ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GM11143 · 1999-01-01 00:00:00 — har det förekommit en rad fall där mindre företagare har blivit utsatta för bluffakturor. I många fall har företagaren slutit ett muntligt avtal med en annonsfirma. När sedan räkningen kommit har fakturan inte motsvarat det muntliga avtalet. De enskilda företagen har inte kunnat annullera avtalet. Betalas inte fakturan har ärendet gått vidare till . Trots att många företag har polisanmält bedragarna har åklagaren avskrivit ärenden då man funnit det omöjligt att styrka brott. Jag anser att den här typen av bedrägeri som oftast riktar sig till mindre företag är särskilt problematiska. Små företag har sällan resurser för att driva dessa ärenden vidare till domstol. Inkassokraven i sig kan dessutom slå mycket hårt mot en enskild småföretagare. Av rädsla för att få betalningsanmärkningar väljer många företagare att betala inkassokraven trots att det grundar sig på en bluffaktura. Trots polisens uttalanden om att de skall ta krafttag mot denna typ av bedrägerier drabbas alltjämt många småföretagare. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidtaga för att komma till rätta med denna typ av bedrägeri?
fr · GM11144 · 1999-01-01 00:00:00 — Den svenska har trots att den hör till världens dyraste uppenbara brister. Mobbning är alltför vanligt förekommande, möjligheten för eleverna att välja såväl skola som ämnen är begränsad, barn med behov av extra hjälp får långt ifrån alltid det stöd de behöver, barn som har lätt att lära ges heller inte alltid de utmaningar som stimulerar utveckling. Det kanske allvarligaste är dock att många barn går ur skolan utan att kunna läsa, räkna och skriva tillräckligt bra för att tillgodogöra sig vidare utbildning, med allt vad detta ger av konsekvenser senare i arbetslivet. Att alla barn inte ges möjlighet att tillgodogöra sig grundläggande kunskaper och färdigheter är oacceptabelt från mänsklig utgångspunkt. Självförtroendet drabbas och barn far illa. Även om problemet är störst för individen, så är skolans brister också ett problem för hela samhället. Vi lever inte längre på andra naturtillgångar än svenska folkets kunskap. Skolsystemets resultat styr näringslivets långsiktiga möjligheter och därmed landets välfärd. vd, , uttrycker det så här: "har forskning och utveckling i 25 länder, vi satsar där vi hittar folk med rätt kompetens. Och man blir lite betänksam när det är stora skillnader mellan vad universitet och högskolor kräver i matematikkunskaper och vad våra ungdomar bibringas på högstadier och gymnasier." Vad avser skolministern göra för att stärka skolans förmåga att förmedla baskunskap som matematik och läsförståelse?
fr · GM11145 · 1999-01-01 00:00:00 — Vi har från moderat håll länge riktat kritik mot regeringens syn på den högre utbildningens och forskningens omfattning och innehåll. Bristen på människor med rätt utbildning och kompetens är i vissa branscher så allvarlig att den kan påskynda utflyttning av företags verksamheter från , alternativt leda till att investeringar förläggs utanför . "Det är ju tveksamt om vi kan få tillgång till all den kompetens vi behöver med dagens svenska forskningspolitik. Jag undrar om inte relativa del av forskning och utveckling kommer att minska." Det sade vd, , i en intervju. Han fortsatte: "- - - ibland frågar jag mig om inte är för stort för . Vi kan ju anställa hela årskullen med elektronikingenjörer som kommer ut från de tekniska högskolorna. Vad blir över åt de andra företagen?" Inom ger varje forskare upphov till cirka tio andra arbetstillfällen. Det är svårt att se hur företaget långsiktigt kan motivera produktion inom i nuvarande omfattning, om inte kompetensförsörjningen förbättras. Vad avser utbildningsministern göra för att förbättra tillgången till forskare och ingenjörer med relevant utbildning för och andra verksamhetsmässigt näraliggande högteknologiska företag?
