ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11170 · 1999-11-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:170 av () till jordbruksminister om kalvexport Från exporteras ett stort antal kalvar som är 2@5 veckor gamla. Kalvar får enligt reglerna ej exporteras levande om de är yngre än . Enligt uppgifter har vissa tangerat att ej ha nått den nedre gränsen på ålder. Samma typ av export förekommer från . Exporten sker till samt , vilket innebär en biltransport på 15@18 timmar. Export sker cirka en gång och djuren ställs upp i en "handelsanläggning". Varje kalv ska besiktigas före export samt "handelsanläggningen" saneras efter varje exportsändning. Tillsyn av anläggningen ska givetvis ske av tillsynsmyndigheten. Och förhoppningsvis genomförs både sanering och besiktning. Kalvar som exporteras ska ha en "färdplan" som ska utfärdas av en veterinär, denna färdplan ska sedan tillbaka till tillsynsmyndigheten på exportorten senast efter att djuret anlänt till importorten. Detta har i vissa fall brustit på någon av exportorterna. Varje individ är "brickmärkt", uppgifter förekommer om att det är möjligt att dessa brickor kan levereras tillbaka till och hamna på annat kött som på så sätt får svenskt ursprung. Avser jordbruksministern vidta några åtgärder för att få kalvexporten under kontroll och etiskt acceptabel?
fr · GN11171 · 1999-11-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:171 av () till jordbruksminister om laxfisket i Vid ett laxfiskeseminarium i den 1november, arrangerat av och , efterlystes bl.a. ett större samarbete mellan den svenska och den finska regeringen. Fisket efter lax sker ju till största delen i laxens uppväxtområden i , medan en mindre del fiskas längs kusterna och i de laxförande älvarna. Det finns en bred och samstämmig uppfattning att laxfisket på uppväxtområdena måste upphöra. I stället borde laxfisket efter utsatt smolt i första hand tas till vara i s.k. terminalfiske utanför och i älvmynningarna. Den vilda naturreproducerande laxen bör i första hand utnyttjas som bas för en utvecklad sportfiskenäring, något som enligt en rapport från , också skulle kunna skapa en mängd arbetstillfällen i Norr- och . Eftersom laxen rör sig längs den finska och svenska borde det vara självklart att och har en gemensam hållning i fiskeförhandlingar som rör fiskekvoter. Det är också önskvärt med samordnade regler för laxfisket i övrigt. Särskilt viktigt är detta i , som är gränsälv. Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att öka samarbetet och få till stånd en gemensam svensk@finsk hållning i laxfrågan?
fr · GN11172 · 1999-11-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:172 av () till statsrådet om val av skola Bästa sättet att motverka segregering, särbehandling och klasskillnad inom skolan är att öppna fler friskolor, detta enligt . var eleverna hänvisade till den kommunala skolan i hemmets närhet. De vilkas föräldrar hade råd kunde bosätta sig i en välrenommerad skolas upptagningsområde. har alla rätt att välja en friskola oavsett vilket område skolan ligger i. När man ibland hör att friskolorna bidrar till segregation glömmer man att segregationen ligger i boendet. Friskolor öppnar i stället för en möjlighet att komma ifrån den av boendet tilltvingade segregationen. Problemet är dock att många föräldrar inte är tillräckligt insatta i vad friskolereformen innebär. Många upplever att de inte har någon valfrihet att göra något medvetet skolval för sina barn. Vilka åtgärder ämnar skolministern att vidta för att öka föräldrars kunskap om rätten att välja skola?
