ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN1263 · 1999-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:63 om "knivlagen" har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att beslagtagna knivar, som kan befaras komma till brottslig användning, återlämnas till ägaren. ställer sin fråga mot bakgrund av ett fall där en person greps i en stulen bil med en kniv på sig men trots detta inte åtalades för brott mot lagen om förbud beträffande knivar och andra farliga föremål. Jag kan som justitieminister inte uttala mig om rättstillämpningen i enskilda fall. Lagen om förbud beträffande knivar och andra farliga föremål gäller allmänna platser och vissa skolområden. Det har rått viss tvekan om lagen är tillämplig också i bilar som befinner sig på allmän plats. Regeringen föreslår därför i en lagrådsremiss som överlämnas till Lagrådet att det i lagen införs en uttrycklig bestämmelse att den är tillämplig också i bilar som befinner sig på allmän plats. Knivar kan under vissa förutsättningar tas i beslag och förverkas oavsett var de innehafts. Enligt 36 kap. 3§2 kan således föremål som är ägnade att användas som vapen vid brott mot liv eller hälsa och som har påträffats under omständigheter som gav anledning att befara att de skulle komma till sådan användning förklaras förverkade. Meningen med bestämmelsen, som infördes , är att motverka att personer bär knivar eller liknande i situationer och på platser, där risken typiskt sett är stor för att föremålen skall komma till användning i samband med våldsbrott. Med det förtydligande som regeringen således föreslår kommer regelsystemet enligt min bedömning att erbjuda tillfredsställande möjligheter att förverka knivar och andra farliga föremål som kan befaras komma till brottslig användning.
frs · GN1264 · 1999-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:64 om personuppgiftslagen har frågat vilka åtgärder regeringen har vidtagit vad gäller revidering av EG-direktivet om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsdirektivet). Regeringen har överlämnat en proposition till med förslag till ändring av reglerna om överföring av personuppgifter till tredje land och av straffbestämmelsen. Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1januari 2000. Om förslaget antas av ser jag med tillförsikt fram mot Datainspektionens rapporter om tillämpningen. Jag är övertygad om att personuppgiftslagen kommer att kunna tillämpas på ett mycket smidigare sätt. gjorde för ett drygt halvår sedan ett uttalande om initiativ till revidering av direktivet. I avsnitt 7 av den ovan nämnda propositionen redogör regeringen för olika åtgärder som vidtagits med denna inriktning. har bl.a. tagit initiativ till en seminarieserie om tillämpningsfrågor kring direktivet för medlemsländerna och kommissionen. Vi måste dock vara medvetna om att en revideringsprocess tar tid. Lagrådet påpekar ju också i sitt remissyttrande över regeringens förslag att en revidering av direktivet inte kan förväntas ske . Ett särskilt problem är att alltför få länder ännu har genomfört direktivet. Regeringen kommer på alla sätt att arbeta för att förslag verkligen läggs fram som gör direktivet smidigare och lättare att tillämpa.
frs · GN1266 · 1999-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:66 om säkrare kollektivtrafik med buss har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att nå en ökad trafiksäkerhet med kollektiv landsvägstrafik med buss . Med anledning av förslag att sänka hastigheten på vissa olycksdrabbade vägar särskilt nämner att det inte vidtas några åtgärder för att ändra tidtabeller för kollektivtrafik med buss som blir bättre anpassade till nödvändig sänkt hastighet. Busstidtabeller är inte en fråga för regeringen. Det är trafikhuvudmännen i länen, som ansvarar för tidtabellerna för den länsvisa landsbygdstrafiken med buss. För den långväga busstrafiken svarar bussföretagen själva för tidtabellerna. Oavsett huvudman så är det upp till varje bussföretag, inklusive busschaufförer att följa lagar och regler. Ingen tidtabell duger som ursäkt om man kör fort. Det gäller självklart även om sänkt den tillåtna hastigheten på aktuell sträcka. Jag utgår ifrån att varje ansvarskännande trafikhuvudman och bussföretag ser till att anpassa trafik och tidtabeller till de omständigheter som råder, så att människor kan resa tryggt med kollektivtrafiken, oavsett om det är vinter eller inte. Trafiksäkerhet är en prioriterad fråga för regeringen. Propositionen om nollvisionen har följts av ett 11-punktsprogram för ökad trafiksäkerhet. har ålagts att prioritera trafiksäkerheten högre än tidigare i sitt arbete. Kollektivtrafik, inklusive busstrafik, är normalt mycket säkra transportsätt. Detta är fakta även om bilden har förmörkats av en del uppmärksammade bussolyckor . Det finns andra områden som är i betydligt större behov av åtgärder än kollektivtrafiken. Det hindrar dock inte att regeringen följer utvecklingen och är beredd att vidtaga åtgärder även när det gäller bussar om så krävs.
