ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GM1120 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt en beräkning som gjorts av innebär beslut att höja fordonsskatten på bussar kombinerat med kompensation via skatteutjämningssystemet att skogslänen åter är stora förlorare. Skogslänen har långa avstånd och därmed också lågt passagerarantal per km jämfört med mer tätbefolkade områden vilket leder till en regional snedvridning av kompensationen. Den kompensation som sker via skatteutjämningssystemet innebär att t.ex. får ett tillskott med 4,5 miljoner medan och förlorar 3,3 respektive 2,8 miljoner. Jag vill därför ställa följande fråga till finansminister : Vilka åtgärder är finansministern beredd att vidta för att rätta till denna regionalpolitiska snedvridning?
fr · GM11200 · 1999-01-01 00:00:00 — Äldres hälsa har under blivit allt bättre. Vi skjuter åldrandet framför oss, medellivslängden ökar alltmer. Det är därför av största vikt för den enskilda individens livskvalitet och för samhällsekonomin, att sjukdomar kan upptäckas och att äldre människor kan få stöd och hjälp genom hälsobefrämjande rådgivning. Personer som fyllt bör därför erbjudas att en gång få genomgå en hälsoundersökning med åtföljande hälsosamtal hos primärvården. Då äldre ofta redan har en husläkare kan hälsoundersökningen ingå i primärvårdens uppgifter. Ytterligare personal- eller lokala resurser behövs inte. Husläkaren och distriktssköterskan svarar för hälsoundersökningen/samtalet i nära samverkan med den kommunala äldreomsorgen. Hälsoundersökningen bör omfatta syn- och hörsel, hjärta/lungor och ett minnestest. Hälsosamtalet skall genomföras efter ett särskilt frågeformulär som kan ge indikationer på eventuell ohälsa eller på sjukdomssymtom. I samtalet ingår hälsoråd avseende livsstil, kost, motion, social aktivitet etc. Att kunna följa äldres hälsostatus och kunna upptäcka depressioner, begynnande demenser och andra sjukdomar förbättrar de äldres hälsa och ökar deras livskvalitet. I den nationella handlingsplanen för äldrepolitik framhålls vikten av att folkhälsoarbetet för de äldre förstärks. Olika modeller för förebyggande åtgärder behöver därför prövas. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag fråga socialministern om ministern avser att initiera folkhälsoarbetet för de äldre genom att ta fram modeller för regelbundna hälsoundersökningar för äldre 70-plus och föreslå försöksverksamheter i såväl storstads- som glesbygdsområden.
fr · GM11201 · 1999-01-01 00:00:00 — har genom en enkät som skickades ut till 396 slumpvis utvalda företag undersökt arbetsgivarnas attityder till olika grupper av arbetssökande. Svarsfrekvensen för undersökningen var . Arbetsgivarna fick ange sin inställning till olika grupper av arbetssökande, bl.a. de som varit arbetslösa , och är . av arbetsgivarna var negativa eller mycket negativa till att anställa personer dvs. åldersfaktorn var den mesta negativa faktorn. Människor anses numera närma sig slutet av sitt yrkesverksamma liv. Vi har en öppen diskriminering av den äldre arbetskraften (45-plus). hade av 55-64-åringarna ett arbete. är i arbete. Har vi verkligen råd med detta? I Amsterdamfördraget artikel 6 a talas också om att diskriminering som baseras på ålder bör bekämpas. skall ta ställning till tre propositioner med förslag till ny lagstiftning om skydd mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, funktionshinder och sexuell läggning. Regeringen har också tillsatt en utredning som skall se över jämställdhetslagen så att dess skydd mot könsdiskriminering blir anpassat till EG-rätten. Det borde då vara självklart med en lagstiftning mot den vanligast förekommande diskrimineringen - den mot ålder. Åldersfaktorn och inte kompetensen har blivit utslagsgivande på arbetsmarknaden - det anser jag vara orättfärdigt. Med hänvisning till det ovan anförda frågar jag näringsministern vad han avser att göra för att bekämpa diskrimineringen av äldre och hur intentionerna i artikel 6a i Amsterdamfördraget kan genomföras i .