fr · GN11173 · 1999-11-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:173 av () till justitieminister om kriminalvården På många anstalter, i häkten och inom frivården är arbetssituationen mycket besvärlig. Arbetssituationen är mycket pressad. Kriminalvårdens personal har lojalt accepterat kraven på besparingar. Det allt svårare arbetet inom kriminalvården har i många fall lett till frustration, uppgivenhet och utbrändhet. Detta finns väl beskrivet i kriminalvårdens budgetunderlag. Ett exempel: i måste spara ytterligare . Detta innebär att nio till tio tjänster av 104 ska tas bort. På Kriminalvårdsanstalten i resulterar detta i att tre tjänster måste tas bort. För att klara detta, utan att ändra på anstaltens säkerhet, tvingas man stänga motivationsavdelningen. får tio interner med drogproblem behandling på motivationsavdelningen. Meningsfull kriminalvård förutsätter tillräckliga resurser. Sparkraven på kriminalvården går inte att förena med ambitionerna att erbjuda de intagna rehabilitering för sitt missbruk och/eller påverkan så att de inte återfaller i brott. "Åtgärder som bidrar till att den dömde inte återfaller i brott skall ha fortsatt hög prioritet." och "Arbetet med att bekämpa narkotikamissbruket skall bedrivas med ökad intensitet." Citaten är hämtade från regeringens budgetproposition för , avsnittet Kriminalvården under rubriken . Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta så att kriminalvården ska kunna fortsätta med brotts- och missbruksrelaterade preventiva program?
fr · GN11174 · 1999-11-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:174 av () till utbildningsminister om lärarutbildningen I sin förtvivlan över det nedvärderande språket, mobbning, främlingsfientlighet och nazistiska influenser inom skolans värld, vill skolminister införa ett odefinierat kärnämne i grund- och gymnasieskolan benämnt social kompetens. har påtalat föräldraansvaret, samt behovet av att förvalta arvet från tradition och västerländsk humanism. Det etiska perspektivet måste vara en sammanhållande kraft och genomsyra hela skolans verksamhet. Social kompetens ges inom matematik, språk, svenska, estetiska ämnen, idrott, historia, samhällskunskap och inte minst inom religionsämnet som tyvärr fått en alltför bortskymd plats. Inom religionsämnet kan mycket av livskunskap naturligt diskuteras. Den kristna tradition och det religionsämne som förfuskats kan aldrig ersättas av ett enstaka ämne som social kompetens. I skolan gäller också arbetsmiljölagen. måste innehålla tydliga budskap om skolans arbetsklimat och dess arbetsmiljö. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att lärarutbildningen ska ge lärarna nödvändig kompetens att undervisa utifrån en tydlig värdegrund?
fr · GN11175 · 1999-11-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:175 av () till försvarsminister om det svenska försvaret i Bosnien Krisen i Kosovo har gjort att många länder minskat sitt engagemang i Bosnien. Men tycks den planerade nedskärningen av Natostyrkan Sfor i Bosnien från 31000 till 19000 skjutas upp och kommer att eventuellt genomföras först efter lokalvalen i Bosnien . Anledningen är att ansvariga i Natoländer ser en stor fara i att minska den internationella närvaron i Bosnien innan de grundläggande problemen är lösta. Återflyttningen av flyktingar hindras exempelvis på etniska grunder. Serberna i norr hindrar andra än serber att komma hem till Prijedor och Banja , kroaterna i söder ser till att förblir helt kroatiskt och det finns uppgifter om att serber hindras att flytta tillbaka till . Min fråga till försvarsministern är: Kommer den beslut gällande nedskärningarna av de svenska insatserna i Bosnien också att uppskjutas?
fr · GN11176 · 1999-11-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:176 av () till näringsminister om utbyggnad av På den olycksdrabbade mellan och inträffade den 1november ännu en beklaglig dödsolycka, varvid fyra personer omkom och en blev allvarligt skadad. Speciellt vägsträckan Borås@Ulricehamn, där denna dödsolycka inträffade, har redan tidigare varit utsatt för många svåra olyckor. har diskussioner förts och planer gjorts upp för utbyggnad av , sträckan Borås@Jönköping, till motorväg. är enligt uppgift positivt till och har fört upp denna vägsträcka i topp över tänkbara provobjekt till utbyggnad med hjälp av den nya finansieringsmodellen PPP. Den senaste olyckan aktualiserar på ett bryskt sätt återigen frågan om när en utbyggnad kommer till stånd. Min fråga till näringsministern är: När kommer ett beslut från regeringen om utbyggnad av till motorväg sträckan Borås@Jönköping?
