ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12253 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:253 om pilotutbildning har frågat mig om jag inför kommande budgetår ämnar avsätta medel för ytterligare utbildningsplatser för piloter. Pilotutbildning sker i på många olika skolor. Statlig utbildning för trafikflyget sker endast vid . Den utbildning som bedrivs där övertogs den 1januari 1998 från Försvarsmaktens pilotutbildning vid i . Utbildningen avser framför allt tillgodose det behov som SAS har av svenska piloter. I detta sammanhang är det intressant att notera att motsvarande statliga åtagande inte finns inom de övriga nordiska länderna. är det endast som har en statlig utbildning som dessutom är avgiftsfri för studenterna. Övriga utbildningar som leder till behörighet att arbeta inom luftfarten står under tillsyn av och är privata. De flesta utbildningar för trafikflygare som godkänts av har också fått statligt godkännande som kompletterande skolor och vissa av dem berättigar också till studiestöd. Utöver dessa utbildningsanordnare finns också trafikflygarutbildning vid två gymnasieskolor. Fram till utbildade sig många nordiska ungdomar i vid privata utbildningsinstitut. Genom nya europeiska bestämmelser inom ramen för , som består av 27 europeiska länder, måste man för att få behörighet att arbeta som trafikflygare i studera vid något av de europeiska medlemsländerna. Jag känner emellertid inte till att något annat land har trafikflygarutbildning på universitetsnivå eller att den är avgiftsfri för studenterna. Trafikflygarutbildningen är en extremt dyr utbildning. I många länder ligger ansvaret för trafikflygarutbildningen hos näringen själv. Så har också situationen varit i våra nordiska grannländer. När det gäller behovet av trafikflygare har jag under hand fått information om att bedömer att det finns en stor tillgång på utbildade piloter och att medelåldern bland dessa är relativt låg. Jag ser därför nu inget skäl till att bygga ut utbildningen vid .
frs · GN12254 · 1999-12-02 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:254 om regler för uppehållstillstånd i har, med anledning av ett beslut i , frågat mig vad jag ämnar göra för att uttrycka hållning i frågan om obligatoriskt hivtest vid invandring. har med sin fråga pekat på en praxis som förekommer i ett antal länder. Någon rätt att erhålla uppehållstillstånd finns inte. Varje individ har, enligt flyktingkonvention och protokoll, rätt att söka asyl i ett land. Någon tvingande förpliktelse för ett land att bevilja sådan ansökan finns inte. Däremot finns det ett förbud att återsända personer till ett land där man riskerar förföljelse. I gäller frågan ett administrativt beslut att hivtesta personer som söker uppehållstillstånd. Beslutet har väckt livlig debatt i . Inför det parlamentsval som hölls har oppositionspartiet @ som väntas bilda regering @ ställt en omprövning av beslutet i utsikt. Jag beklagar att flera länder infört en praxis att hivtesta personer som söker uppehållstillstånd. För svensk del har regeringen inte valt denna väg, därför att vi anser att spridning av hivsmitta bäst bekämpas med andra metoder. Denna hållning är jag självfallet beredd att framföra i dialogen med och andra länder.
frs · GN12255 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:255 om villkor för företag i inland har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra att villkoren för företagen i inland försämras. Frågan ställs mot bakgrund av regeringens förslag i budgetpropositionen om vissa ändringar i stödformen nedsättning av socialavgifter. Nedsättning av socialavgifter är en form av regionalpolitiskt företagsstöd som första gången beslutades av . Syftet är att kompensera företag i norra för bestående konkurrensnackdelar i form av merkostnader på grund av det geografiska läget med låg befolkningstäthet, långa avstånd och ogynnsamma klimatförhållanden. Den nuvarande lagen om nedsättning av socialavgifter beslutades av och avsågs gälla t.o.m. . Bakgrunden till regeringens förslag att ändra lagen innan nästa års utgång är att nedsatta socialavgifter, liksom andra former av företagsstöd, omfattas av . har utfärdat nya riktlinjer för utformningen av stöd för regionala ändamål. Detta innebär att måste anpassa alla regionalpolitiska företagsstöd utifrån de nya riktlinjerna och till kommissionen anmäla de stödformer som avses att tillämpas efter . Kommissionen har meddelat att den inte kan godkänna den nuvarande lagen om nedsättning av socialavgifter och har sagt sig förutsätta att lagen ska upphöra vid utgången av . Regeringen har konstaterat att det är angeläget att behålla stödformen, har bedömningen gjorts att kommissionens godkännande av en fortsatt tillämpning av den nuvarande lagen utan vissa modifieringar inte är realistisk. Regeringen har därför i budgetpropositionen lagt fram förslag till ändringar i lagen om nedsättning av socialavgifter. Hade inte regeringen anmält detta förslag till kommissionen hade det inneburit att lagen inte kunnat tillämpas fr.o.m. årsskiftet för alla branscher som föreslås omfattas av nedsatta socialavgifter. Detta hade inneburit en utomordentligt svår situation för näringslivet i inland. Jag är väl medveten om de problem som vissa företag kommer att drabbas av i och med regeringens förändringar och vilka konsekvenser detta kan komma att innebära för de mest utsatta delarna av landet. Jag vill dock påpeka att regeringen har vidtagit och kommer att vidta en rad åtgärder för en förbättrad regional balans i . Det är en prioriterad uppgift för den regionalpolitiska kommittén att föreslå verkningsfulla medel för den framtida regionalpolitiken. Jag följer med stort intresse kommitténs arbete.
