ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GM11239 · 1999-01-01 00:00:00 — På alla områden inom transportnäringen sker en kontinuerlig utveckling och ständiga förbättringar. Det var därför med stor tillfredsställelse vi som bor på, och andra som ofta reser till tog del av förslaget att en snabbfärja med början 1999 skulle sättas in i trafik mellan och fastlandet. har en trafikerat och med en överfartstid på och . Detta har upplevts som mycket positivt av såväl resande till som företag på . Med denna positiva erfarenhet såg bl.a. vi gotlänningar fram mot den nya snabbfärjan som skulle sättas in . Det är därför med besvikelse jag nu kan konstatera att den nya snabbfärjan enbart kommer att trafikera . Vi som bor på har behov av moderna och snabba kommunikationer . Det är svårt att förstå varför en nybyggd färja skall ligga vid kaj i hamn då behov av tidsenliga passagerartransporter krävs , . Jag ser inga skäl till att frångå de slutsatser som den senaste utredningen om Gotlandstrafiken (Framtidsanpassad Gotlandstrafik, SOU 1995:42) kom fram till, bl.a. gällande behovet av en snabbfärja. Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att förändra trafikupplägget så att dagliga förbindelser kan upprätthållas med snabbfärja mellan och fastlandet?
fr · GM1124 · 1999-01-01 00:00:00 — Vapenrånet i ställer många frågor i fokus. Det har förekommit uppgifter i pressen att rånarna vid vapenrånet i hyser högerextremistiska åsikter. Det har också framkommit att flera andra värnpliktiga på regementet skulle hysa liknande åsikter. Detta är allvarligt när man ser hur nazistiska och näraliggande åsikter florerar i samhället, främst bland unga. Min fråga till försvarsministern är följande: Tillfredsställer de nuvarande rutinerna vid kontrollen av de värnpliktiga de mål man kan ställa för att undvika att personer med högerextremistiska/-nazistiska åsikter tas ut till tjänst inom försvaret?
fr · GM11240 · 1999-01-01 00:00:00 — Jag har tidigare i skriftliga frågor och även i frågor under den s.k. frågstunden i kammaren debatterat skjutfältet i Trängslet, kommun, med försvarsministern. Mina frågor har berört möjligheter att få disponera skjutfältet, som har kapacitet att ta emot gästande förband. Norska förband har visat intresse för att få använda det kanske bästa skjutfältet i , omfattande mark. Detta möter heller inget hinder hos de boende i kommunen eller länet. Försvarsberedningen har slutfört sitt arbete. Mot denna bakgrund finns det kanske utrymme för nya inriktningar också avseende möjligheten att utnyttja skjutfältet i Trängslet, bl.a. eftersom det nu talas om att de nordiska länderna skall upprätta en gemensam brigad. Kanske kan detta vara underlag till en annan bedömning än den tidigare när det gäller möjligheten att tillåta utländska förband öva på Trängslets skjutfält. Kan statsrådet tänka sig att låta norska förband öva på Trängslets skjutfält i ?
fr · GM11241 · 1999-01-01 00:00:00 — har planer på att lägga ned slutmonteringen av lastbilar i och hyttillverkningen i och flytta verksamheterna till i och i . Det berör 800 respektive 1400 anställda och beräknas ske . Skälet man anför är att det inte går att expandera ytterligare i eftersom man bedömer att det inte går att få tag i kvalificerad arbetskraft i landet. Det här är såväl förvånande som mycket allvarligt i arbetslöshetens tid och tyder på bristande kommunikation mellan samhället och företagen. söker människor som kan verkstadsjobb, men även har kompetens inom data. Dessutom poängteras goda svenskkunskaper och social kompetens. Företaget försöker lösa problemet genom ett eget industrigymnasium, men till skillnad från går rekryteringen trögt och lyckades man inte fylla antalet platser. I ett land med arbetslöshet och stora satsningar på "kunskapslyft" verkar situationen obegriplig och tyder på strukturella problem. Varför utbildas inte människor som är arbetslösa till yrken där bristen är så stor att verksamhet flyttar från landet? Med anledning av detta vill jag fråga: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att råda bot på den uppkomna situationen så att arbetstillfällen inte försvinner ur landet?