fr · GM11202 · 1999-01-01 00:00:00 — I mobiliseras nu alla goda krafter i en strategi och i ett samverkansprojekt mellan länets olika aktörer. Insikten är stor om betydelsen av regionens egna insatser för sysselsättning och utvecklingskraft. har en negativ befolkningsutveckling och genomgår tillsammans med de övriga skogslänen stora strukturförändringar. Inte minst har de statliga myndigheterna, verken och bolagen svarat för omflyttningar, neddragningar och personalminskningar i vårt län. beslutades om postterminalens avveckling i . Listan på exempel kan göras lång och den omfattar länets olika delar. Det senaste beskedet gäller negativa konsekvenser av ytterligare ett statligt bolags agerande. AB kommer att upphandla lotteripapper från ett utländskt företag. Det får till följd att avskedar anställda på den lilla orten i Falu kommun. Människor kommer att drabbas svårt på en redan hårt prövad arbetsmarknad. har tappat 2500 arbetstillfällen. Min fråga till näringsministern är: Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att motverka de negativa regionalpolitiska konsekvenser som bl.a. följer av de statliga bolagens stora förändrings- och lönsamhetskrav?
fr · GM11203 · 1999-01-01 00:00:00 — är det endast kvar till dess vi alla kommer att få vara med om ett millennieskifte. Detta är en mycket stor händelse och människor har förberett sig inför denna nyårsafton 1999/2000. Det årtusende vi nu lämnar bakom oss är för mänskligheten fyllt med många stora händelser och det nya årtusendet vi har framför oss rymmer än fler. En sådan här händelse är värd all uppmärksamhet och det är ett gyllene tillfälle att förena folk såväl inom landet som över nationsgränserna, i ett utav årtusendets största upplevelser. Jag vill ställa följande fråga till kulturministern: På vilket sätt kommer regeringen att högtidlighålla ?
fr · GM11204 · 1999-01-01 00:00:00 — Sedan beslutat om en lägre ersättningsnivå till landets friskolor har vissa kommuner känt sig nödsakade att komplettera med egna medel för att inte riskera att friskolorna hamnar i ett för dåligt läge. Jag har haft samtal med både föräldrar och skolledare som undrar bl.a. över vad som skall hända med såväl de ekonomiska som andra förutsättningar rörande friskolorna i vårt land. Att "rika" kommuner har möjlighet att "subventionera" den annars orättvisa ersättningsnivån till friskolorna, bidrar till att friskolorna blir en valfrihet för de välbärgade. Alla barn, oavsett familjens ekonomiska förutsättningar, måste ha samma rätt att kunna välja samt behålla sin skolomsorg. Med anledning av detta vill jag fråga skolministern: Vad avser ministern göra för att förbättra friskolornas ekonomiska och andra förutsättningar?
fr · GM11205 · 1999-01-01 00:00:00 — I kommuner och landsting pågår lag- och domstolstrots. Den som t.ex. söker bistånd enligt socialtjänstlagen (1980:620) eller en insats enligt lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) kan inte förutse socialnämndens beslut. Även om han/hon efter ett överklagande får rätt i domstol är det inte alls säkert att domen verkställs. Rättssäkerheten är därmed satt ur spel. har trotset uppmärksammats särskilt . Hovrätten i och fann 1995 att en nämnd i gjort sig skyldig till domstolstrots när den inte verkställde en länsrättsdom om ekonomiskt bistånd och redovisade ett stort antal icke verkställda domar samt lagtrots i sin slutrapport över uppföljningen av handikappreformen . (SOU1993:109), slog fast att vägen via inte är framkomlig, främst ur demokratisynpunkt. Redan existerande svårigheter med att t.ex. rekrytera förtroendevalda förstärks. Kommittén kom med några förslag till sanktioner, men förslagen kritiserades kraftigt varpå utredningen lades i malpåse. Trotset har också utan framgång utretts av (Ds 1995:27). Självklart måste det finns en bestämmelse om tjänstefel, det är ingen bra lösning att låta enskilda förtroendevalda bli ansvariga därför att kommuner och landsting inte prioriterar i verksamheten så att lagar och domar kan efterlevas. Rättsäkerheten måste dock säkrast. Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att komma tillrätta med detta problem?
