ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12212 · 1999-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:212 om vägsalt i vattnet har frågat mig hur jag avser att verka för att problemet med vägsalt i dricksvattentäkter kartläggs och motverkas. Bakgrunden till frågan är den ökning av kloridhalter i ett antal grundvattentäkter som uppmärksammats , däribland i , och kommuner. konstaterar i sin fråga att någon aktuell och fullödig kartläggning över situationen verkar saknas. Samtliga kommunala vattentäkter provtas genom kommunernas försorg. Visst sammanställningsarbete sker också genom och försorg. I mindre omfattning genomförs också provtagningar av enskilda vattentäkter, vilka bl.a. sammanställs i Geologiska Undersökningars (SGU) brunnsarkiv. Även jag måste konstatera att en fullständig och heltäckande bild saknas. Indikationer från de sammanställningar som bl.a. SGU och genomfört visar att problemet kan ha en större utbredning än vad som varit känt. Jag har för avsikt att få till stånd en sådan kartläggning av situationen. SGU har också föreslagit ett miljökvalitetsmål inom detta område, vilket kan komma att bli ett viktigt framtida styrinstrument. bedriver en verksamhet för att komma till rätta med problemet med vägsalt. betraktas som världsledande i arbetet med minskning av saltmängder vid vinterväghållning. Det finns regler för vid vilka tillfällen vägsalt får användas. Syftet är att ytterligare minska saltanvändningen. En omfattande utbildningsverksamhet riktad till entreprenörer genomförs också i verkets egen regi. Man försöker förstås också få fram alternativ till vägsalt, men det har varit svårt, ofta därför att dessa inte heller saknar negativa miljökonsekvenser. Förekomsten av föroreningar av vägsalt i vattentäkter indikerar att dessa lätt kan förorenas från vägen, vilket sannolikt utgör ett större problem än vägsaltet i sig. Sådana vägsträckningar kan vara fellokaliserade med tanke på bl.a. risk för olyckor vid transport med farligt gods. arbetar också med en sårbarhetsklassning av vattentäkter vad gäller påverkan från förorening. De vattentäkter som klassats som sårbara enligt detta system ska få skydd. Det är ofta fråga om fysiska skydd som förhindrar vatten från att tränga ned i marken. Ett fyrtiotal vägar vid vattentäkter åtgärdades , till en kostnad av . har också betalat ut ersättning till enskilda som har fått sitt brunnsvatten förstört. Sammanfattningsvis kan jag @ trots att omfattningen av detta miljöproblem inte till fullo är känd @ konstatera att åtgärderna redan är på god väg.
frs · GN12213 · 1999-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:213 om bensinpriset har frågat mig om jag ämnar föreslå en höjning av bensinskatten så att priset för bilisterna kommer att uppgå till 11:30kr litern. ställde en liknande fråga om bensinpriset. Jag framförde då att regeringen inte övervägde några förändringar i beskattningen av bensin. Bakgrunden till pressuppgifterna om ett bensinpris på 11:30kr per liter är ett räkneexempel i en rapport som () och trafikverken har tagit fram på regeringens uppdrag (SAMPLAN rapport 1999:2, Strategisk analys). Rapporten ska utgöra underlag för en proposition till om inriktningen av åtgärder i transportinfrastrukturen åren 2002@2011. I uppdraget ingår att redovisa analyser av tre olika inriktningsalternativ, ett samhällsekonomiskt alternativ, ett trafiksäkerhets- och miljöalternativ och ett alternativ för regional utveckling. Måluppfyllelse i förhållande till transportpolitiska delmål och fördelningseffekter redovisas för samtliga inriktningsalternativ. Tanken med inriktningsalternativen är inte att regeringen sedan ska välja ett renodlat alternativ, utan att illustrera hur olika val av inriktning kan påverka måluppfyllelsen. pågår ett utredningsarbete som behandlar vilka åtgärder som bör ingå i en framtida klimatstrategi för . Det finns därför inte anledning att ta ställning till frågan om bensinbeskattningens roll för framtida klimatstrategi. Svaret blir därför även att regeringen inte överväger några förändringar i beskattningen av bensin.