fr · GM11146 · 1999-01-01 00:00:00 — När statsrådet besökte ville hon enligt tidningsuppgifter byta perspektiv och vända på resonemanget om att halkat efter övriga i ekonomisk utveckling. "Varför inte i stället glädja sig åt att de kommit i fatt oss som hade ett så stort försprång efter ", menade hon. Det är svårt att dela statsrådets glädje över eftersläpning. För det första därför att övriga västeuropeiska länder inte bara är i kapp - de är i regel förbi. hör till de mindre rika länderna i EU. är i historien fattigaste land. För det andra därför att länderna i inte kommit i kapp enbart därför att de haft en framgångsrik utveckling. Förklaringen är också att det gått riktigt dåligt för under en rad år. Det är denna försämrade ekonomiska utveckling som människor känner av i form av arbetslöshet och pressade privatekonomier. Visst är det viktigt att byta perspektiv . I all synnerhet gäller detta för den socialdemokrati som genom bristande förståelse för företagandets förutsättningar begränsat landets ekonomiska växtkraft. Ett välkommet perspektivbyte vore om regeringen tog som sin huvuduppgift att skapa förutsättningar för växande välstånd, i stället för att enögt ägna sig åt att fördela landets redan existerande resurser. Vilka delar av regeringens näringspolitik avser statsrådet att ompröva för att förbättra välståndsutveckling?
fr · GM11147 · 1999-01-01 00:00:00 — AMS räknar i sin senaste - och dystra - prognos för sysselsättningen med att den öppna arbetslösheten kommer att ligga klart , och att sysselsättningen stagnerar. Jämfört med den bedömning som gjordes halveras antalet nya jobb från 61000 till 33000. Utvecklingen går alltså på nytt i fel riktning, både i förhållande till en eftersträvansvärd verklighet och i förhållande till regeringens löften. Regeringen måste ompröva sin företagarfientliga politik och lika skyndsamt som genomgripande förbättra förutsättningarna för företagande i landet. Utan en dramatisk förbättring av företagandets förutsättningar kommer regeringen inte ens att kunna nå de egna och lågt satta målen för arbetslöshetens utveckling. Näringsminister sade att "en mängd åtgärder" skulle vidtas för att få ned arbetslösheten och få upp tillväxten. Vilka åtgärder det rör sig som är osäkert. De konkreta beskeden dröjer. Regeringen har levererat löften om förbättringar, som aldrig uppfyllts. Vilka nya åtgärder kommer regeringen nu att vidta för att förbättra förutsättningarna för företagande och därmed för nya arbeten?
fr · GM11148 · 1999-01-01 00:00:00 — beslutade om en reformerad tandvårdsförsäkring. Den nya försäkringen avses träda i kraft . har fått i uppdrag att utforma återbäringstaxa och detaljbestämmelser. Efter vad jag erfarit kommer anvisningarna från verket att presenteras . Detta innebär att varken patienter, tandläkare, försäkringskassor eller landsting ges en rimlig möjlighet att förbereda sig. Olika information har givits muntligt av företrädare för , men osäkerheten är fortfarande stor. T.ex. råder oklarhet om vilka övergångsbestämmelser som skall gälla. Skall patienterna påbörja behandlingar eller ej? Hur görs gränsdragningarna mellan de olika kategorierna av försäkrade? Vilka anses vara i behov av särskilda insatser? Vilka grupper i särskilt boende omfattas av den uppsökande verksamheten (narkomaner, blodsmittade, intagna i kriminalvård)? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att informationen om gällande regler kommer berörda tandläkare och försäkringskassor till del så att inte enskilda patienter skall komma i kläm vid övergången till en ny försäkring?
fr · GM11149 · 1999-01-01 00:00:00 — De svenska socialförsäkringarna är inte generellt könsdiskriminerande. Men de förändringar i arbetsskadeförsäkringen som trädde i kraft med skärpta bevisregler innebar att det främst var lågavlönade kvinnor i arbetarklassen som förlorade. De kunde inte längre få sina belastningsskador godkända som arbetsskador. Männens belastningsskador har däremot godkänts i högre utsträckning. Förändringarna 1993 strider mot EG-rättens likabehandlingsprincip som stipulerar ett generellt förbud mot indirekt könsdiskriminering i socialförsäkringarna. Denna indirekta könsdiskriminering i arbetsskadeförsäkringen måste upphöra. De kvinnor som genom långvarigt repetitivt arbete fått belastningsskador skall naturligtvis få sina belastningsskador godkända. avskaffades dessutom arbetsskadesjukpenningen, vilket inneburit att folk inte bryr sig om att anmäla sin skada vilket i sin tur gör det svårt för samhället att bekämpa arbetsskador. Samhället skulle vinna på att kunna upptäcka, förebygga och rehabilitera arbetsskador. Genom att arbetsskador inte anmäls till följd av utebliven ersättning kan de samhällsekonomiska kostnaderna komma att bli betydligt större och svårare att komma till rätta med. Avser statsrådet att ta några initiativ för att nå ökad jämställdhet och samhällsekonomisk effektivitet i arbetsskadeförsäkringen?