fr · GN11177 · 1999-11-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:177 av () till justitieminister om kriminalvårdens omorganisation Den 1januari 1998 genomförde kriminalvården en omorganisation där man slog samman frivården, anstalterna och häktena till kriminalvårdsmyndigheter. Syftet med denna omorganisation var att öka kompetensen, integrationen och vinna stordriftsfördelar. Besparingseffekterna beräknades till . Enligt beräkningar från är den nya organisationen dyrare än den gamla. med denna organisationsförändring har regering och riksdag ställt krav på kriminalvården som innebär ökade och förändrade arbetsuppgifter, såsom förbättrade insatser rörande narkotikabekämpningen, isolationsbrytande verksamhet på häktena, programverksamheten på anstalterna och bedömningar av klientelet vid permissioner. har i sin hindersanalys (RRV 99:27) pekat på en rad hinder för ett effektivt resursutnyttjande av kriminalvården, bl.a. att ett omfattande administrativt arbete bedrivs på alla nivåer och att personalen inte får den utbildning som krävs för de förändrade arbetsuppgifterna. Hur ämnar justitieministern agera för att kriminalvården ska kunna genomföra sina besparingar utan att det drabbar kvaliteten och säkerheten inom kriminalvården?
fr · GN11178 · 1999-11-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:178 av () till finansminister om återbetalning från SPP Försäkringsbolaget har beslutat att överskott som uppstått ska återbetalas till företaget. Det rör sig om stora belopp, enligt uppgift mer än . Dessa medel är reserverade för företagens räkning. De skattemässiga konsekvenserna av detta beslut är inte helt klarlagda. Beloppet är skattepliktigt för företagen. Många företag har anledning att fundera över vilket år beloppet ska tas upp till beskattning. Gäller bokföringsmässig grund i detta fall kommer många företag få likviditetsproblem eftersom skatten ska betalas innan eventuell utbetalning från SPP sker. I nästa steg råder osäkerhet om företagen ska betala löneskatt på premiebefrielsen . För staten kan den uppkomna situationen innebära ökade skatteintäkter med ca , vilket är en ökning med . Många företag gör säkert nu vad de kan för att minska sina skattekostnader. Vilka åtgärder avser finansministern vidta för att berörda företag inte ska hamna i akuta likviditetsproblem?
fr · GN11179 · 1999-11-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:179 av () till näringsminister om stöd till Hagforsregionen Återigen har kommun drabbats av att arbetstillfällen försvinner. När nu lägger ned sin fabrik och 120 anställda mister sina arbeten, kommer att bli en av landets mest krisdrabbade kommuner. Arbetslösheten kommer att närma sig . Syftet med min fråga är därför att fästa regeringens uppmärksamhet på det mycket kritiska läge som just nu befinner sig i. har under en lång rad av år fått uppleva att arbetstillfällen försvunnit. Det är ett hårt slag mot de som berörs men också ytterligare ett steg mot avfolkning av en bygd som kämpat för sin överlevnad. Kommunens redan hårt ansträngda ekonomi kommer också att påverkas av att arbetsutbudet minskar. Allvaret i situationen kan inte överskattas. Vid sidan av det arbete som görs lokalt för att stärka sysselsättningen krävs också annat stöd. Jag vill därför fråga näringsminister : Är regeringen beredd att stödja Hagforsregionen i ?