frs · GN12214 · 1999-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:214 om jämställdheten inom den medicinska forskningen har frågat mig vad jag avser göra för att främja en ökad jämställdhet inom den medicinska forskningen, bl.a. med avseende på fördelning av kliniska forskarmånader och könsuppdelad statistik. Det är landstingen som fördelar de kliniska forskarmånaderna. Principerna för denna fördelning skiljer sig åt mellan olika landsting. Fördelningen av dessa månader är därför ytterst en fråga för . Den kliniska forskningens villkor studeras i en nyligen publicerad rapport från , . Även jämställdheten inom utbildning och forskning tas upp och uppgifter från samtliga universitet visar att andelen kvinnor har ökat ; bland forskarstuderande från och bland dem som avlägger doktorsexamen från . I den könsuppdelade statistik som regeringen begär in från sina myndigheter, uppvisar MFR mycket goda resultat i sitt arbete med jämställdhets- och genusfrågor. Rådet arbetar mycket aktivt med att få fler kvinnor att söka projektbidrag och forskartjänster. Beviljningsgraden för kvinnliga sökanden till forskartjänster var högre för kvinnor än för män. Rådet har även, inom ramen för regeringens satsning på kvinnliga postdoktorer, beviljat stipendier motsvarande 58 kvinnoår i utlandet. Det höga antalet ansökningar från yngre kvinnor visar på en stark vilja att få internationell kompetens efter disputation. MFR:s insatser utgör en del av regeringens strävan att bredda perspektivet i forskningen bl.a. genom att se till att underrepresenterat kön ges lika goda möjligheter att etablera sig som forskare. har regeringen vidtagit särskilda åtgärder för jämställdhet och genusforskning. Medel har avsatts motsvarande 32 professurer för underrepresenterat kön, 73 forskarassistenter för underrepresenterat kön, 10 gästprofessurer för kvinnor och 120 doktorandanställningar för kvinnor. Bland mer specifika insatser med relevans för fråga kan nämnas: nio centrum/forum knutna till universitet och högskolor för kvinnliga forskare och kvinnoforskning där könsperspektiv inom medicinsk forskning uttalat bedrivs vid fyra lärosäten för kvinno- och jämställdhetsforskning som fördelas av , , , varav av projekten berör könsperspektiv i den medicinska forskningen målet är att hälften av ledamöterna i de kommittéer samt ordföranden och ledamöter i universitets-, högskole- och forskningsrådsstyrelser som utser ska vara kvinnor. Under åren 1994@1998 har regeringen uppfyllt detta mål. Regeringen avser att utvärdera samtliga jämställdhets- och genusinsatser inom forskningen . Regeringen återkommer därför till frågan om fortsatta insatser till stöd för jämställdhets- och genusfrågor i nästa forskningspolitiska proposition . Inför arbetet med propositionen kommer regeringen även att få underlag i form av forskningsstrategier från forskningsfinansierande myndigheter, däribland . Bl.a. ska mål och strategier redovisas i fråga om jämställdhet mellan könen inom forskning och forskarutbildning.