fr · GM11242 · 1999-01-01 00:00:00 — är hälften av alla barn allergiska och/eller överkänsliga. Vad allergierna beror på vet man inte, men att det hänger ihop med vårt sätt att leva är klart och det kunde tydligt visas efter fall då det blev möjligt att göra jämförande studier. Det är i alla fall tydligt att många allergiska barn mår dåligt i dagens daghems- och skollokaler, som ofta har byggts med emitterande material och har fukt- och mögelproblem. Under valrörelsen lyfte de gröna allergifrågan som en fråga vi avsåg driva hårt i . Den första uppgörelsen vi träffade med regeringen innebar följdriktigt att medel till allergisanering av daghem och skolor tillskapades. anslogs och kommuner kunde få i bidrag. Många utnyttjade detta, men behov finns kvar. Därför ansåg vi att kretsloppsmiljarderna också borde öppnas för allergisanering. Vi fick gehör för den åsikten. Men ... informationen tycks inte ha gått hem. På det lokala planet försöker mp driva på, men många kommuner prioriterar annat. Eftersom allergiproblemet är så stort och påverkar de allergiska barnen så mycket borde allergisaneringen prioriteras. Min fråga till ministern är därför: Avser ministern att verka för att ovan nämnda åtgärder prioriteras vid fördelningen av kretsloppsmiljarderna?
fr · GM11243 · 1999-01-01 00:00:00 — Vi vet att det både kan vara lönsamt att mörda och låta mörda för pengar. Våldet har blivit en affärsidé av stora mått. Därför var det glädjande när FN 1989 antog en konvention mot rekrytering, användning, finansiering och träning av legosoldater, men än lär konventionen inte ha trätt i kraft då alltför få länder anslutit sig till den. valde tyvärr också att stå utanför. Vi har fortfarande alltför lite kunskap om legosoldaterna. Samma behov av ökad kunskap gäller om de företag och intressen som rekryterar, värvar och köper dessa tjänster av såväl vuxna som barn. I länder där demokratin och statsmakten är svag, kan girighet och starka ekonomiska intressen vara ett väl så stort hot mot en demokratisk utveckling som etniska motsättningar och ideologiska skillnader. Ett grymt krig, som trappas upp, är det i . Där drivs den negativa utvecklingen mot ett allt värre scenario för civilbefolkningen av inte minst intressen som vill ha kontroll över värdefulla tillgångar som guld och diamanter samt bauxit och järnmalm. I andra länder vet vi att oljebolag spelat en mycket märklig roll. När vi arbetat med att förebygga och lösa upp pågående konflikter betonar vi behovet av ökad kunskap om konflikters orsaker. Ligger en stor del av konfliktens orsak i ren girighet måste dessa företag och personers behov av makt och kontroll beaktas. Varför inte t.ex. synliggöra vägen mellan den diamantprydda guldringen i butiken och den lemlästade pojksoldaten? Min fråga är om ministern tagit initiativ till en rapport som tydliggör de ekonomiska intressen, och omfattningen av dessa, som motverkar en demokratisk utveckling i .
fr · GM11244 · 1999-01-01 00:00:00 — föreslår enligt uppgift hårdare tag mot de idrottsförbund som inte aktivt arbetar med jämställdhetsfrågor. Att koppla ihop regeringens ambition på jämställdhetsområdet med nivån på de ekonomiska bidragen är ett mycket efterlängtat förslag. Vi vet att idrotten inte fördelar sina resurser på ett jämställt sätt och vi vet även att målen på jämställdhetsområdet, lika lite som på andra samhällsområden, inte uppnås utan politiska åtgärder och större medvetenhet bland de berörda. När vi talar om resurser till idrotten så handlar det inte bara om direkt ekonomiskt stöd i form av kronor och ören. Nej, det omfattar också träningstider, ledarstöd och utrustning. Det som ofta upplevs som svårt att genomföra i praktiken är den omfördelning av nuvarande resurser som krävs. Jämställd idrott kräver jämställd fördelning av resurser, vilket i sin tur leder till att männen måste avstå en del av sina resurser till förmån för de av aktiva idrottare som är kvinnor. Men det finns ytterligare ett stort hinder för dem som vill driva denna fråga, inte minst lokalt i våra olika kommuner. Bristen på statistik, om hur de sammanlagda resurser som fördelas lokalt faller ut, är alltför ofta skriande och förhindrar en nödvändig objektiv granskning av förhållandena och eventuella framsteg. I denna delfråga om statistiska uppgifter skulle en dialog mellan företrädare för landets kommuner och regeringen kunna bidra till att få frågan att ta ytterligare ett steg framåt. Min fråga är om idrottsminister har haft kontakter med företrädare för landets kommuner i syfte att påskynda en statistik som beskriver det samlade stödet till idrotten ur ett jämställdhetsperspektiv.