frs · GN1267 · 1999-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:67 om betalningsansvaret för funktionshindrade har frågat vad jag avser att göra för att människor med funktionshinder inte skall komma i kläm vad det gäller vem som har betalningsansvar. Jag fick en fråga av med samma innebörd och jag ber att få upprepa svaret. Det är angeläget att enskilda kan utnyttja specialistkompetens som andra kommuner än hemkommunen bygger upp. Men jag förstår den oro många kommuner som tillhandahåller service till personer med omfattande funktionshinder från andra kommuner nu känner. De ekonomiska konsekvenserna om hemkommunen slutar betala kan bli kännbara. Det är därför viktigt att hitta finansieringsformer som inte försvårar möjligheterna att samverka och utnyttja service och specialistkompetens i andra kommuner. En utredare har i uppgift att utarbeta ett förslag till utjämningssystem bl.a. för höga kostnader för verksamhet enligt LSS. Utredningen skall lämna sitt förslag senast den 1november . Jag är inte beredd att föregripa utredningens förslag och kan därför inte ge något utförligare svar på frågan . Regeringens målsättning är att kunna presentera ett förslag ekonomiska vårproposition.
frs · GN1268 · 1999-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:68 om mammografi har frågat mig vad jag avser att göra för att skapa klarhet i den nuvarande situationen där olika svenska och internationella auktoriteter har olika uppfattning om nyttan med hälsokontroller med mammografi. Bröstcancer drabbar ca 5000 kvinnor i . Dödligheten till följd av bröstcancer har trots ökande förekomst minskat under vilket delvis beror på tidigarelagd diagnostik och bättre behandlingsmetoder. Men mot de positiva effekterna av hälsokontrollerna med mammografi måste ställas risken med själva undersökningen. har utfärdat ett allmänt råd om screening för mammografi (SOSFS1997:27M) där man rekommenderar landstingen att införa mammografiscreening. Detta allmänna råd föregicks av ett omfattande underlag som diskuterats med landets ledande experter (1998:17). Liknande ställningstaganden har tagits i många andra länder efter noggranna diskussioner med världens ledande experter på mammografiscreening. ser ingen anledning att ändra på sina rekommendationer. Den kritik som framförts i massmedier och bygger enbart på två kritiska inlägg, ett från en artikel i och ett från en ännu ej vetenskapligt granskad rapport från . Dessa inlägg har kritiserats från många oberoende håll. Det finns brister i alla studier, men på detta område finns det många oberoende studier som alla pekar i samma riktning. Det stora flertalet av världens ledande auktoriteter är alltså övertygade om att screening med mammografi minskar dödligheten i bröstcancer med . har ändå beslutat att genomföra en separat analys av dödligheten i bröstcancer, att göra en kompletterande analys av stadieindelningen i bröstcancer och att tillsätta en utomstående expert som granskar underlaget. Vi bör inte heller glömma bort att har varit ett av få länder i som haft en sjunkande dödlighet i bröstcancer och att vi vid senaste mättillfället hade lägsta dödlighet i bröstcancer. Det förefaller sannolikt att dessa siffror har ett visst samband med att varit världsledande inom mammografiscreening.