frs · GN12215 · 1999-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:215 om nyföretagande har frågat näringsministern vad regeringen avser att göra för att bryta den nedåtgående trenden beträffande nyföretagande. Arbetet inom är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är helt riktigt att behöver nya och växande företag om vår ekonomi ska fortsätta att växa. Eftersom de små och medelstora företagen svarar för en mycket stor del av de nya jobben, är det en viktig uppgift för näringspolitiken att skapa goda förutsättningar för bl.a. nyetablering av företag och möjligheter för redan etablerade företag att växa. Enligt statistik från and Society har antalet nyregistrerade företag minskat. and Societys mätningar innehåller antalet nyregistrerade företag, vilket förutom ny verksamhet omfattar även ägarbyten, ändring av juridisk form eller andra ombildningar av redan befintlig verksamhet. Andra statistikproducenter som och visar en något mer nyanserad bild eftersom de mäter antalet genuint nystartade företag, dvs, företag med helt ny verksamhet och exkluderar ägarbyten, ändring av juridisk form etc. Undersökningen från SCB och visar även den på en minskning av nyföretagandet, men inte lika stor som undersökningen från and Society. För att få en bättre totalbild är det viktigt att studera antalet konkurser. Antalet konkurser har minskat mycket kraftigt enligt uppgifter från SCB. Man måste gå tillbaka till 1980-talet för att för att finna ett mindre antal konkurser . Det totala nettoföretagandet, dvs. nyföretagandet minskat med antalet konkurser är fortsatt högt. Regeringen har i årets budgetproposition redovisat ett stort antal åtgärder för små och medelstora företag i syfte att stimulera företagandet. De flesta av de s.k. stoppreglerna för fåmansföretag ska avskaffas. Uppbyggnad av obeskattat eget kapital kommer att förbättras genom att avsättningsmöjligheterna till periodiseringsfonder ökas som tiden förlängs från fem till innan beskattningen utlöses. Detta möjliggör sammantaget att företagen kan investera i t.ex. nya maskiner och produkter och därmed öka tillväxten. Att förenkla administrationen för företagen är också en prioriterad åtgärd. Ju enklare det administrativa arbetet och regelverket är för företagen desto mer kraft kan de lägga på sin kärnverksamhet. Som ett led i detta arbetet skapas ett samordnat uppgiftskravregister. En fördel kommer att vara att företagen så långt som möjligt ska behöva lämna information till myndigheterna och till en enda myndighet. Andra viktiga åtgärder är enklare registrering av företag, snabbare och enklare förfarande för registrering av företagsnamn (firmor) hos PRV, slopande av det för småföretag obligatoriska uppgiftslämnandet om sjukfrånvaro till samt krav på en rad myndigheter att förbättra sin information och service till små och medelstora företag. Flera av dessa åtgärder genomförs men effekterna kommer att märkas först på lite sikt. Regeringen fortsätter sitt arbete med att förbättra förutsättningarna för små och medelstora företag. I detta arbete ingår att successivt förändra attityder till företagandet.
frs · GN12216 · 1999-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:216 om räddningstjänsten har frågat om regeringen har vidtagit några åtgärder så att politisk styrning av räddningstjänsten ej hindras av . Ni pekar i er fråga på de manliga maktstrukturerna och noterar att det är svårare för kvinnor än för män att få anställning inom räddningstjänsten. Ni talar även om behovet av att anpassa räddningstjänsten till samhällets nya krav. Det är glädjande att kunna informera er om att de kommittédirektiv för översyn av räddningstjänstlagen som beslutades uppmärksammar dessa nya förutsättningar. Utredaren ska se över hur lagstiftningen kan moderniseras och hur detaljregleringen av den kommunala räddningstjänsten kan minskas. Utredaren ska även i enlighet med kommittédirektiven redovisa jämställdhetspolitiska konsekvenser. Regeringen gav i uppdrag att utreda vilka åtgärder som kan vidtas för att få fler kvinnliga brandmän inom framför allt den kommunala räddningstjänsten. Ett antal åtgärder redovisades och fick i uppgift att vidta ett antal av de föreslagna åtgärderna. pågår () en seminarieserie där ordförande i kommunala räddningsnämnder och räddningschefer informeras om utredningar och projekt som genomförts för att få fler kvinnliga brandmän. Vid seminarierna diskuteras också hur räddningstjänsten ytterligare kan påskynda anställning av fler kvinnor i räddningstjänsten. har (1998 och 1999) genomfört två prova-på-utbildningar för kvinnor som är intresserade av att bli brandmän. Syftet har varit att ge en bild av brandmannayrket, anställningsförfarandet m.m. som haft regeringens uppdrag att påverka räddningstjänsten för att anställa kvinnor som brandmän har resultatet blivit följande. fanns ca 80 deltidsanställda kvinnliga brandmän, finns det 99. fanns det ingen heltidsanställd kvinnlig brandman, finns det 5. Dessutom finns det ett antal kvinnliga brandingenjörer inom den kommunala räddningstjänsten. Regeringen avser även i regleringsbrevet för betona vikten av jämställdhetsarbetet.
