ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11106 · 1999-10-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:106 av () till näringsminister om F-skattsedel Alla talar om att småföretagen är framtid och att det är inom denna sektor som framtidens arbetstillfällen skapas. Ändå hindras många entreprenörer redan i inledningsskedet, när de ansöker om F-skattsedel. Oklara regler och varierande tillämpning av tjänstemän på skattemyndigheterna hindrar många flitiga entreprenörer att starta och driva egen verksamhet. Ett aktuellt exempel som redovisas i senaste Kommun-Aktuellt är där två föräldrar i ett s.k. tvåfamiljssystem i kommun ansökte om F-skatt och fick avslag. De uppmanades av kommunen att bli egenföretagare och ansöka om F-skatt för att kunna fortsätta med sin barnomsorg. De fick avslag med hänvisning till att de inte bedrev sin näringsverksamhet i vinstsyfte samt att enligt gällande praxis var verksamheten tvungen att omfatta minst fem barn för att kunna klassas som näringsverksamhet. står familjerna utan barnomsorg. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att det ska bli enklare att erhålla F-skattsedel inom alternativa barnomsorgsverksamheter?
fr · GN11108 · 1999-10-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:108 av () till miljöminister om tvångsinlösning av naturreservat Planerna att inrätta en nationalpark på närmar sig nu ett genomförande. Den enda återstående frågan rör huruvida Nackarps naturreservat i med den unika skall ingå i denna nationalpark eller ligga kvar som ett naturreservat, gränsande till . Att tillåta och Nackarps naturreservat att alltjämt vara naturreservat kan låta sig göras bl.a. mot bakgrund av RRV:s rapport värdefull natur 1998:62. Här framgår att den biologiska mångfalden inte automatiskt blir bättre genom ett införlivande. Dessutom saknas kalkyler som stöder antagandet om ett ökat antal besökare genom att naturreservatet ombildas till en nationalpark. I blivande skötselplan för området utlovas också en möjlighet till fortsatta turistevenemang i denna del av den blivande naionalparken. Mot bakgrund av ovanstående kan man ifrågasätta varför staten ämnar satsa stora ekonomiska resurser på att tvångsinlösa ett område som ändå är tänkt att fungera som . Bland ortsbefolkningen finns också en stor oro att ombildandet av detta mycket uppskattade naturreservat kan komma att utvecklas till en svårtillgänglig urskog. Vilka åtgärder ämnar miljöministern vidtaga för att förhindra en tvångsinlösning av Nackarps naturreservat?
fr · GN11109 · 1999-10-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:109 av () till statsrådet om provisioner till kan, enligt tidningen , tvingas betala provision till en indisk mellanhand för sina fortsatta leveranser av reservdelar, ammunition och vapenkomponenter till . Det framgår av en skriftlig garanti som tidigare marknadschef, , lämnade till en av sina indiska mellanhänder, företaget . garanterade mellanhanden provision vid försäljning till . Och om företaget fick kontraktet på Fälthaubits 77B sades att "the agreement shall be automatically extended for the life of the project". Formuleringen "life of the project", innebär att garantin om provision också omfattar framtida försäljning av reservdelar, ammunition och licenstillverkning av Boforshaubitsar. Hela affären planerades ha en livstid på . Min fråga till ministern är: Avser handelsministern att vidta några åtgärder för att skapa klarhet i uppgifterna om att kan tvingas betala ut nya provisioner till ?