frs · GN1271 · 1999-10-20 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:71 om de fristående teologiska högskolorna och 72 om Missionsskola Skånberg har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillgodose behovet av årsstudieplatser vid de fristående teologiska högskolorna. Skånberg har även frågat mig hur jag avser agera för att pröva möjligheten att ge ytterligare 25 årsstudieplatser. godkände regeringen avtal mellan staten och huvudmännen för , , respektive teologiska högskola. tilldelades dessa tre s.k. enskilda utbildningsanordnare tillstånd att utfärda högskoleexamen i teologi. Teologiska Högskolan, har senare tilldelats tillstånd att utfärda kandidatexamen i teologi. När en enskild utbildningsanordnare tilldelas tillstånd att utfärda en examen innebär detta inte att det automatiskt ger rätt till statsbidrag. De medel som fördelas till enskilda utbildningsanordnare är att betrakta som ett bidrag till verksamheten. De ansökningar om utökning av statsbidragsfinansiering som de nämnda utbildningsanordnarna lämnat till regeringen beaktades i budgetarbetet inför budgetpropositionen för . Detta resulterade i, som Skånberg nämner i sin fråga, ett förslag om utökning med 25 platser inom utbildningsområdet teologi fördelat på de nämnda enskilda utbildningsanordnarna. Vid denna fördelning vägdes ansökningarna mot att den statliga högskolan är statens primära ansvar men också mot ansökningar från andra enskilda utbildningsanordnare med utbildningar inom ett antal olika områden. Bedömningarna har gjorts utifrån utbildningsbehoven i samhället som helhet. I budgetpropositionen för anges att 168 platser återstår för senare fördelning. I detta sammanhang nämns att förslag om en utökning av det statliga bidraget avseende vårdutbildningar kommer att beaktas. När det gäller lärarutbildning vill jag nämna att betänkande (SOU 1999:69) är ute på remiss t.o.m. och att regeringen därefter avser att lämna ett förslag om den nya lärarutbildningen. Principerna för fördelning av nya platser finns angivna i budgetpropositionen för . Där poängterar regeringen att utbyggnaden av den grundläggande högskoleutbildningen huvudsakligen bör ske inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena, men att den även avser medicinsk utbildning, vårdutbildning, humanistisk och samhällsvetenskaplig utbildning vid ett antal namngivna universitet, konstnärlig utbildning och uppbyggnad av de nya statliga högskolorna. Dessutom har 1010 platser vartdera året reserverats för senare fördelning. Fördelningen av dessa platser kommer att ingå i budgetarbetet inför de två kommande budgetpropositionerna.
frs · GN1272 · 1999-10-20 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:71 om de fristående teologiska högskolorna och 72 om Missionsskola Skånberg har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillgodose behovet av årsstudieplatser vid de fristående teologiska högskolorna. Skånberg har även frågat mig hur jag avser agera för att pröva möjligheten att ge ytterligare 25 årsstudieplatser. godkände regeringen avtal mellan staten och huvudmännen för , , respektive teologiska högskola. tilldelades dessa tre s.k. enskilda utbildningsanordnare tillstånd att utfärda högskoleexamen i teologi. Teologiska Högskolan, har senare tilldelats tillstånd att utfärda kandidatexamen i teologi. När en enskild utbildningsanordnare tilldelas tillstånd att utfärda en examen innebär detta inte att det automatiskt ger rätt till statsbidrag. De medel som fördelas till enskilda utbildningsanordnare är att betrakta som ett bidrag till verksamheten. De ansökningar om utökning av statsbidragsfinansiering som de nämnda utbildningsanordnarna lämnat till regeringen beaktades i budgetarbetet inför budgetpropositionen för . Detta resulterade i, som Skånberg nämner i sin fråga, ett förslag om utökning med 25 platser inom utbildningsområdet teologi fördelat på de nämnda enskilda utbildningsanordnarna. Vid denna fördelning vägdes ansökningarna mot att den statliga högskolan är statens primära ansvar men också mot ansökningar från andra enskilda utbildningsanordnare med utbildningar inom ett antal olika områden. Bedömningarna har gjorts utifrån utbildningsbehoven i samhället som helhet. I budgetpropositionen för anges att 168 platser återstår för senare fördelning. I detta sammanhang nämns att förslag om en utökning av det statliga bidraget avseende vårdutbildningar kommer att beaktas. När det gäller lärarutbildning vill jag nämna att betänkande (SOU 1999:69) är ute på remiss t.o.m. och att regeringen därefter avser att lämna ett förslag om den nya lärarutbildningen. Principerna för fördelning av nya platser finns angivna i budgetpropositionen för . Där poängterar regeringen att utbyggnaden av den grundläggande högskoleutbildningen huvudsakligen bör ske inom de naturvetenskapliga och tekniska utbildningsområdena, men att den även avser medicinsk utbildning, vårdutbildning, humanistisk och samhällsvetenskaplig utbildning vid ett antal namngivna universitet, konstnärlig utbildning och uppbyggnad av de nya statliga högskolorna. Dessutom har 1010 platser vartdera året reserverats för senare fördelning. Fördelningen av dessa platser kommer att ingå i budgetarbetet inför de två kommande budgetpropositionerna.
