borde vara rimligt. Det vi nu riskerar är att psykologer som utbildas i måste åka utomlands för att få sin praktik och då riskerar att bli kvar där, trots att vi i redan har och kommer att få ett ännu större behov av psykologer . Min fråga till ministern är därför: Avser ministern verka för att psykologer ska få liknande möjligheter till praktiktjänstgöring som läkarna har ?
fr · GN11252 · 1999-11-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:252 av () till socialminister om dödligt virus och sorkövervakning Enligt professor finns ett statistiskt säkerställt samband mellan antalet skogssorkar i naturen och antalet avlidna i hjärtmuskelinflammation åtminstone bland yngre och medelålders. Skogssorkar bär ett virus, Ljunganviruset. Ett liknade virus orsakar samma sjukdom på försöksdjur. Fyra av fem undersökta som avlidit av hjärtmuskelinflammation hade antikroppar mot Ljunganvirus, medan bara två av femton i kontrollgruppen hade det. vid har funnit spår av Ljunganviruset hos tre personer som avlidit av hjärtmuskelinflammation, men inte hos någon av fem personer i samma ålder som omkommit i samband med olycksfall. föreslår att den unika svenska övervakningen av skogssorkar ska reduceras. Beslut ska fattas av . Det är, enligt min mening, inte rimligt att minska studierna av ett djur, som misstänks vara bärare av ett dödligt virus, i synnerhet inte när det inte skulle kosta mer än att upprätthålla sorkövervakningen på nuvarande nivå. Sorkövervakningen är alltså inte bara en fråga om miljöinformation, utan även en hälsofråga. Är sorkstammen tät i ett område kan det finnas skäl att ta det i beaktande vid orienteringstävlingar och andra evenemang i skogen. Jag vill därför fråga socialministern: Avser ministern att vidta någon åtgärd i syfte att, av sjukvårdspolitiska skäl, upprätthålla den svenska sorkövervakningen på nuvarande eller en ökad nivå?
fr · GN11253 · 1999-11-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:253 av () till utbildningsminister om pilotutbildning Enligt uppgift kommer det att uppstå en brist på utbildade piloter . Pensionsavgångarna kommer att öka och nyrekryteringsbehovet kommer att vara ca 120 piloter . finns i endast ett fåtal privata utbildningsmöjligheter och trafikflygarutbildningen vid (), som examinerar knappt 20 elever . De som tidigare utbildat sig i kan inte längre konvertera ett amerikanskt flygcertifikat till ett svenskt. På några håll i landet har man startat gymnasial utbildning, men av förklarliga skäl uppfyller dessa inte samma kvalitetskrav som högskoleutbildning. Av trafiksäkerhetsskäl är det förkastligt att ge avkall på säkerhetstänkande. Samma bristsituation gäller för flyglärarutbildningen. För att tillgodose behovet och garantera hög kvalitet inom trafikflyget behövs ett större antal utbildningsplatser . Ämnar utbildningsministern inför kommande budgetarbete avsätta medel för ytterligare utbildningsplatser?
fr · GN11254 · 1999-11-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:254 av () till utrikesminister om regler för uppehållstillstånd i kommer en ansökan om permanent uppehållstillstånd i att avslås om den kommer från en hivpositiv person. Alla som vill bosätta sig i landet för att arbeta eller studera eller längre måste genomgå ett test, men även flyktingar kommer att tvångstestas. Argumenten för beslutet är att man vill förhindra att utlänningar sprider hiv till den inhemska befolkningen. Beslutet om lagen togs trots kritik från människorättsorganisationer samt argument som att landet genom beslutet skulle få försämrat anseende i världen. Detta beslut går tvärtemot de regler som gäller för mänskliga rättigheter och är direkt diskriminerande. Det är förödande om ett land inför en sådan diskriminerande lagstiftning och andra länder håller tyst. Enligt mitt förmenande bör protestera. Min fråga till ministern är därför: Vad ämnar ministern göra för att uttrycka hållning i denna fråga?
fr · GN11255 · 1999-11-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:255 av () till näringsminister om villkor för företag i inland infördes en sänkning av arbetsgivaravgiften i stödområdeA. Åtgärden sänker de tillverkande företagens lönekostnader . Det motsvarar en hel månadslön, eller var nionde anställd. Regeringen vill fr.o.m. årsskiftet, som en anpassning till EU, ta bort denna rabatt. Avsikten när sänkningen infördes var att den skulle prövas och sedan utvärderas. Om rabatten försvinner får tillverkningsföretagen i kostnadsökningar på ca60 . Ett mycket hårt slag, särskilt mot småföretagarna i inland. Många av dessa företagare talar om att de blir tvungna att upphöra med sin verksamhet. Följden blir än högre arbetslöshet i en redan hårt drabbad bygd. Förslaget rimmar också väldigt illa med regeringens ofta uttalade ambition att hela landet ska leva. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Avser näringsministern vidta några åtgärder för att förhindra att villkoren för företagen i inland försämras?