fr · GN11180 · 1999-11-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:180 av () till utbildningsminister om utbetalning av studiemedel Utbetalningar av studiemedel görs den 29:e . Om månaden är kortare eller om den 29:e inte är en bankdag görs utbetalningen närmast . Den här regeln vållar problem för många studenter. Bostadssituationen är svår för de flesta studenterna. Den snabba utbyggnaden av lärosäten har inte gjort det lättare och indragningen av investeringsstödet till bostadsbyggande har ytterligare försvårat situationen. Många studenter får hyra av fastighetsägare som inte alls är införstådda med studenternas specifika ekonomiska situation. De kräver att hyran betalas in den 25:e . Studenterna själva har vid upprepade tillfällen påtalat svårigheten. För dem skulle situationen avsevärt förbättras om studiemedlen betalades ut den 25:e . Min fråga till utbildningsministern gäller om det finns särskilda skäl till den ovan beskrivna regeln och om det är möjligt att tillgodose studenternas önskemål .
fr · GN11181 · 1999-11-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:181 av () till justitieminister om resurser till polisen Den 1januari 2001 övertar ordförandeskapet i EU. Detta kommer bl.a. att innebära att ett stort antal statschefsmöten och ministerrådsmöten kommer att hållas i . För att garantera de utländska deltagarnas säkerhet kommer sannolikt stora polisinsatser att behövas. Regeringen har presenterat några orter där stora möten kommer att hållas, bl.a. i , , , och . Därutöver kommer åtminstone sex informella ministermöten/konferenser att anordnas i . Det är allmänt känt att polisresurserna i inte räcker till . Brott hinner inte utredas, ungdomsrånen ökar och det förebyggande arbetet hinns inte med. På grund av den rådande situationen känner många en stor oro inför kostnader med anledning av ordförandeskap i EU. Varifrån kommer de behövliga polisstyrkorna med anledning av ordförandeskapet att rekryteras och hur kommer dessa polisinsatser att finansieras. Kommer resurser att urholkas? Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder kommer ministern vidta för att förhindra att resursbrist drabbar med anledning av ordförandeskap i EU?
fr · GN11182 · 1999-11-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:182 av () till statsminister om Sovjetfararna och kommuns resebidrag Brist på demokrati och fattigdom har lett till att människor i stora skaror känt sig tvingade att göra det svåra valet att emigrera. Åter andra har lockats av äventyr och längtat efter andra erfarenheter. De som följts upp minst, var de som valde att emigrera till . Få av Sovjetfararna och deras anhöriga har velat framträda öppet. Andra tystades brutalt. Sovjetiska KGB uppges ha belagt svenska medborgare med tystnadsplikt, och svenska kommunister mörkade såväl information som kontakter. har valt att berätta om sina morföräldrar som utvandrade till , men som aldrig återkom. Hans mor kom däremot genom dåvarande statsminister försorg till . Vi har vetat om att människor reste från , och vi har även vetat att ett hårt öde mötte de flesta. Vi har dock inte den fulla kunskapen om hur många som reste, och vilka öden som de gick till mötes. Kommunisterna tiger då som . Men vi andra vill veta vad som hände. Det som ytterligare bidrar till behovet att bringa klarhet i denna del av vår nutidshistoria är att kommun lär ha betalt resebidrag. Man har betalt resebidrag till Sovjetfararna, men utan att någon uppföljning har kunnat återfinnas. Denna uppföljning av resebidragen återstår och bör vidtagas och då i vid bemärkelse. Min fråga till statsminister är: Har regeringen tagit något initiativ för att bringa klarhet i historiens kapitel om de svenska Sovjetfararna och kommuns resebidrag?
fr · GN11183 · 1999-11-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:183 av () till statsrådet om pornografiska TV-sändningar genomför en studie av möjligheten till tekniska hjälpmedel, s.k. v-chips, för att möjliggöra för exempelvis föräldrar att välja bort vissa TV-program. Detta är viktigt som ett led i att möjliggöra för barn att växa upp utan pornografiska utsändningar. Redan nu kan man vidta åtgärder i det viktiga arbetet med att stödja alla de familjer som vill skydda sina barn från porr. vet vi att barn och ungdomar kan se pornografi på familjens TV eller ibland, den egna TV:n. Över 600000 svenskar har tillgång till avancerad porrfilm varje sen kväll hemma i vardagsrummet. Genom en hänsynslös marknadsföring säljs pornografi i kanalpaket tillsammans med barn-, ungdoms-, sport- och naturprogram. Man kan lätt ana ett samband mellan bruket av pornografisk film och användandet av könsord, könsmobbning och sexuella övergrepp. Mot den bakgrunden vill jag rikta uppmärksamheten på det stora ansvar de som upphandlar kanaler till hyresgäster i olika boendeformer har. Att upphandla och vidaredistribuera kanaler som innehåller porrutsändningar är att svika barnen och försvårar ett medvetet föräldraskap. Låt barn växa upp i lägenheter som är fria från pornografiska utsändningar. Min fråga till statsrådet är: Har regeringen tagit initiativ till samtal med parterna inom bostadssektorn om ansvaret för porrutsändningar som direkt eller indirekt når målgruppen barn?