frs · GN1273 · 1999-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:73 om salmonellasmittat kött har frågat mig om vilka åtgärder jag kommer att vidta för att förhindra att salmonellasmittat kött kan försäljas i . De svenska livsmedelsproducenterna har gjort stora ansträngningar för att hålla sina produkter fria från salmonella. För att vidmakthålla den goda situationen i fick vi också vid inträdet i EU garantier för att kött och köttprodukter avsedda att införas till från annat medlemsland skulle vara kontrollerade beträffande salmonella. Det är viktigt att dessa garantier upprätthålls. följer kontinuerligt utvecklingen beträffande salmonellaförekomst i . Enligt våra salmonellagarantier ska allt färskt kött som skickas till testas för salmonella innan det lämnar produktionsanläggningen i det avsändande EU-landet. Officiellt intygande medföljer köttet. Kött som ska gå till produktion, t.ex. charkvara, och som ska upphettas till säker temperatur så att bakterier som exempelvis salmonella avdödas behöver inte testas och intygas. Det vilar ett stort ansvar på importörerna att kontrollera att intygen är korrekta och att anmäla felaktigheter. Många importörer av kött och köttråvara från andra EU-länder testar själva köttet vid mottagandet även om intyg medföljer. Om mottagaren misstänker att ett parti är felaktigt eller t.ex. saknar intyg ska denna kalla på den kommunala livsmedelstillsynen som ska provta köttet. Det finns alltså möjlighet för den ansvariga myndigheten att kontrollera införda partier och om salmonella påträffas ska åtgärder vidtas. De vanliga åtgärderna i när salmonella upptäcks är att partiet återsänds till ursprungslandet eller att det destrueras. Den kommunala tillsynsmyndigheten har också ett stort ansvar för att utföra icke diskriminerande stickprovskontroller och att ha kontroll över dem som för in kött från andra EU-länder. Kommunernas ansvar för folkhälsan är i detta avseende mycket stort. Att livsmedel garanterat är fria från salmonella är en viktig fråga inte bara för svenska konsumenter utan också för konsumenter i andra medlemsstater. Självfallet vill jag verka för ett bibehållet gott läge i men också för att vår syn på salmonella sprids till övriga medlemsländer.
frs · GN1274 · 1999-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:74 om säker livsmedelsmärkning har ställt en fråga om vilka åtgärder jag kommer att vidta för att konsumenterna ska kunna välja bland ursprungsmärkta livsmedel. Det är ett fundamentalt krav att som konsument kunna äta utan att riskera sin hälsa. Det är också mycket viktigt att som konsument kunna känna sig trygg med de produkter som erbjuds på marknaden. Härvid är information en förutsättning och då företrädesvis genom märkning. Enligt min uppfattning ska konsumenterna inte vara beroende av producenternas välvilja. Därför bör märkningsregler i princip vara obligatoriska. Den köttmärkning som infördes genom en branschöverenskommelse kunde inte vara annat än frivillig då inte tillät nationell ursprungsmärkning eftersom detta stred mot principen om den fria inre marknaden. I anslutning till BSE-krisen infördes gemensamma regler för en frivillig ursprungsmärkning. ska ta ställning till om denna ursprungsmärkning ska bli obligatorisk. har från branschen framförts önskemål om att denna märkning ska vara fortsatt frivillig. Branschen anser också att märkningen enligt nuvarande system är alltför krånglig och kostsam. Jag tror att det finns en vilja hos svenska producenter att berätta för konsumenterna att det är svenska produkter man saluför. inser jag att denna vilja att informera kanske inte är lika stark hos samtliga leverantörer inom EU. Jag anser därför att konsumenternas intressen bäst tillgodoses genom ett obligatoriskt system. Min avsikt är därför att verka för ett obligatoriskt system för ursprungsmärkning av nötkött som inte är alltför krångligt eller kostsamt. Den svenska livsmedelspolitiken har som mål att i konsumenternas intresse verka för säkra livsmedel av god kvalitet, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. Inom gemenskapen har konsumenten en viktig ställning och arbete pågår i många sammanhang för att säkerställa att konsumenterna har tillgång till säkra livsmedel. Kommissionen har lagt fram en handlingsplan för konsumentpolitiken fram , där det bl.a. anges att konsumentens inflytande över besluten inom livsmedelsområdet ska stärkas. driver aktivt konsumentintressen och frågan om ökad konsumenthänsyn inom EU.