frs · GN12219 · 1999-11-23 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:219 om nationella mål och kommunalt självbestämmande har frågat mig hur jag avser att hantera en kommun som beslutar sig för att bryta mot de nationellt uppställda miljömålen. Luftkvaliteten i våra tätorter omfattas av flera mål som ställts upp av riksdag och regering. Bl.a. har i samband med miljöpolitiska beslut fastställt att utsläppen av cancerframkallande ämnen bör minska i tätorterna för att de långsiktiga hälsoeffekterna ska vara på en acceptabel nivå. Ett delmål är, som påpekar, att halvera utsläppen i förhållande till nivå. Vidare finns det klimatpolitiska målet som innebär att koldioxidutsläppen från fossila bränslen ska stabiliseras i enlighet med klimatkonventionen till nivå . Mål finns även för andra luftföroreningar. Därutöver har antagit 15 nationella miljökvalitetsmål, varav åtminstone tre berör storstadsluften och trafikens luftföroreningar (frisk luft, bara naturlig försurning och begränsad klimatpåverkan). sjunker generellt sett halterna av cancerframkallande ämnen och andra luftföroreningar i storstadsluften som en följd av renare bränslen och modern avgasrening. Utvecklingen motverkas dock av ökande trafik. Det är därför osäkert om den rådande trenden är tillräckligt stark för att t.ex. målet för cancerframkallande ämnen ska kunna nås. Den nedåtgående trenden för luftföroreningar omfattar dessvärre inte utsläppen av koldioxid. Dessa utsläpp ökar, till stor del som en följd av trafikens ökning. Det är utomordentligt viktigt att de miljömål som ställts upp för utsläpp av luftföroreningar och luftkvaliteten i tätorter nås. Miljömålen riktar sig till hela samhället. De ska beaktas i alla verksamheter som målen berör. Däremot ges myndigheter och andra aktörer stor frihet att välja väg för att nå målen. Kommunerna svarar för sin egen planering. Däremot kan regeringen vidta en rad olika åtgärder när utvecklingen är för långsam eller rentav går åt fel håll i förhållande till målen. I fråga om luftföroreningar kan regeringen t.ex. införa miljökvalitetsnormer för vissa cancerframkallande ämnen och andra luftföroreningar som ska gälla för hela landet. Dessa normer är kommunerna bundna av i sin tillämpning av och . Om det behövs för att en miljökvalitetsnorm ska uppfyllas kan regeringen besluta att en kommun ska upprätta åtgärdsprogram. Normer finns redan för kvävedioxid, svaveldioxid och bly i utomhusluft. har till regeringen lämnat förslag om normer för bensen och kolmonoxid som bereds inom . På EU-nivå pågår ett omfattande arbete under det s.k. luftkvalitetsdirektivet, som berör en rad ämnen, bl.a. bensen. I fråga om koldioxid är situationen besvärligare. har dock vidtagit åtgärder, bl.a. utnyttjat ekonomiska styrmedel som t.ex. koldioxidskatten, i en utsträckning som internationellt sett är unik. Den av regeringen tillsatta klimatkommittén ska senast den 31mars ge förslag till ytterligare åtgärder. Regeringen kommer att ta ställning till dessa i en proposition .