fr · GM11206 · 1999-01-01 00:00:00 — Deltidsarbetet har ökat bland unga kvinnor. arbetade av LO-kvinnor i åldrarna deltid, nu är andelen . Det har skett en snabb utveckling från långa deltider till kortare deltider och behovsanställningar, från fasta anställningar till tillfälliga. Enligt lagen om anställningsskydd (LAS) § 25 a, så har deltidsarbetande företrädesrätt till högre sysselsättningsgrad. Som villkor ställs dock "att arbetsgivarens behov av arbetskraft tillgodoses om den deltidsanställde anställs med högre sysselsättningsgrad". Det är fortfarande arbetsgivaren som skall pröva om detta behov föreligger. Lagen om anställningsskydd innebär ingen skyldighet för arbetsgivaren att inrätta tjänster med högre sysselsättningsgrad. Företrädesrätten är speciellt svag i verksamheter där bemanningen bygger på användning av deltidsanställning som detaljhandeln och sjukvården. Lagens enda syfte är att arbetsgivaren vid behov av ytterligare arbetskraft och under förutsättning att den enskilde anmält intresse skall överväga om inte arbetskraftsbehovet kan tillgodoses genom att sysselsättningsgraden ökar för den deltidsanställde. En skärpning av den nuvarande arbetsrättsliga lagstiftningen är önskvärd, heltider bör vara grunden för alla anställningar och deltid bör vara tillåtet bara av särskilda skäl som att arbetet utförs endast av dygnet, arbetsbrist eller arbetstagarens särskilda önskemål. En sådan lagstiftning bör i sådana fall vara dispositiv så att avsteg från lagen kan ske genom central överenskommelse mellan arbetmarknadens parter. Avser statsrådet att vidta några åtgärder i denna riktning?
fr · GM11207 · 1999-01-01 00:00:00 — Personer med funktionshinder diskrimineras ofta i svensk näringsverksamhet. Funktionshindrade nekas tillträde till restauranger, flyg och andra nyttigheter som upplevs som självklara för de flesta personer utan funktionshinder. Näringsidkare tillåts i princip att ha särregler som utestänger funktionshindrade. Personer med funktionshinder behöver inte behandlas rättvist utan godtyckligt. Flera länder har säkrat funktionshindrades rättigheter i antidiskrimineringslagar, bl.a. , , , och . I har ADA-lagen /Americans with Disabilities Act/ förändrat funktionshindrades vardag. har nått längre än i detta fall, vad det gäller att behandla sina invånare lika. Genom ett förbud mot diskriminering av funktionshindrade i näringsverksamhet skulle personer med funktionshinder få det legala stöd de behöver för att kunna hävda en av de grundläggande rättigheterna, dvs. att bli likabehandlade . Kommer socialministern att vidta några initiativ till en lagstiftning om förbud mot diskriminering av funktionshindrade i näringsverksamhet?
fr · GM11208 · 1999-01-01 00:00:00 — Den snabba kostnadsutvecklingen på grund av den höga arbetslösheten fräter i en allt snabbare takt sönder det gemensamma trygghetssystemet i landets kommuner. Beslutet om en allmän riksnorm för socialbidragen var nödvändigt för att kunna bibehålla förtroendet och grundprincipen om likabehandling, även i ett ekonomiskt kärvt läge. Utvecklingen har medfört att fler människor inte uppfyller de formella kraven för rätt till offentlig ersättning. T.ex. så har antalet som inte har möjlighet att få sjukpenning ökat. Det beror på att de som inte fått tillträde till arbetsmarknaden inte får någon SGI och därmed inte heller sjukpenning i de fall de blir sjuka. Dessa personer kan av samma skäl sakna möjlighet till ersättning från föräldraförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen eller KAS. hotas det kommunala självstyret av resursbrist. Då statsbidragen ej går till öronmärkta åtgärder upplevs det som om staten sviker kommunerna när kostnaderna för socialbidrag skjuter i höjden till följd av den höga arbetslösheten. Genom lagstiftning på den nationella nivån garanteras medborgarna en lika behandling och jämförbara förutsättningar till ett rikt och meningsfullt liv. är det ofta den kommunala nivån som är skyldig att betala ut vad den nationella nivån beslutar och då uppstår ett legitimitetsproblem. Ett sätt att lösa detta är att staten tar det övergripande ansvaret och fullföljer det som inleddes med beslutet om riksnorm. Ett förstatligande av socialbidragen, omfattande såväl administration som finansiering, bör prövas som ett sätt att åstadkomma ett effektivare, rättvisare och tryggare system. Är ministern beredd att vidta några åtgärder i denna riktning?