fr · GM1115 · 1999-01-01 00:00:00 — Jag har ställt en fråga till dåvarande jordbruksminister som inte besvarades på grund av regeringsombildningen. Jag upprepar den till den nytillträdda jordbruksministern. Staten har ett övergripande ansvar för katastrofartade skador på skörden. Det kan handla om ekonomisk kompensation för företag som drabbats på grund av en väderlek som har naturkatastrofkaraktär. Årets nederbörd måste för många lantbrukare betecknas just som en naturkatastrof eftersom bärgningen av skörden på många håll omöjliggjorts. I t.ex. de inre och nordöstra delarna av föll mer än den dubbla normalmängden och många andra områden fick mer regn än normalt. Till detta kan man lägga den nederbörd som har varit , väderleken har lett till stora problem i jordbruket. I början av växtodlingssäsongen försenades vårbruket i stora delar av landet och därefter har väderleken orsakat mycket stora problem under grovfoderskörden, främst i samband med höbärgningen. Lokalt har vidare stora nederbördsmängder redan lett till totalskador i bl.a. spannmålsodlingen, baljväxtodlingen, potatisodlingen och sockerbetsodlingen. Redan nu står det klart att åtskilliga lantbrukare kommer att drabbas av intäktsbortfall och/eller ökade kostnader för bärgning av skörd och foderinköp, något som ett antal företag inte kommer att kunna bära. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till jordbruksminister : Avser ministern att använda möjligheten att ersätta lantbruksföretag som drabbats av katastrofartade skador på skörden?
fr · GM11150 · 1999-01-01 00:00:00 — Ett växande problem för barnfamiljer som arbetar inom serviceyrken är att öppettiderna tenderar att bli allt längre inom dessa branscher. Det gäller framför allt detaljhandeln, vården och hotell och restaurangbranschen. Den kommunala barnomsorgen stänger ofta i samband med kontorstiden 18.00, vilket innebär att föräldrar som har arbetstider i praktiken inte får tillgång till barnomsorg. Problemet finns även för helgarbetande småbarnsföräldrar. Barnomsorgen skall vara till för alla. Det borde därför finnas möjlighet för kvälls- och helgarbetande föräldrar att erhålla barnomsorg. Det är främst en fråga om rättvisa. Men det finns också andra goda skäl för detta. För det första skulle könsdiskrimineringen mot kvinnor som har barn eller eventuellt är potentiella mödrar minska. Arbetsgivarna inom dessa branscher är avvaktande gentemot unga kvinnor för att de vet att de kan ha svårt att arbeta på obekväma tider när de får barn. Det kan vara en förklaring till att arbetslösheten är störst just bland unga kvinnor. För det andra skulle det göra det möjligt för småbarnsföräldrar att stå till arbetsmarknadens förfogande. När sysselsättningen nu tenderar att öka skulle ett större arbetsutbud innebära mindre risk för flaskhalsar och därmed mindre risk för inflationstryck. Avser ministern att vidta några åtgärder för att ålägga kommunerna att i större utsträckning erbjuda barnomsorg och ?