fr · GM11245 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt skall den statliga ersättningen för lantbrevbärarnas kassaservice tas bort. Resultatet av detta blir att kunderna som får kassaservice , framledes endast får denna tjänst . Detta är mycket negativt för både privatpersoner och många småföretagare i glesbygden. I finns det 131 lantbrevbärarlinjer som ger service till ca 70000 invånare. På en del platser kan denna service t.ex. samordnas i en lokal butik, men det löser dock inte problemet för alla. Den snabba utvecklingen av bl.a. Internet och en bättre fungerande konkurrens inom postsektorn kan vara andra alternativ. Möjligheterna att leva och bo i hela landet bör inte försämras, inte minst mot bakgrund av att en allt större andel av befolkningen väljer att bosätta sig i storstaden framför att bo på landsbygden. Det är viktigt att ha en väl fungerande service även på landsbygden. Vad avser statsrådet göra för att kassaservicen ej försämras på landsbygden?
fr · GM11246 · 1999-01-01 00:00:00 — "Den statliga ersättningen på för Postens kassaservice bör tas bort." Det förslaget lämnade Betalservice den 12januari i sitt betänkande till finansminister . Tanken är att lantbrevbärarnas kassaservice skall dras ned till /vecka i stället för . Om det genomförs kommer det att drabba glesbygden oerhört hårt. Lantbrevbärarna servar 700000 hushåll i glesbygd, där det bor många gamla medborgare, som i så fall kommer att få avsevärd försämrad service. Många av dessa glesbygdsbor har långt till affär och bensinmackar som föreslås få kassaservice och många saknar dessutom kollektivtrafik. Äldre medborgare har dessutom inte tagit till sig de nya betalsätten, exempelvis privatgiro. Glesbygden i har under fått försämrade villkor, genom nedläggningar av skolor, affärer, poststationer, service m.m. avser att "Hela skall leva" och anser att förslaget om försämring av Postens kassaservice är oacceptabelt. Vad avser finansministern göra för att säkerställa en god post- och kassaservice i glesbygden?
fr · GM11247 · 1999-01-01 00:00:00 — SCB har uppskattat antalet barn med föräldrar som ingått partnerskap till 53. Företrädare för har hävdat att antalet barn som lever med homosexuella föräldrar snarare skulle vara 40000. Siffran uppges av ordföranden i den 20mars 1998. , också i ledningen för , hävdar i den 23mars 1998 motsvarande uppgifter. Siffrorna uppges även i RFSL:s föräldrar. Uppgiften härrör från en rapport av två forskare knutna till RFSL, och , vid i , som medger att siffran är en grov beräkning, byggd på antagandet att av alla män skulle vara homosexuella och av alla kvinnor, och att av männen och av kvinnorna skulle få barn innan de bekantgör sin homosexuella läggning. Också dessa antaganden är gripna ur luften. I rapporten i () uppskattas den totala andelen som haft sexuellt umgänge med personer av samma kön till 2,. Då är inräknat såväl tillfällig kontakt i ungdomen, bisexuella, som manifest homosexuella. Det är angeläget att i varje vårdnadssituation ställa sig den principiella frågan vad som är barnets bästa, men det är en stor skillnad att stifta en lag som skall röra 40000 barn eller 53. Ämnar justitieministern verka för att de här presenterade nya fakta tas hänsyn till när regeringen skall ta ställning till slutbetänkandet från utredningen om barn till homosexuella föräldrar?