fr · GN11184 · 1999-11-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:184 av () till kulturminister om begravning för ateist och privattroende Under beredningen och även i samband med proposition 1998/99:38 Staten och trossamfunden, begravningsverksamheten, kulturminnena, personlagen, avgiftsbetalningen framfördes synpunkter på hur ansvaret för begravningsplatser för dem som inte tillhör något kristet samfund lämpligtvis skulle formuleras. Ambitionen att alla skulle omfattas av den nya lagen ifrågasattes inte, men däremot hur detta tydligt skulle komma till uttryck för att undanröja framtida tolkningstvister. För att nu förhoppningsvis en gång för alla kunna undanröja de kvardröjande frågetecknen beträffande ansvar för den gruppen som icke tillhör något kristet trossamfund, inte heller något annat samfund samt inte kan hänföras till någon religiös åskådning. Ett klarläggande behövs vad som lagfästs angående begravning av den som valt att stå utanför församlingar och inte kan hänföras till religiös åskådning. Den för vilket tron förblivit en privat angelägenhet eller har en ateistisk livssyn. Min fråga till kulturminister är: Har regeringen vidtagit någon åtgärd för att tydliggöra ansvaret för begravning av den grupp som vare sig kan sägas tillhöra ett kristet samfund, annat samfund eller kan hänföras till någon religiös åskådning?
fr · GN11185 · 1999-11-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:185 av () till statsrådet om teknologiska kartor Vi har slagit fast att behöver fler och växande småföretag. , som här har ett stort ansvar, har också presenterat förslag och ett sammanhållet material om småföretagarpolitiken. När det gäller bilindustrin så finns mer komplicerade ägarförhållanden och förändrade leveransmönster. Min valkrets är väl känd för sina småföretag, varav många är underleverantörer till bilindustrin. Här påverkas många direkt vid såväl nationella, som internationella förändringar i bilbranschen. Det är den utgångspunkten som föranleder mig att lyfta metoden med teknologiska kartor. Med den metoden som redskap ska framtidens fordon skapas i . Metoden med de teknologiska kartorna är att analysera den framtida teknikutvecklingen för en hel bransch eller ett avgränsat teknikområde. På så sätt anser man sig kunna stärka bilindustrins produktivitet och konkurrenskraft samt förbättra bränsleekonomin för dagens fordon. Då arbetssättet med teknologiska kartor nu har erfarenhet bakom sig, är det rätt tid att göra en analys om metoden med fördel kan anpassas till svenska förhållanden. Frågan är om arbetsmetoden med teknologiska kartor kan bli en hävstång för små och medelstora underleverantörer i . Min fråga till statsrådet är: Har regeringen tagit ställning till arbetsmetoden teknologiska kartor utifrån de små och medelstora företagens villkor?