fr · GM11151 · 1999-01-01 00:00:00 — antog den socialdemokratiska regeringens regionalpolitiska proposition. I den finns utmärkta skrivningar med krav på myndigheterna att ta regionala hänsyn och vikten av att ha en helhetssyn när organisationsstrukturen utformas inom det statliga området. När nu befolkningsomflyttningen från det övriga landet till storstadsregionerna går i allt snabbare takt är det viktigt att staten agerar som en motvikt och strävar efter att sprida sin verksamhet över landet. Tyvärr verkar vissa statliga myndigheter helt bortse från de här kraven från regering och riksdag. I stället för att agera i enlighet med dessa direktiv, försöker man att centralisera så mycket som möjligt av sin verksamhet till storstadsregionerna. En bra värdemätare på vilket värde det regionalpolitiska beslutet har i praktiken kommer vi att få när fattar beslut om flygledningskontrollens framtida organisation. Om verksledningens förslag att flytta områdeskontrollen från genomförs innebär det att 40 kvalificerade arbetstillfällen flyttas från en mycket svårt utsatt region till ett storstadsområde. Mot den här bakgrunden vill jag fråga näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta om det visar sig att statliga myndigheter fortsätter att koncentrera sin verksamhet till storstadsregionerna och därmed i praktiken motarbetar regeringens regionalpolitik.
fr · GM11152 · 1999-01-01 00:00:00 — har liksom ett flertal mindre kommuner drabbats av utflyttning och därmed har det kommunala bostadsbolaget fått ekonomiska problem. av bostadsbolagets lägenheter står tomma och ett ägartillskott om krävs för att hålla bolaget på fötter. Bolaget har effektiviserats genom personalnedskärningar. Dessutom har rivningar av hus med lägenheter skett, liksom en del utförsäljningar. Ägartillskottet har därmed kunnat halveras, men är det svårt att komma längre. Kapitalkostnaderna är alldeles för höga i förhållande till antalet lägenheter som skall bära dessa kostnader. Ett kapitaltillskott om är nödvändigt för att räta upp situationen. Kommunens ekonomi är svag, något som ofta hänger ihop med utflyttning och tomma bostäder. Kommunens möjligheter att gå in med ytterligare ägartillskott är mycket små. Även om man bortser från problemen med det kommunala bostadsbolaget så har man mycket svårt att ens klara det budgetbalanskrav som kräver . Den kommunala skattesatsen är redan hög och en skattehöjning är heller ingen möjlig utväg att lösa problemen. Förhoppningen ställs då på att regeringen skall hjälpa till att lösa den akuta situationen för . Min fråga blir då: På vilket sätt avser ministern stödja i dess svåra situation?
fr · GM11153 · 1999-01-01 00:00:00 — Genom ändringar i socialtjänstlagen, SoL (prop. 1996/97:124), har kommunen fått ett utvidgat ansvar när det gäller att tillgodose behovet av individuella stödinsatser för bl.a. barn och unga som placerats i annan kommun. i placeringskommunen skall utreda behovet av ett riktat stöd eller samarbeta med vistelsekommunen och låta dem utreda. Detta har varit välkommet för den mottagande kommunen. Tyvärr har lagändringen visat sig uddlös. Anser placeringskommunen att behov inte föreligger så betalar den ej heller för insatsen. Det finns inga möjligheter till överklagande av detta beslut. Vistelsekommunens ansvar måste dock uppfyllas genom att tillgodose barnets behov enligt gällande lagstiftning. För att få en rättvis interkommunal hantering av SoL §72a finns det anledning att utreda hur bedömningen av särskilda stödinsatser mellan placeringskommunen och vistelsekommunen skall ske, samt hur det skall förfaras då uppfattningarna om kostnadsansvaret går isär. regleras inte detta då beslut från placeringskommunen inte kan överklagas. Det kan få oönskade konsekvenser genom att placeringskommunen ej uppfyller lagstiftarens intentioner. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidtaga för att komma till rätta med det beskrivna problemet?
fr · GM11154 · 1999-01-01 00:00:00 — Av en färsk studie från i framgår det lite förenklat att medborgarna anser det viktigt med politik men att de inte gärna själva vill delta i utformandet av densamma. Detta faktum har för oss politiskt aktiva varit uppenbart . Det är därför viktigt att bl.a. se över villkoren för fritidspolitiker för att öka möjligheterna till engagemang. Av kommunallagen framgår det att förtroendevalda har rätt till ersättning för förlorad arbetsförtjänst men att de exakta reglerna för detta skall utformas av respektive fullmäktige. Enligt uppgifter från en kommun i län kan bara den som kan visa ett verkligt löneavdrag från arbetsgivaren få ersättning för förlorad arbetsförtjänst. Detta får orimliga effekter för konsulter, egenföretagare och folk med beting i stället för arbetstid. Medborgare som inte kan jobba mindre utan måste byta tid mot tid, arbete mot arbete , har svårt att välja att engagera sig politiskt eftersom de förlorar ekonomiskt på det. Uppsättningen förtroendevalda i kommuner riskerar att med nu beskrivna regler även utgöra en dålig spegelbild av samhället. Avser regeringen att vidta några åtgärder för att se över ersättningsreglerna för förtroendevalda i syfte att möjliggöra för fler att delta utan att förlora ekonomiskt?