fr · GM11209 · 1999-01-01 00:00:00 — Av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i framgår att stats- och regeringscheferna diskuterade de instituitionella frågor som inte fick sin lösning i Amsterdamfördraget. skall vid sitt möte i besluta om "--- hur och när de institutionella frågor som inte fått någon lösning genom detta fördrag skall lösas före utvidgningen." Jag befarar nu att en minoritetsåsikt från blivit allas åsikt i och att protokollet till Amsterdamfördraget nu fått en snävare tolkning. Om så är fallet så har ännu ett hinder tillfogats på vägen mot ett enat . Då EU:s medlemsländer först måste komma överens om en förändring av kommissionens sammansättning och om viktningen av röster i ministerrådet och dessutom måste varje nationellt parlament godkänna denna förändring innan ett enda nytt land får bli medlem av EU.Jag vill fråga statsministern: Vilka initiativ avser statsministern vidtaga för att klarlägga om regeringen numera förespråkar att de institutionella frågorna skall vara lösta innan EU kan utvidgas med något nytt medlemsland?
fr · GM1121 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt länspressen i skall det statligt helägda spara 1 miljard som en följd av omregleringen på elmarknaden. Rationaliseringarna kommer att beröra ca 1 000 anställda varav hälften riskerar arbetslöshet. Förhandlingarna mellan fack och företag har redan inletts. Merparten av nedskärningarna inom elproduktion kommer att drabba skogslänen i , och . För del riskerar ett sjuttiotal anställda att förlora sina jobb. Det drabbar framför allt småorter i inlandet som , och Vuollerim. Varje arbetstillfälle som går förlorad i dessa orter och andra små inlandskommuner i och är i det närmaste en katastrof. Här är arbetslösheten betydligt högre än vid kuststäderna eller riket som snitt. Att kraftigt skära ned t.ex. inom drift och underhåll kan dessutom bli betydligt kostsammare än vad man sparar. Nedskärningarna känns både hårda och kalla som det får folk att må dåligt eftersom koncernen redovisar (1997) ett resultat efter finansiella poster på en vinst nära 5,5 miljarder. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att de drabbade vattenkraftsproducerande inlandskommunerna kan behålla arbetstillfällena?
fr · GM11210 · 1999-01-01 00:00:00 — Försiktighetsprincipen har tyvärr fått stryka på foten i takt med att alltfler genetiskt modifierad organismer godkänts av EU. , , och har alla vägrat acceptera vissa av EU:s beslut och står fast vid nationella förbud. har däremot inte agerat på något sätt. Forskningen kring riskerna med genetiskt modifierade organismer är ännu bristfällig. Vad händer med den biologiska mångfalden? Vad händer med ekosystem när nya organismer introduceras? Vad händer när resistens mot bekämpningsmedel hos genmanipulerade organismer medför att användningen av sådana ämnen kan öka? Gröna gruppen i har krävt ett femårigt moratorium på genetiskt modifierade organismer för att under den tiden noga kunna granska genteknikens miljöeffekter. Flera av EU:s medlemsländer representeras nu av gröna miljöministrar i miljöministerrådet, det finns alltså vissa möjligheter att få igenom ett moratorium på EU-nivå. Min fråga till miljöministern är därför: Avser miljöministern verka för nationella förbud mot GMO som EU tillåter och stödja förslag till moratorium om sådant presenteras för ministerrådet?