fr · GN11186 · 1999-11-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:186 av () till statsrådet om säljsekter Det finns avarter på arbetsmarknaden som faller inom flera departements område. Det handlar om ekonomisk brottslighet och att varken arbetsmarknadslagar eller avtal följs. Arbetsmarknadens parter har här inga medlemmar och besitter ingen kunskap på området. Vid samtal har jag hänvisats till , där frågan legat under statsrådet ansvarsområde. En tjänsteman på departementet har haft till uppdrag att följa frågan om säljsekter. Genom att få kunskap om avarter på arbetsmarknaden, som säljsekter är ett skrämmande exempel på, så skulle man därefter kunna ta ställning till eventuella åtgärder, t.ex. ett uppdrag från regeringen till BRÅ, eller ett uppdrag till någon myndighet på arbetsmarknadens område. På grund av personalförändringar på departementet har jag inte kunnat följa handläggningen vidare. Men då ungdomar fortfarande arbetar under förhållanden som borde vara otänkbara på den svenska, och i exemplet med säljsekter, den nordiska arbetsmarknaden, äger frågan fortfarande sin aktualitet. Och till de oroliga, ja, förtvivlade, föräldrar som hört av sig har jag fortfarande inget svar att ge. Vi måste bry oss om dessa ungdomar och deras anhöriga. Vi måste arbeta för att komma till rätta med företeelser som säljsekter. Min fråga till statsrådet är: Har regeringen vidtagit åtgärder för att komma till rätta med avarter, t.ex. säljsekter, på arbetsmarknaden?
fr · GN11187 · 1999-11-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:187 av () till statsrådet om biståndets möte med afrikanska religioner är volymmässigt, och på flera andra sätt, den viktigaste regionen för svensk biståndspolitik. Vi är även en aktiv del i det multinationella biståndet och det som kanaliseras genom EU. En ny strävan i vår Afrikapolitik är den att tillsammans med våra afrikanska partner etablera en mer jämlik relation som bygger på ömsesidig respekt. Denna respekt måste även innefatta de religioner man möter. Man måste för att kunna möta andras religioner veta vilka religioner och religiösa inslag man kan möta. Även inom de stora världsreligionerna finns ofta ett påfallande stort inslag av religiösa företeelser som har sina rötter i det förkoloniala . Även om anfäderskult och animism har trängts tillbaka, så är det viktigt att vi frågar oss hur afrikanska religioner respekteras i mötet med biståndet. Den som söker svar på frågan slås av både bristen på kunskap och information i ämnet. Utifrån partnerskapstanken är det än viktigare att se över behovet av forskning för att få kunskap. Bättre kunskap ger underlag för att kunna belysa biståndets förhållande till traditionella afrikanska religioner . betecknas afrikanska religioner alltför ofta i svepande ordalag och betraktas genom koloniala glasögon. Religionsfriheten måste ses i ett vidare sammanhang med attityder och normsättning. Min fråga till statsrådet är: Har regeringen tagit initiativ till att belysa hur biståndet möter traditionella afrikanska religioner?
fr · GN11188 · 1999-11-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:188 av () till utrikesminister om diamanter förvandlas till vapen , ordförande för för Unita, har bedrivit ett arbete för att få en skärpning av sanktionerna till stånd. beräknar att Unita tjänat på illegal diamantförsäljning . har Unita sålt diamanter för . Obekräftade uppgifter har gjort gällande att Unitas försäljning dessutom ökat . Något som sägs kunna tillföras nya upptäckter och den nya exploatering av den diamantförande kimberlitmalmen i det aktuella området. blir den humanitära situationen alltmer desperat. Mot bakgrund av den otillfredsställande utvecklingen och spridningseffekten vi sett prov på i regionen är det att inte bara rikta strålkastaren mot försäljarna av diamanterna utan också försöka synliggöra köparna. De som säljer vapen, via Internet eller på konventionellt sätt, förtjänar kraftig kritik. Men färre vet att ett köp av diamantringen på fina gatan möjliggör blodiga krigshandlingar och en humanitär katastrof. Än färre vet vilka exploatörerna och uppköparna samt distributören är. Det är hög tid att tala ut. Det är hög tid att utkräva ansvar. Det är hög tid att överväga en bojkott av diamanter. Min fråga till utrikesminister är: Har regeringen vidtagit åtgärder för att synliggöra och tydliggöra ansvaret för diamanthandelns konfliktdrivande effekter i och omgivande regioner?