frs · GN1275 · 1999-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:75 om bromerade flamskyddsmedel har frågat mig om vilka åtgärder jag kommer att vidta för att påskynda processen och komma till rätta med det miljö- och hälsoproblem som bromerade flamskyddsmedel innebär. Den nya svenska kemikaliepolitiken, som anslöt sig till genom att anta regeringens förslag i propositionen 1997/98:145 Svenska miljömål, innebär att ämnen som är långlivade och som kan ansamlas i miljö eller människa inte ska förekomma i varor. Min ambition är att lämna förslag till förbud mot polybromerade difenyletrar (PBDE) och polybromerade bifenyler (PBB). Det är också min avsikt att de nya bestämmelserna ska träda i kraft . Regeringen arbetar nu vidare med att införa ett producentansvar för elektronik och elektriska produkter. Det innebär att den som tillverkar en dator måste ta hand om den när den tjänat ut. förbereder också föreskrifter om hur elektronik och elektriska produkter bäst ska tas om hand på ett miljöriktigt sätt. När tillverkarna själva får demontera och ta hand om elektronikskrotet kommer de miljöfarliga ämnena att minska. Bestämmelser om producentansvar och föreskrifter beräknas träda i kraft den 1januari 2001. Inom EU driver frågan om att ta fram en europeisk strategi som liknar den svenska. EU:s system behöver förändras för att underlätta att få bort kemikalier som är hälso- och miljöfarliga. Det ska inte krävas fullständiga bevis för att få bort farliga kemikalier. Det ska räcka med att vi vet att en kemikalie kan lagras i kroppen eller miljön. Som påpekar är problemet inte bara nationellt eller europeiskt utan i högsta grad internationellt. Jag har därför diskuterat bromerade flamskyddsmedel med representanter från bl.a. , , och . ordnar och gemensamt ett seminarium om farliga kemikalier i varor och där kommer representanter för flera sydostasiatiska länder att träffas. De stora producenterna av elektronik finns i dessa länder och det är därför viktigt att tidigt föra en dialog med dessa länder.
frs · GN1276 · 1999-10-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:76 om svenska för invandrade sjukvårdsutbildade frågar mig vilka åtgärder regeringen har för avsikt att vidta för att arbetslösa invandrade sjukvårdsutbildade skall få den nödvändiga utbildningen i sjukhussvenska för att de ska kunna försörja sig på sitt yrke. Ansvaret för att utländska läkare respektive sjuksköterskor ska kunna få svensk legitimation ligger på . Eftersom det är angeläget att invandrares kompetens tas till vara på arbetsmarknaden liksom att behoven av vårdpersonal täcks så anordnar AMV utbildningar i bl.a. sjukvårdssvenska. i har fullföljt de planerade utbildningarna i sjukhussvenska. nämner att det finns 30 personer som har behov av sådan utbildning men inte får sådan . Länsarbetsnämnderna har att fördela sina resurser efter de bedömda behoven av såväl utbildning i sjukvårdssvenska som övriga arbetsmarknadsåtgärder. Regeringen har den 9september beslutat att AMS får en förhöjd anslagskredit med . AMS har fördelat den till de län där man bedömt att det är nödvändigt. i har fått en förhöjd anslagskredit med , eller lika mycket som man begärt. Om den hårt ansträngda ekonomin hos länsarbetsnämnden möjliggör omprioriteringar till ytterligare utbildning i sjukvårdssvenska under denna höst eller inte avgör länsarbetsnämnden. Jag delar uppfattning att det är angeläget att ta till vara den kompetens och arbetsvilja som finns hos arbetslösa invandrare. Det gäller inte minst bland de som har en utländsk utbildning inom vårdområdet om vi ska få bukt med den arbetskraftsbrist som råder inom delar av vården. Regeringen har därför fattat beslut om att stödja ett projekt som hjälper utländska läkare att erhålla svensk läkarlegitimation. Projektet är ett samarbete mellan , i och som skräddarsyr en utbildning innehållande praktik och förberedelser inför läkarbehörighetsprov för läkare. Sammantaget kommer projektet att omfatta 100 invandrade läkare. Den första kursomgången i detta projekt startade och omfattar i den första omgången 20 utbildningsplatser.