fr · GN11110 · 1999-10-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:110 av (m) till justitieminister om information om dataprogram Hela mjukvaruprogram har tidigare inte varit patenterbara, vilket torde vara det främsta skälet till att () inte förfogar över tillräcklig information i sina databaser om tillgängliga dataprogram. Man har kunnat ansöka och få patent för viss teknisk metod, inte för mjukvaran som sådan. Härigenom föreligger också brister i beslutsunderlagen vid beredning av ärenden som berör patentansökan för dataprogram. Genom avgöranden i och 1999 har emellertid möjligheten nu öppnats att söka och erhålla patent för dataprogram. Informationsbristerna kan bl.a. få till följd att patent beviljas på saklös grund och dess eventuella giltighet inte fastställas förrän efter prövning i domstol, vilket ofta kan medföra utdragna och kostsamma processer. På grund av den snabba och omfattande utvecklingen inom informationsteknologin kan såväl kvalitets- som kvantitetsmässiga problem förutses i patentväsendets hantering av dessa ärendeslag. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att bemästra dessa problem?
fr · GN11111 · 1999-10-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:111 av Per () till utbildningsminister om studentbostäder Med anledning av den viktiga och stora satsningen på antalet högskoleplatser, blir tillgången på studentbostäder en särskilt viktig fråga. Det finns ca 63000 studentbostäder för dryg 250000 heltidsstudenter. Antalet studenter kommer dessutom alltså att öka kraftigt. byggs knappast några studentbostäder alls. Studenter bor i korridorer, på golvet hos varandra eller i och campingstugor eller t.o.m. i tält långt bort från institutionerna. Byggbranschen har inte hängt med i utvecklingen. Dessutom är det svårt att bygga nytt och tillräckligt billigt utan subventioner. På vissa högskoleorter, som , och är situationen närmast katastrofal. över hela riket har bara var fjärde student möjlighet till en studentbostad. Vad gäller handikappade är situationen om möjligt ännu värre. finns det, enligt uppgift, bara ca 300 handikappanpassade studentbostäder i @ vara 110 i . I lär det inte finnas en enda. Vad avser ministern göra för att inte satsningen på högskolan ska resultera i snedrekrytering och svåra studieförhållanden för många studenter?
fr · GN11112 · 1999-10-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:112 av () till statsrådet om försäkringskassornas rehabilitering av sjukskrivna Oroande rapporter har kommit angående försäkringskassornas möjligheter att ställa upp med rehabilitering av sjukskrivna. Sjukskrivna får inte den vård de behöver @ och har rätt till! Pengar finns på kontot för sjukskrivning, men dessa får inte användas till rehabilitering. Kontot för rehabilitering är snart tömt. En rapport från i visar att det inte heller går att använda pengar till medicinsk rehabilitering, något som skulle korta sjukskrivningsperioderna och minska kostnaderna. En tjänsteman säger: "Det är klart att vi skulle kunna tjäna pengar på att köpa operationer. Men vi har lagar som förhindrar detta." Tydligen är det så att regler, lagar och förordningar som stoppar en människas rehabilitering kommer i andra hand i den inriktning som regeringspartiet har i frågan? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att tillse att den sjuke ska få den bästa vården/behandlingen för att minska sjukskrivningstiden?
fr · GN11113 · 1999-10-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:113 av () till statsrådet om kunskap om arbetslivet I en undersökning bland gymnasieungdomar som tidningen gjort, framgår att 18 av 30 elever på tre olika gymnasieprogram "jobbade svart" under lediga stunder. Av undersökningen framgick också att, utöver arbetsgivares ovilja att erbjuda arbete under regelmässigt riktiga förhållanden, saknade ungdomarna kunskap om innebörden av "svartarbete". Kunskapen om arbetslivets förutsättningar och lagstiftning på området var låg. Min fråga till ministern är därför om ministern, med anledning av det alarmerande resultatet, har för avsikt att vidta åtgärder så att kunskapen om lagstiftning vad gäller arbetslivets förutsättningar och villkor, förbättras bland landets gymnasieelever.