fr · GM11248 · 1999-01-01 00:00:00 — Sedan lagen om registrerat partnerskap för homosexuella (1994:1117) trädde i kraft den 1januari 1995 har ingåtts totalt 758 partnerskap (varav 247 av kvinnor). ingicks bara totalt 125 partnerskap. Behovet av partnerskap enbart för homosexuella är alltså mycket begränsat. Av det totala antalet hushåll i (3830037) vid förra Folk- och bostadsräkningen 1990, fanns totalt 319371 hushåll, som varken bestod av gifta/sambor (1995011 hushåll) eller ensamhushåll (1515655 hushåll). Antalet hushåll där personer av samma kön lever i en mångårig hushållsgemenskap utan att ha en sexuell relation, som syskon, vänner och arbetskamrater är alltså i storleksordningen flera hundra gånger fler än de som valt att ingå homosexuellt partnerskap. Deras behov av trygghet vad gäller exempelvis gemensam egendom kan naturligtvis regleras av civilrättsliga avtal i händelse av att hushållsgemenskapen bryts t.ex. genom dödsfall, men det förhållandet gäller även homosexuella partnerskap. Däremot medges inte samma fördelar för dessa hushållsgemenskaper som för homosexuella partners vad gäller bostadsbidrag, rabatter vid resor, och i de olika sociala trygghetssystemen. Två ensamstående mammor med barn som har hushållsgemenskap till stöd och trivsel för sig och barnen förlorar en rad ekonomiska fördelar enbart därför att de inte har en sexuell gemenskap. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitieministern om hon är beredd att utreda frågan att öppna partnerskapslagstiftningen också för dem som inte har en sexuell gemenskap.
fr · GM11249 · 1999-01-01 00:00:00 — Sedan lagen om registrerat partnerskap för homosexuella (1994:1117) trädde i kraft den 1januari 1995 har totalt ingåtts 758 partnerskap (varav 247 av kvinnor). Tendensen har varit kraftigt sjunkande, 1998 ingicks bara totalt 125 partnerskap. Då ingår dessutom ett mörkertal för dem som separerat och ingått nytt partnerskap. Bland dessa 1516 personer som ingått partnerskap finns föräldrar till 53 barn som de fått i tidigare heterosexuella förhållanden. För 49 av dessa barn är det modern som ingått i ett nytt, homosexuellt, partnerskap, för fyra fadern. SCB har uppskattat antalet barn på följande sätt: Med hjälp av civilståndskoden bestämdes det antal personer som lever tillsammans enligt partnerskapslagen. Utifrån dessas personnummer kan antalet biologiska barn födda i tidigare förhållanden bestämmas. Om dessa barn enligt folkbokföringen är skrivna på samma fastighet som den ena föräldern i fråga antar SCB att de bor i samma hushåll. Företrädare för har hävdat att antalet barn som lever med homosexuella föräldrar skulle vara 40000. Denna uppgift har sedan okritiskt antagits av såväl ledarredaktioner som enskilda riksdagsmotionärer och hela partier. Uppgiften har även hamnat i lagutskotts betänkanden och enligt uppgift nu även i kommittédirektiven till utredningen om barn till homosexuella föräldrar. Mot denna bakgrund vill jag fråga justitieministern om hon avser att verka för att direktiven till utredningen om barn till homosexuella föräldrar skall ta hänsyn till ovan redovisade fakta.
fr · GM1125 · 1999-01-01 00:00:00 — Händelsen vid P10 i då en värnpliktig, med hjälp av andra, rånade vapen från regementet reser många frågor. Vapen i orätta händer är ett stort problem i samhället. De används till brott och medför livsfara. Därför är det viktigt att försvarets rutiner och handhavande är säkert. Jag vill fråga försvarsministern: Vilka rutiner finns för hantering av vapen och för befälet som har det yttersta ansvaret på plats?