fr · GM11155 · 1999-01-01 00:00:00 — I pågår nu en process där ansöker om tillstånd i för att få bygga den s.k. Polenkabeln. Det rättsliga förfarandet i frågan förefaller ha varit minst sagt märkligt. Det verkar som manipulerat för att få sin ansökan beviljad. I ett första skede sades det att projektet var lokalt. Då behövs ingen prövning enligt naturresurslagen (NRL). När så det lokala motståndet blev så stort att det blev ett lokalt nej till projektet, blev det plötsligt ett nationellt intresse, men inte ett riksintresse, för då krävdes ju prövning enligt NRL. I det läget beviljade regeringen koncession för projektet. Trots att det även fordras en dom i är bygget i full gång. meddelade att man inte hade möjlighet att ta upp ärendet förrän . tog då kontakt med domstolen och lyckades påverka den så att ärendet ändå tas upp . Enligt pressen förekommer en rad personliga bindningar mellan de olika inblandade instanserna. Om inte hade gjort sin omprioritering hade ärendet fallit under en ny miljölagstiftning och den nya miljödomstolen. Många i anser att detta handlar om manipulation och missbruk av myndigheters och företags ställning. Detta är mycket allvarligt och undergräver tron på myndigheter och politiker. Jag vill hänvisa till statsministerns uttalanden om demokratifrågorna i regeringsdeklarationen för att peka på att det som hänt i inte ligger i linje med detta. Jag vill fråga om ministern avser att vidta några åtgärder så att den rättsliga prövningen i liknande ärenden inte behandlas på samma sätt.
fr · GM11156 · 1999-01-01 00:00:00 — På Beeringskolan i har det praktiserats ett system, BRAK (Beteende- och relationsakut) som är en modell som ger trygghet och arbetsro för både vuxna och barn. Detta är ett sätt att möta akuta situationer där någon elev, trots tillsägelse, genom sitt beteende stör undervisningen eller arbetsron för andra. För detta har en lärare tjänst som BRAK-lärare och denna bistår 13 klasser. Avsikten är inte en bestraffningsform för dåligt uppförande, utan avsikten är att tydligt sätta gränser och skapa en trygg arbetsmiljö för alla i skolan. I den tuffa besparingssituationen kommunerna befinner sig kan det vara svårt att nå målen. Här finns det goda exempel, som rönt stort intresse, de är viktiga att lotsa ut. Detta borde vara uppgift. Svaret som ges från är att detta är en social fråga så det kan de ej åta sig. Hur avser skolministern sprida goda exempel för att förbättra den psykosociala arbetsmiljön inom skolan?
fr · GM11157 · 1999-01-01 00:00:00 — har ett antal blivande aktörer i det markbundna digitala TV-nätet anmält att de anser att man bör uppskjuta den till januari planerade starten av försökssändningarna, bl.a. på grund av att de set topboxar som är nödvändiga för att man skall kunna ta emot programmen ännu inte är ute på marknaden. har byggt ut det sändarnät som uppenbarligen kommer att stå outnyttjat ännu . kan alltfler kabel-TV-tittare köpa eller hyra den box som ger dem tillgång till digitala program. Eftersom investeringen i sändarutrustning avses bekostas av de företag som deltar i försöksverksamheten måste tidsförskjutningen få påtagliga effekter på kalkyler och därmed på de avgifter som de kommer att tvingas ta ut. Min fråga till kulturministern blir därför: Kan ministern redovisa en beräkning över den totala kostnaden för det utbyggda digitala sändningsnätet?