fr · GN11114 · 1999-10-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:114 av () till justitieminister om polisens larmpaket Fr.o.m. slutar () att bära kostnaden för s.k. larmpaket för hotade personer. I stället får de lokala polismyndigheterna själva stå för kostnaderna. Upphandling av ca 1200 larmenheter pågår just . har RPS i en skrivelse informerat landets polismyndigheter att de efter leverans få bekosta telefonerna själva. En telefon kostar ca 5000@6000 kr. Erfarenhetsmässigt vet man att larmen måste konkurrera med övriga poster i en lokal polismyndighets hårt ansträngda budget. Efterfrågan på larmpaket ökar. Polisdistrikten tvingas prioritera vem som skall få larmen. Många kvinnor som utsätts för kvinnomisshandel har svårt att få tillgång till ett larmpaket på grund av bristande resurser. Det har också visat sig, vid en inventering som RPS gjort av vilka särskilda insatser landets samtliga polismyndigheter gör i samband med kvinnomisshandel, att vissa polismyndigheter har påtagliga brister att akut och dygnet runt kunna låna ut s.k. larmpaket. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att tillförsäkra att de personer som verkligen behöver ett larmpaket också får tillgång till det?
fr · GN11115 · 1999-10-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:115 av () till statsrådet om bostadsmarknaden @ I den gemensamma dansk-svenska rapporten blir till, beskrivs en kartläggning av hinder och möjligheter för integrationen över sundet. Rapporten sägs vara ett första steg i denna process. Under avsnittet bygg- och bostadssektorn sägs att bostadsmarknaden har stor betydelse för att förverkliga målsättningen om en positiv utveckling för näringsliv och arbetsmarknad i . Bl.a. talas om att en öppen och integrerad bostadsmarknad skulle kunna innebära att det totala bostadsbeståndet kunde utnyttjas bättre med färre flaskhalsar. Min fråga är: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att konkret underlätta för att bostadsmarknaden verkligen ska bli av betydelse för en positiv utveckling för näringsliv och arbetsmarknad och därmed för befolkningen i ?
fr · GN11116 · 1999-10-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:116 av () till statsrådet om integrationen av I den gemensamma dansk-svenska rapporten blir till, sägs bl.a. att man under loppet av 1999 i samarbete med byggbranschen kommer att undersöka möjligheten att utarbeta en byggpolitisk plan som innebär att man på ömse sidor av sundet parallellt påbörjar och därigenom klarlägger vilka konkreta hinder som finns för byggbranschen och därmed kan få inspiration till förbättringar av villkoren för integrationen. Vidare talas också om att etablera ett regionalt bygg- och anläggningsforum och även etablera en offentligt tillgänglig kunskapsbas på Internet för i första hand små och medelstora företag. Min fråga är: Vilka av dessa åtgärder för att förbättra villkoren inom området är redan vidtagna till fördel för integrationen av och om inte när kan de i så fall förväntas komma?
fr · GN11117 · 1999-10-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:117 av () till utbildningsminister om medicinsk forskning Den svenska medicinska forskningen tappar mark och det hotar vårdens kvalitet. Under perioden 1981@1997 har den relativa citeringen av svensk forskning minskat från 1,5 till 1,2. Länder som , , och har däremot inte motsvarande utveckling. Inom allra starkaste område @ odontologin @ finns likaledes ett fall @ från 1,6 till 1,4. I den internationella rankningen är fall påtagligt, särskilt inom biokemi, fysiologi, neurobiologi och opererande specialiteter. Ett uppenbart samband med att anslagen till medicinsk forskning inte ökats och att sjukvården är i kris torde föreligga. Att läkemedelsföretagen i ökande utsträckning lämnar landet är inte förvånande. Avser utbildningsministern att vidta några åtgärder för att återskapa den svenska medicinska forskningens kvalitet?
fr · GN11118 · 1999-10-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:118 av () till försvarsminister om F10 försvarsbeslut innebar att F10 i utsågs till landets andra JAS-flottilj. Staten anslog till F10. Ytterligare kommer att investeras . Vid sidan av den ordinarie verksamheten som bedrivs på F10 ingår även extern utbildning. Det finns planer på att F10 även fortsättningsvis skall fungera som utbildningsplats för utländska flygförare, tekniker och flygstridsledare i samband med export av JAS39 . Vid en eventuell nedläggning av går detta exportstöd förlorat. Inte nog med att mister tillgänglig kompetens utan även förtroende bland presumtiva köpare i omvärlden. Därmed skadas även svensk exportindustri! Vilka åtgärder avser försvarsministern vidta för att denna situation inte skall uppkomma?