fr · GM11250 · 1999-01-01 00:00:00 — Det föreligger ett utredningsförslag om att förändra kassaservicen på lantbrevbäringen. Kassaservicen som utförs som service skulle enligt utredningsförslaget övergå , i praktiken . För glesbygden är detta förslag förödande, särskilt för de äldre, ensamstående och småföretagare. Risken för rån skulle förmodligen öka. har många av landets kommuner stora problem med avflyttningen, främst i glesbygd. Skall man då ytterligare försämra servicen? Av åtta kommuner är det endast en () som visar positiva siffror vad det gäller inflyttning. Länet totalt minskar. I är 27900 hushåll beroende av service från lantbrevbäring. I utredningen föreslås att exempelvis livsmedelsbutiker eller bensinmackar skall erbjuda olika typer av bankservice, men finns det ytterst få butiker på landsbygden. Hela skall leva och avfolkningen av landsbygden skall motverkas, det står att läsa i regeringsförklaringen. Avser näringsministern att verka för att det inte görs försämringar så att landsbygden avfolkas totalt?
fr · GM11251 · 1999-01-01 00:00:00 — Många människor är elöverkänsliga och antalet tycks öka. sätts ett stort antal mobiltelefonsändare med tillhörande antenner upp i som en följd av att antalet ägare av mobiltelefoner ökat till 3,6 miljoner. Hur många basstationer det finns i landet finns ingen uppgift om. Eftersom det endast behövs bygglov för är det svårt att få fram uppgifter om hur många det finns och var de är placerade. Införs det bygglovsplikt för uppsättande av mobiltelefonsändare får vi en automatisk registrering. Till skillnad från telefonerna skickar sändarna ut signaler oavbrutet. Ingen vet hur signalerna från antennerna påverkar våra liv, om de är skadliga för hälsan eller inte. Det som oroar alltfler är att antenner i ökad grad placeras i bostadsområden, ofta på tak och husfasader. Om strålningen från dessa antenner eller sändare kan innebära en hälsorisk på lång sikt skall nu utredas av forskare vid i . uttalade bostadsutskott att "det finns anledning att i möjligaste mån lokalisera sändarna så att de inte ligger i närheten av bostäder och lokaler där människor vistas". rekommenderar att man försöker minimera exponeringen av radiovågor för närboende så långt det är tekniskt och ekonomiskt rimligt. Enligt borde det vara "försiktighetsprincipen" som gäller eftersom vi vet så lite om mobiltelefonantennernas skadlighet. Vilka åtgärder ämnar miljöministern vidta för att ansvariga myndigheter skall få en bättre kontroll på hur många sändare det finns och var de är placerade?
fr · GM11252 · 1999-01-01 00:00:00 — Vid invigningen av den stora ridsportgalan i höll idrottsministern ett engagerat och uppskattat tal och poängterade ridsportens stora värden. I , där ca 400000 människor rider regelbundet, har hästar och ridning blivit en folkrörelse. Så är det inte i andra länder. Att det blivit så här beror med största sannolikhet på den ridskoleverksamhet som finns i hela landet, ca 560 stycken, och som ger alla möjlighet att få utöva sporten till en skälig kostnad utan att äga en egen häst. Ridsporten är den största sporten bland ungdom näst efter fotboll. Trots detta har ridsporten cirka en tiondel av bidragen jämfört med andra sporter, t.ex. hockey. Låt oss hoppas att skälet inte är att av utövarna inom ridsporten är flickor. I sitt tal sade sig idrottsministern vara medveten om denna ekonomiska snedfördelning. Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att förändra denna ekonomiska snedfördelning av samhällets stöd till ungdomsverksamhet som så tydligt missgynnar ridsporten?
fr · GM11253 · 1999-01-01 00:00:00 — När Öresundsförbindelsen planerades, beslutades och började byggas skedde detta i full överenskommelse om att stora betydelse skulle bli som järnvägsbro. I de mycket täta kontakter och det fina samarbete som utvecklades hade det danska DSB, det norska NSB, SJ och trafikministrarna i , och en fullständig samsyn också i frågan om godstrafik över bron. Godstrafiken på tåg till kontinenten skulle öka. Ett samnordiskt projekt inleddes. meddelar SJ att de drar sig ur det nordiska samarbetet. Enligt SJ är kostnaderna för att köra gods genom för höga. SJ avslöjar även att de ännu inte vet vad det kommer att kosta att trafikera . Inom EU betonas att alltmer långväga och tunga godstransporter måste ske per järnväg och stora satsningar görs för att bygga ut nätet och lösa de trafikknutar som finns. Det handlar framför allt om att förbättra miljön, trafiksäkerheten och transporteffektiviteten. Mot denna bakgrund bör regeringen ge en tydlig redovisning av hur man hanterat denna viktiga transportfråga. När kommer t.ex. SJ att få besked om kostnaden för att trafikera bron? Då det nu syns som om regeringen tappat greppet om godstransporterna vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder har näringsministern för avsikt att vidta för att lösa dessa problem?