fr · GM11211 · 1999-01-01 00:00:00 — har beslutat dra in mycket av sin verksamhet i . Det har i sin tur lett till att bofast personal sagts upp och att fått regeringens uppdrag att verka för utlokalisering av statlig och annan offentlig verksamhet i . Det regionalpolitiska syftet är att skapa möjligheter för en bofast befolkning i denna utpräglade glesbygd. vill frånträda sina fastigheter där. Medan tillsammans med de lokala och regionala parterna LSMC, , är överens om att med tanke på sin ingående kunskap om skärgårdens speciella förhållanden bör överta förvaltningen av områdena arbetar för att överta detta ansvar. Dessa motsatta uppfattningar har lett till tidsutdräkt. De intressenter som velat förlägga arbetsplatser ute i skärgården är i akut behov av besked om vem som skall ha förvaltningsansvaret. Kommer inte detta besked mycket snart går försöken att skapa arbetstillfällen i glesbygd om intet. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till näringsministern: När avser regeringen ta beslut om överlåtelse av de fastigheter inte längre vill ta ansvar för?
fr · GM11212 · 1999-01-01 00:00:00 — Kommunernas ansvar för barnomsorgen skärptes den 1januari 1995 genom en ändring i socialtjänstlagen. Kommunerna har numera skyldighet att erbjuda barnomsorgsplats för barn i åldrarna vars föräldrar så önskar. Detta kallas för barnomsorgsgarantin. såg detta som en viktig jämställdhetsreform och ett steg framåt för barnens bästa. finns det dock ett antal kommuner som inte lever upp till denna skyldighet. Det är även så att barn till arbetslösa i flera kommuner utestängs från barnomsorgen. För en liberal är detta oacceptabelt. Mot bakgrund av det ovan nämnda vill jag fråga ministern följande: Avser statsrådet att vidta några åtgärder mot de kommuner som inte följer skyldigheten i socialtjänstlagen om den s.k. barnomsorgsgarantin?
fr · GM11213 · 1999-01-01 00:00:00 — Många småföretagare brottas med höga sjuklönekostnader. Undersökningar visar att sjuklönekostnader är en av de belastningar på verksamheten som bidrar till att mindre företag inte vågar nyanställa. presenterades ett utredningsförslag om ett högkostnadsskydd för sjuklönekostnader. Förslaget innebär att mindre företag får tillbaka den del av sjuklönekostnaden som överstiger genomsnittet för alla arbetsgivare. Ett sådant högkostnadsskydd skulle innebära fler nyanställningar. Jag vill därför fråga socialförsäkringsministern: När kommer regeringen att lägga fram ett förslag om högkostnadsskydd för sjuklönekostnader?
fr · GM11214 · 1999-01-01 00:00:00 — Den 1januari 1999 träder en ny tandvårdsförsäkring i kraft. ytterligare satsas på tandvården och den nya försäkringen innebär en rad förbättringar. Det nya tandvårdsstödet innebär en satsning på den nödvändiga vardagliga hälsobefrämjande tandvården, s.k. bastandvård, som innebär ett ekonomiskt stöd till alla vuxna. För personer i åldrarna omfattas även undersökningar av tandvårdsersättning. Tandvårdsförsäkringen innehåller också ekonomiskt stöd till vissa äldre personer samt andra personer som till följd av sjukdom eller funktionshinder har särskilda tandvårdsbehov. Tandvårdsstödet innebär för individen i olika grad, beroende av målgrupp och åtgärd, procentuellt subventionerad tandvård baserad på arvodena enligt dagens tandvårdstaxa. I det reformerade tandvårdsstödet blir prissättningen på tandvård fri. Vårdgivare kan konkurrera om priset och förutsätts tillämpa den fria prissättningen på ett ansvarsfullt sätt. Enligt uppgift aviserar en del landsting rejäla prisökningar för vissa tandvårdsbehandlingar i folktandvården. Dessa uppgifter är oroväckande då framtida tandvårdsstöd baseras på dagens fasta taxa. Intentionerna i den nya tandvårdsförsäkringen, med bl.a. inriktningen innebärande sänkta tandvårdskostnader för många patientgrupper, riskerar att utebli och kan i värsta fall till och med medföra ökade kostnader för individen. Avser socialministern vidta åtgärder för att säkerställa intentionerna i det reformerade tandvårdsstödet och i så fall vilka åtgärder?