fr · GN11119 · 1999-10-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:119 av () till försvarsminister om räddningstjänstlagen Som en konsekvens av den tragiska diskoteksbranden på i måste räddningstjänstlagen ändras så att den inte blir tandlös längre. Det måste bli möjligt för räddningsstjänsten att kunna stoppa arrangemang tidigare än när en överhängande fara hotar. Redan om t.ex. en festlokal används på ett sätt som den inte är avsedd för bör räddningstjänsten kunna gå in och stoppa ett arrangemang. Ett alternativ kan då vara att stoppa ett arrangemang tillfälligt tills antalet deltagare har minskats till tillåten nivå eller tills utrymningsvägarna öppnats. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till försvarsministern. Är regeringen beredd att lägga förslag om ändringar i räddningstjänstlagen så att räddningstjänsten kan stoppa "farliga" arrangemang på ett tidigare stadium än ?
fr · GN11120 · 1999-10-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:120 av () till näringsminister om @ en utsatt region kommun i är en kommun med stor utflyttning. Detta är till stor del en följd av att arbetstillfällen saknas på orten. Med aktiva insatser bl.a. från kommunens sida har detta till viss del kunnat lindras och den öppna arbetslösheten har hållits på en någorlunda rimlig nivå. har emellertid under ytterligare bekymmer tillstött. Connecto, en metallindustri som gör kablage till , har varslat 152 anställda om uppsägning på grund av att tillverkningen flyttats till . Ytterligare ett femtiotal anställda på samma företag kan bli föremål för uppsägning om avtalet med upphör, vilket mycket talar för och då försvinner företaget för gott från orten. mekaniska verkstad med 20 anställda är också föremål för uppsägning. Med närheten till garnisonsstaden (4,5 mil) förstärks effekterna genom att ett upparbetat samarbete finns mellan NB21 och Räddningsskolan i som ligger i kommun. NB21:s framtid påverkar sålunda även Räddningsskolan. Det handlar sammantaget om många arbetstillfällen i en redan utsatt kommun. Lokala initiativ har tagits i form av en arbetsgrupp (krisgrupp) som inventerar de möjligheter som finns i regionen. Men den åtgärden är ej tillräcklig. Här behövs kraftfulla insatser från statens sida i samarbete med lokala intressenter, i syfte att skapa nya arbetstillfällen i en utsatt kommun. Vad ämnar ministern vidtaga för åtgärder för att mildra effekterna av den uppkomna situationen i ?
fr · GN11121 · 1999-10-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:121 av () till statsrådet om förtidspensionering av ungdomar I ungdomshandikapprörelsens gemensamma rapport för unga med funktionshinder som baserar sig på en undersökning med svar från 946 ungdomar med funktionshinder i åldern 16@35 år, visar det sig att det är lika vanligt att vara förtidspensionerad som att ha ett hel- eller deltidsarbete. Det visar också att inte anser att de fått några som helst yrkesförberedande insatser i skolan. Att 16-åringar förtidspensioneras är helt orimligt. Jag vill därför fråga socialförsäkringsministern om några åtgärder planeras för att förhindra utvecklingen att alltfler ungdomar förtidspensioneras.
fr · GN11122 · 1999-10-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:122 av () till statsrådet om regelverket för tandvård I ett av våra landstings specialtandvårdskliniker har den ende specialtandläkaren blivit långvarigt sjukskriven och en allmäntandläkare tjänstgör. Det finns en pensionerad övertandläkare som skulle kunna vikariera. Regelverket för tandläkarvård är sådant att förvisso kan anställa honom, men vare sig eller () kan då bevilja någon dispens för att medge rätt till behandlingsersättning till från försäkringen. Man får alltså ingen ersättningen om man vikariatsanställer den pensionerade övertandläkaren. I sista hand medför reglerna alltså att patienterna kommer i kläm och inte får behövlig behandling. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att snabbt agera för en lagändring?