frs · GN12223 · 1999-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:223 om tingsrätter har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att förändringarna vad gäller inskrivningsverksamhet och bouppteckningshantering inte leder till att fler tingsrätter läggs ned. Förslaget till förändringar av inskrivningsverksamheten och bouppteckningshanteringen är ett led i att renodla domstolarnas och domarnas arbete. En annan fråga är hur domstolarna ska vara organiserade för att verksamheten ska bli mer flexibel, kompetensen ska kunna säkerställas och ytterligare höjas samt domstolarna även ska vara attraktiva arbetsplatser som lockar till sig de bästa medarbetarna. Jag har påpekat vikten av att domstolsorganisationen är modern och kan klara morgondagens krav. Det fortsatta reformarbetet inriktas därför på att se över formerna för framtidens domstolsväsende. Flera olika lösningar övervägs. I en region kan det vara lämpligt att bedriva verksamhet vid flera domstolar med en gemensam domkrets. Även samverkan mellan domstolar och domstolsslag kan utvecklas. Kraven på en modern domstolsorganisation kan innebära att vissa tingsrätter sammanläggs med andra, t.ex. när målunderlaget är alltför litet för att skapa bärkraftiga domstolsenheter eller när domstolarna geografiskt ligger nära varandra. Om sådana förändringar i organisationen ska ske kommer regeringen självklart att anmäla detta till (se bet. 1998/99:JuU1).
frs · GN12225 · 1999-11-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:225 om industriellt utvecklingscentrum har beskrivit de planer som finns i norra för att bilda ett industriellt utvecklingscentrum (IUC) på träområdet i , och har mot den bakgrunden frågat på vad sätt regeringen tänker stödja träindustrins och kommunernas regionala satsning i norra för att öka sysselsättningen och mildra de negativa konsekvenserna av den planerade nedläggningen av den militära verksamheten i . Mitt svar är följande. Regeringen har ökat det statliga stödet till IUC-verksamheten på sådant sätt att småföretagens utvecklingsverksamhet kommer att kunna bedrivas vid såväl nuvarande elva IUC som vid lika många nytillkommande IUC. Några ytterligare statliga insatser för IUC-verksamheten, utöver de som redan aviserats, är inte aktuella . Jag vill informera om att ett av dessa nya IUC planeras starta i . Täckningsområdet för detta regionala IUC innefattar även och norra . Det planerade IUC kommer dessutom att profilera sin verksamhet mot träområdet. i norra kommer därmed att få tillgång till ett regionalt IUC med specifik inriktning mot träområdet. Jag utgår från att de nuvarande aktörerna kring IUC i är angelägna om att på olika sätt involvera och samverka med de träindustriföretag, kommuner och andra intressenter som finns norra , i akt och mening att skapa bästa tänkbara utvecklingsresurser för regionens näringsliv.
frs · GN12226 · 1999-11-24 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:226 om polisutbildning i och 246 om orter och högskolor för polisutbildning har frågat mig om jag kommer att bejaka polisstyrelsen i förslag om att förlägga den nya polisutbildningen till . har frågat mig när, hur och på vilka kriterier beslut kommer att fattas om vilken eller vilka orter och högskolor som kan bli aktuella för grundläggande polisutbildning. Jag väljer att besvara dessa frågor i ett sammanhang. Som jag också nämnt i tidigare frågesvar är behovet av utbildningsplatser för den polisiära grundutbildningen så stort att det inte kan tillgodoses inom ramen för nuvarande kapacitet. Med hänsyn till behovet av ytterligare utbildningsplatser samt till de särskilda rekryteringssvårigheter som finns i glesbygdslänen kommer att förlägga ett antal utbildningsplatser till . Utbildningen i kommer att starta . Antalet utbildningsplatser bör enligt regeringens mening bedömas med hänsyn till verksamhetens behov och förutsättningarna i övrigt vid varje särskild tid. Vid val av ort för förläggning av dessa utbildningsplatser bör särskilt rekryteringssvårigheterna i länen samt närvaro av universitet eller högskola i orten beaktas. Såväl som har mottagit ett flertal skrivelser med förslag om lämpliga utbildningsorter. Exempel på föreslagna etableringsorter är , , , samt . Regeringen har i budgetpropositionen bedömt att det kan finnas behov av att förlägga utbildningsplatser till ännu en eller ett par orter. Det är emellertid som handlägger frågan och enligt styrelsen är det för tidigt att uttala sig om vilka orter som kan komma i fråga och när detta kan bli aktuellt. Regeringen kommer att följa närmare arbete i frågan.