fr · GM11215 · 1999-01-01 00:00:00 — har sökt värdskapet för olympiader. , och har misslyckats i sina försök. Efter den olympiska kommitténs senaste åtgärder har dock troligen möjligheterna för en olympiad i ökat. En gemensam ansökan från och om en olympiad i skulle erbjuda ett större publikunderlag, bättre kommunikationer och minst lika goda arenor och förläggningsmöjligheter jämfört med vad erbjudit. och Hyllietornet kan också bidra till attraktiviteten. Min fråga är om idrottsministern är beredd att medverka aktivt till en sådan ansökan.
fr · GM11216 · 1999-01-01 00:00:00 — I mål för nationell kulturpolitik står det bl.a. att man skall verka för att alla får möjlighet till delaktighet i kulturlivet och till kulturupplevelser. Att känna förankring i sin egen kultur är vitalt för att kunna känna tillhörighet i samhällslivet i stort. Tyvärr har inte alla människor möjlighet att delta fullt ut i kulturlivet eftersom många av våra offentliga lokaler inte är anpassade för människor med funktionshinder. Många äldre lokaler har ännu inte handikappanpassats och vad som är värre är att även nybyggda, offentliga lokaler inte alltid uppfyller kraven. I statsrådets och mitt hemlän finns exempel på lokaler som inte uppfyllt kraven på tillgänglighet för funktionshindrade. Ett nyinvigt museum t.ex. där en rullstolsbunden person inte kunde komma in. Detta kan inte bero på lagda besparingar och inte heller behövs några extra medel. Vad som behövs är kunskap och omtanke redan vid ritbordet. Jag vet att statsrådet inte får svara på enskilda ärenden men det kan finnas fler exempel på liknande problem i andra delar av vårt land, och som kan upprepas vilket är oroande. Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att nyproducerade offentliga lokaler handikappanpassas?
fr · GM11217 · 1999-01-01 00:00:00 — Sidas förslag till strategi för hiv/aids i internationellt utvecklingsarbete överlämnas till UD . Färska studier visar att 33 miljoner, varav 1,2 miljoner barn, är smittade och alltfler barn smittas. Sida satsar på välbehövliga specifika insatser för att bekämpa spridningen i samarbetsländerna, men det är också nödvändigt att strategin uppdateras i alla delar. En svensk strategi måste också angripa hiv/aidsfrågan med ett amningsperspektiv. Jag är väl medveten om att det finns en rädsla för att den internationella koden för marknadsföring av bröstmjölksersättningar skulle påverkas, men jag hävdar att en ökad flexibilitet tvärtom skulle stärka WHO och med fleras arbete på området. av hivsmittade mödrar föder barn som inte är smittade. Av dessa barn beräknas senare blir smittade genom amning. Men det finns också många fördelar och mycket kunskap om fördelar med amning, den spelar en avgörande roll för barns hälsa och utveckling men kanske inte alltid och överallt. har barnadödligheten ökat i delar av söder om på grund av aids. Det är mot denna bakgrund viktigt att biståndets roll när det gäller risken för hivsmitta noga prövas. Viktigt är också att forskning om amning och smittspridning får stöd så att kunskapsbasen kan bli större. finns det litet av forskning att tillgå för den som vill se över den nuvarande strategin för vilka råd man skall ge hivsmittade mödrar. Min fråga till ministern är om regeringen i den nya svenska strategin för hiv/aids i internationellt utvecklingsarbete kommer att beröra amning som riskfaktor för hivsmitta.