fr · GN11123 · 1999-10-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:123 av () till statsrådet om köp av rehabiliteringstjänster Den 25oktober 1999, har jag fått information om att i kan köpa rehabiliteringstjänster för sjukskrivna. Min uppfattning är att köp av rehabiliteringstjänster är ett viktigt led i att återföra sjuka människor till arbetslivet. Det är angeläget att en rehabiliteringsåtgärd sätts in så fort som möjligt. En utdragen handläggning, eller fördröjda åtgärder, försvårar för den enskilde att återuppta förvärvsarbete i någon form. För samhället ökar kostnaderna för sjukskrivningen genom att sjukfallen blir längre och kan sluta med en förtidspensionering. De människor som arbetar med att rehabilitera sjuka, blir arbetslösa därför att inte kan köpa berättigade tjänster. Med denna utveckling blir alla förlorare. Har socialförsäkringsministern för avsikt att vidta någon åtgärd med anledning av att pengarna för aktiva rehabiliteringsåtgärder är slut?
fr · GN11124 · 1999-10-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:124 av () till näringsminister om lönediskriminering Att civilingenjörer födda utomlands har lägre lön än sina svenskfödda kollegor, framgår av en rapport som har ställt samman. Förbundet har jämfört fjolårets löneenkät med befolkningsregister. Det visade sig att civilingenjörer födda i och var överrepresenterade i den lägsta inkomstklassen. "Vi hävdar att det visar att medlemmar i grupperna (från och ) är statistiskt lönediskriminerade", skriver i rapporten efter kompetens @ inte ursprung! Vilka insatser är ministern beredd att genomföra så att lönediskrimineringen upphör?
fr · GN11125 · 1999-10-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:125 av () till statsrådet om kommunala bussbolag har det funnits ett tillfälligt undantag som gjort det möjligt för kommuner och deras bussbolag att i strid med kommunallagens lokaliseringsprincip ta uppdrag utanför kommunens gränser. är det fyra kommunala bolag som utnyttjat möjligheten; spårvägar, omnibus, busstrafik och . Det fanns flera särskilda villkor för försöksverksamheten. Ett av dem är att intäkter och resultat av uppdragsverksamheten redovisas i särskild ordning i årsredovisningen, för att göra det lättare att se att verksamheten inte snedvrider konkurrensen. Inget av de fyra bolagen har gjort en sådan redovisning. Det har alltså inte varit möjligt, vare sig för kommuninvånare som är delägare i bolagen eller för de som i andra kommuner drabbas av eventuell snedvridande konkurrens, att kontrollera försöksverksamhetens effekter. Kommunmedborgare är förhindrade att laglighetspröva verksamhet som bedrivs i kommunala bolag även om det som i detta fall är uppenbart att bolagen bryter mot gällande regler. Ovanstående exempel är ytterligare ett bra argument varför en sådan rätt att laglighetspröva bör införas. Det är enligt min uppfattning stötande att kommunala bolag på detta sätt nonchalerar reglerna för försöksverksamheten. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att tillse att gällande regler följs?
fr · GN11126 · 1999-10-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:126 av () till utrikesminister om etnisk rensning i Kosovo En av anledningarna till att Nato fällde bomber över sades vara att förhindra den etniska rensningen i Kosovo. är FN på plats i bland annat samma syfte. Trots detta fortsätter den etniska rensningen. Under den senaste månaden har vi nåtts av uppgifter om angrepp mot serber och romer i Kosovo. Attentat mot flyktingar, hot och våld mot serber och romer förekommer så gott som . anföll kosovoalbaner en serbisk flyktingkonvoj som var under FN:s beskydd. En talesman för betraktade angreppet som "förfärligt" (den 28oktober 1999.) Detta visar att man i Kosovo inte lyckats förhindra den etniska rensningen och skydda befolkningen. Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidtaga för att förhindra fortsatt etnisk rensning i Kosovo?