fr · GM11158 · 1999-01-01 00:00:00 — Försöksverksamhet med lokal samverkan påbörjades i ett antal kommuner. Syftet var att finna former för en ökad samverkan inom arbetsmarknadspolitiken mellan arbetsförmedlingarna och kommunerna. Försöksverksamheten skulle pågå . Därefter gjordes bedömningen att var en alltför för att kunna dra säkra slutsatser av försöksverksamheten. Av den anledningen fick 19 kommuner rätt att förlänga den lokala samverkan . Den utvärdering som pågår skall redovisas i mitten av . I , en av de 19 s.k. frikommunerna, så har samverkan mellan stat och kommun gett ett mycket positivt resultat när det gäller fler jobb. Genom det otraditionella samarbetet med ett nytt synsätt och nya metoder så har kommunen fått fler människor i arbete och studier. Insatserna är en mycket viktig del i vårt gemensamma arbete med att nå en halverad arbetslöshet . Kommunernas framtida möjlighet till lokal samverkan beror naturligtvis på utvärderingsresultatet. Jag anser dock att de kommuner som medverkar i försöksverksamheten skall ges möjlighet till fortsatt samverkan tills dess utvärderingen är redovisad. Jag vill mot den här bakgrunden fråga näringsministern om regeringen avser att förlänga försöksverksamheten med lokal samverkan även för de berörda kommunerna.
fr · GM11159 · 1999-01-01 00:00:00 — I regeringens budgetproposition , finansplanen, s.30 skriver regeringen att man "avser att återkomma till med ett förslag till nytt energiskattesystem". Som bakgrund till detta hänvisas till de utredningar som behandlat energi- och miljöbeskattningen. En av de stora utredningar som därmed avses är den s.k. (SOU 1997:11) där en bred parlamentarisk majoritet enades om riktlinjer för hur arbetet med att växla sänkt skatt på arbete mot höjda miljöavgifter bör fortskrida. Men i utredningen fördes också ett resonemang om en översyn av den mer direkta energibeskattningens uppbyggnad och inre logik. En sådan översyn kan således genomföras utan att en samtidig skatteväxling genomförs. Min fråga till finansministern är därför om det förslag till nytt energiskattesystem som aviseras kommer att begränsas till en mer avgränsad omstrukturering av befintliga energiskatter eller ett mer genomgripande förslag till skatteväxling för att öka miljörelateringen av skattesystemet.
fr · GM1116 · 1999-01-01 00:00:00 — Jag har ställt en fråga till statsrådet . På grund av regeringens ombildning så besvarades inte frågan. Jag upprepar den därför till den nytillträdde utbildningsministern. Stefanskolan är en gymnasieskola tillhörig kommun med yrkesinriktade utbildningar. Skolan har två grenar, ur- och mikrotekniker respektive affärs- och hantverksoptiker. Stefanskolan har riksrekrytering, vilket innebär att eleverna kommer från hela . Förutom elever som kommer direkt från finns också vuxenutbildning med antagning av elever . Ett problem i det sammanhanget är att kommunerna kan vägra att villfara elevers önskemål om att få gå på Stefanskolan. Detta rimmar illa med att det saknas legitimerade optiker. De utbildningsplatser som finns på i är klart otillräckliga och i ett läge där det finns en tydlig bristsituation på kvalificerat yrkesfolk borde Stefanskolan kunna användas på ett optimalt sätt. Min fråga till utbildningsminister : På vilket sätt vill ministern se till att den kompetens som finns på Stefanskolan utnyttjas på ett optimalt sätt i utbildningssystemet?
fr · GM11160 · 1999-01-01 00:00:00 — I trafiken tillhör motorcyklisterna en särskilt utsatt grupp. Det finns en lag om att passagerare skall bära hjälm om hon eller han är , men däremot inget hjälmkrav om passageraren är . Det finns exempel där barn blir skjutsade och saknar hjälm. Det måste ses som mycket anmärkningsvärt att lagen utelämnar denna grupp. Rimligtvis borde det vara en självklarhet att barn omfattas av kravet på hjälm vid motorcykelfärd. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Avser ministern att vidta några åtgärder för att förändra lagstiftningen i syfte att barn skall omfattas av hjälmkrav vid motorcykelfärd?