frs · GN12227 · 1999-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:227 om legionärssjukan har frågat statsrådet om regeringen är beredd att snabbt gå ut med föreskrifter om att tillräckligt hög vattentemperatur ska upprätthållas framförallt på sjukhus, i livsmedelsbutiker, hotell och badanläggningar i avsikt att stoppa och förhindra legionärssjuka. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Bakgrunden till fråga är konstaterade risker för spridning av legionärssjukan via bl.a. duschar med för låga varmvattentemperaturer vid tappstället. I byggregler finns föreskrifter för vatteninstallationer som förhindrar att legionellabakterier och andra mikroorganismer förökar sig till hälsofarliga nivåer. Beträffande varmvatten föreskrivs viss lägsta temperatur vid tappställen och i cirkulerande vatten för att förhindra legionärssjuka. Att de stipulerade temperaturerna fortlöpande i driftskedet inte understigs är av största vikt och det är byggnadsägarnas ansvar att tillse detta. Det bör tilläggas att har det centrala ansvaret för tillsynen av hälsoskyddet enligt . kommer att sprida ett informationsmaterial om legionella som i första hand vänder sig till fastighetsägare med råd om hur legionellaspridning kan förhindras och hur ett vattensystem med legionella kan saneras. Med hänvisning till det redovisade är jag inte beredd att föreslå ytterligare föreskrifter i ämnet.
frs · GN12228 · 1999-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:228 om Hållbara har frågat statsministern om varför saknas på kartan över i en serie annonser för webbplatsen Hållbara , och vad han tänker göra åt detta misstag. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Annonserna har till syfte att sprida kännedom om regeringens webbplats för hållbar utveckling (), där det finns många exempel på det goda och framåtsyftande arbete som utförs bl.a. i län och kommuner. På pågår en rad insatser som uppmärksammas både på webbplatsen och i andra sammanhang. Det är naturligtvis ett misstag att inte @ och inte heller @ finns med i kartbilden. Jag beklagar detta, ber alla gotlänningar och ölänningar om ursäkt, och kommer att se till att samtliga län och områden självklart finns representerade i framtida annonsering.
frs · GN12231 · 1999-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:231 om bokklubb för punktskriftsläsare de har frågat vilka åtgärder jag vidtagit med anledning av bifall till hennes motion för punktskriftsläsare. Bakgrunden till frågan är det kulturutskottet anförde vid behandlingen av budgetpropositionen för . Utskottet instämde då med den nämnda motionen i att det är viktigt att synskadade ges möjlighet att använda och utveckla sin förmåga att läsa och skriva punktskrift. Enligt utskottet är initiativet från att stödja en bokklubb för punktskriftsläsare av stort kulturpolitiskt värde. Regeringen bör därför överväga i vilka former denna verksamhet kan stödjas genom ett särskilt bidrag. Jag delar naturligtvis uppfattning att synskadade bör ges möjlighet att använda och utveckla sin förmåga att läsa och skriva punktskrift. Det är av det skälet som statliga Talboks- och bedriver en omfattande utlåning av punktskriftsböcker. Även den bokklubbsverksamhet för punktskriftsläsare som bedriver har ett självklart kulturpolitiskt värde. Verksamheten finansieras delvis med allmänna statsbidrag. Ett förslag till nationell handlingsplan för handikappade bereds inom . I det sammanhanget har det varit naturligt att även överväga formerna för ett särskilt bidrag till nämnda bokklubbsverksamhet. En proposition beräknas kunna överlämnas till .