fr · GN11127 · 1999-10-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:127 av () till socialminister om patientjournaler I vissa fall kan enskilda, efter beslut från , få rätt att få sina patientjournaler förstörda. Eftersom det krävs starka skäl för detta tillstånd är det av yttersta vikt att verkligen alla uppgifter förstörs. Enligt uppgift tolkas beslutet olika på olika platser. En del förstör journalen i sin helhet medan andra enbart förstör innehållet och då finns fortfarande exempelvis journalomslag kvar där även uppgifter om diagnoser och eventuella inläggningstider finns, samt vilken klinik man vårdats på. Detta gör att den enskilde upplever att inte journalhandlingen är förstörd. Min fråga till socialministern är: Avser regeringen att vidta åtgärder för att hela journalen, när detta beslutats av , verkligen blir förstörd och att tillämpningen blir lika över landet?
fr · GN11128 · 1999-10-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:128 av () till socialminister om elöverkänslighet har frågan om elöverkänslighet diskuterats. Många är de människor som upplevt att de drabbats av elöverkänslighet men som känt sig nonchalerade i den svenska sjukvården. har det varit svårt att bevisa att det verkligen varit fråga om elallergi. Enligt en ny studie vid i är det inte elektromagnetiska kraftfält från de elektriska apparaterna i vår omgivning som orsakar elallergi. Problemen orsakas i stället av de elöverkänsligas eget nervsystem och kan utlösas av blinkande ljus och ljusflimmer i omgivningen. För att råda bot på dessa problem krävs att man inriktar sig på helheten. Det räcker således inte med att elsanera och gömma undan elsladdar. Forskaren anser att de som lider av elallergi ska få en neurofysisk undersökning som den behandlande läkaren kan ha som underlag i den fortsatta behandlingen. Min fråga till socialministern är: Avser regeringen vidta några åtgärder för att de som är elöverkänsliga ska få del av de senaste rönen på forskningsområdet?
fr · GN11129 · 1999-10-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:129 av () till socialminister om AMS kurser för språkutbildning i medicin På många håll i landet är läkarbristen stor. Det gäller såväl inom geriatriken som inom andra specialiteter. Enligt prognoser kommer bristerna inom vissa områden att öka bl.a. på grund av pensionsavgångar och brist på långsiktighet i läkarutbildningen. har läkare från andra länder arbetat inom den svenska sjukvården. För att detta ska vara möjligt krävs ofta utbildning i svenska. Enligt uppgift har flera av de AMS-kurser som inriktats på medicin dragits in på grund av resursbrist. Detta har inneburit att vi har invandrade läkare som inte får sin licens, som vi har läkarbrist vilket är olyckligt ur många perspektiv. Min fråga till socialministern är: Avser regeringen vidta åtgärder för att garantera att invandrade läkare får tillgång till utbildning i svenska?
fr · GN11130 · 1999-10-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:130 av () till socialminister om försäkringskassorna Vid allvarliga skador, som tenderar att gå över i långtidssjukskrivning, sjuk- eller förtidspension har uppdraget att även sörja för ett konkret engagemang för rehabilitering av den sjuka personen. Rehabiliteringen skall åtgärdas i nära samarbete med arbetsgivare. Kostnaderna för har ökat påtagligt och riskerar flera kassor i landet att sakna pengar till rehabiliteringsåtgärder. Det är speciellt kassorna i som drabbats av högre kostnader för rehabilitering än vad som budgeterats. Vad ämnar ministern vidtaga för åtgärder för att trygga försäkringskassornas ekonomiska läge så att de försäkrade kan känna sig trygga och därmed erhålla den ersättning och åtgärd som de har rätt till?