fr · GM11254 · 1999-01-01 00:00:00 — Kommuner runt om i landet drabbas av olika pålagor som kan uppfattas som orättvisa. Det som är mest känt och som diskuteras livligast är det kommunala skatteutjämningssystemet. Men det finns även andra regelverk som kan uppfattas som mer störande, med rätta, än utjämningssystemet. Ett exempel är kommunkontosystemet för ersättning med moms som kommuner inte kan få tillbaka genom det ordinarie momssystemet. Detta system är tänkt som att alla kommuner levererar in samma avgift per invånare. Det finns däremot ingen likformighet i möjligheten att lyfta erlagd moms. Expansiva kommuner samt kommuner med stor verksamhet gynnas på bekostnad av kommuner som minskar sin verksamhet på grund av t.ex. avflyttning. Det känns tydligt i många Norrlandskommuner, och i t.ex. delar av där bl.a. kommun drabbats oerhört hårt. Denna effekt av systemet gör att en kommun lätt hamnar i en ond cirkel. Gör man nödvändiga rationaliseringar så straffas man genom momsinbetalningssystemet och tvingas till än större neddragningar. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till statsrådet : Avser regeringen att vidta några ändringar i kommunkontosystemet för ersättning med moms så att kommuner som genomför rationaliseringar och/eller drabbas av befolkningsminskningar får en rättvis situation i förhållande till andra kommuner?
fr · GM11255 · 1999-01-01 00:00:00 — Med anledning av den s.k. kretsloppspropositionen beslutade att producentansvar för förpackningar skulle införas den 1januari 1994. Som en följd av detta utplacerades s.k. miljöstationer i kommunerna. Genom ett bemyndigande föreskrev också regeringen att ett producentansvar skall gälla för olika produkter. Avsikten var att detta ansvar skall kunna införas successivt på områden där det är motiverat ur miljö- och resurshushållningssynpunkt, ekonomiskt rimligt samt tekniskt möjligt. Fr.o.m. den 1januari 1999 inkluderar den tidigare renhållningslagen, som reglerar det kommunala ansvaret för osorterat hushållsavfall samt principerna för producentansvaret. presenterade för regeringen sin utvärdering av producentansvaret för förpackningar. På vissa platser har producentansvaret inte fungerat fullt ut. Alltmer uppmärksammade konsekvenser av detta är nedskräpning och förfulade miljöer, något som också uppmärksammas i olika kommuner. Kommer miljöministern att vidta några särskilda åtgärder för att påskynda en sanering och uppsnyggning av miljöstationerna, som blivit allt skräpigare?
fr · GM11256 · 1999-01-01 00:00:00 — Rubricerade fråga har varit föremål för debatt och irritation . Det handlar om två grupper företagare som har areella behov för sin näringsutövning. Vi kan rimligen inte ha den ordningen att den ena gruppen - renskötseln - fortsättningsvis skall spoliera växtodlingsförutsättningar på jordbrukarnas marker genom att låta renhjordar beta på stora vallarealer. Vid ringa snödjup och blöta markförhållanden uppstår mycket stora skador. genomförde en utredning kring dessa frågor. Ingenting har såvitt jag känner till hänt sedan utredningen slutfördes. Detta ärende får inte förhalas och därmed förlänga dessa problem. Regler måste skyndsamt utarbetas så att förutsättningar skapas för att eliminera dessa skador som åsamkas de berörda jordbrukarna. Vad kommer jordbruksministern att vidta för åtgärder för att lösa dessa problem?