frs · GN12256 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:256 om etiska överväganden i samband med Internetanvändning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lyfta fram betydelsen av etiska överväganden i samband med Internetanvändning. I princip kan vem som helst publicera information på Internet som kan nås från hela världen. Effekterna av denna frihet är att alla slags yttringar som människor någonstans skapar och sprider kan återfinnas på Internet. Internet är en avspegling av våra samhällen. Mycket allvarligt är att rasistiska budskap och nazistpropaganda sprids på Internet. Men det är inte bara elände som avspeglas via Internet. Där finns romaner och poesi, där finns livliga debatter mellan engagerade människor i alla upptänkliga ämnen. Internet är mycket kommersiellt och flödar av reklam och marknadsföring. I regeringens skrivelse till (skr. 1997/98) Lärandets verktyg @ nationellt program för IT i skolan, ger regeringen sin syn på etikfrågorna när det gäller Internetanvändningen i skolan. En av de absolut viktigaste frågorna som regeringen pekar på är hur skolan arbetar med de grundläggande värdena såsom de definieras i läroplanerna för och gymnasieskolan. Det är bl.a. därför som jag tagit initiativ till ett värdegrundsprojekt inom , som startade , och som ska vara ett stöd för skolorna i dessa frågor. Skolan måste diskutera och förhålla sig till värdegrundsfrågorna. Lärarna måste tillsammans med eleverna analysera och diskutera innebörden av olika slags material som finns på Internet. Det räcker självklart inte att ge eleverna en föreläsning om etik och moral. Eleverna måste i skolan få hjälp att utveckla en etisk grundsyn, en inre kompass, som gör att de själva kan ifrågasätta och ta ställning till vad de ser grundat på fakta och grundläggande demokratiska värderingar. Många föräldrar oroas av allt de läser om Internet och om att det blir tillgängligt i skolan. Skolorna måste ha en beredskap för diskussioner av detta slag och även aktivt ta upp frågan med föräldrarna, ge dem ordentlig information om vad användningen av Internet innebär och ta del av föräldrarnas åsikter. Den viktiga diskussionen om moral och personligt ansvar som skolan måste föra kan kompletteras med lokala regler för användning av IT-system. Varje skola eller kommun bör aktivt ta ställning till och formulera en strategi för att hantera dessa frågor. Skolorna kan t.ex. träffa en överenskommelse om de regler som ska gälla för användning av Internet. Dessa regler bör innehålla bestämmelser för vad skolans datorer är till för och vilken användning som inte accepteras. Reglerna bör även beskriva de uppföranderegler som finns på Internet, och som ibland kallas nätikett. Reglerna måste även vara tydliga när det gäller olika slags kriminalitet. Brott är brott även om de begås på Internet. Den som begår ett brott via Internet kommer att svara för det på samma vis som om det hade begåtts utanför nätet. Att t.ex. bryta sig in i ett datasystem eller piratkopiera programvara är ett lagbrott som kan få allvarliga konsekvenser.
frs · GN12257 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:257 om tullgränser i har frågat mig om vilka åtgärder jag vidtagit för att trygga en fortsatt god gränskontroll vid såväl som vid övriga gränskontroller. Det är riktigt att öppnandet av kommer att innebära nya förutsättningar för arbete i . Detta är ju någonting som också varit känt . En planering för denna situation pågår därför inom . Efter överenskommelse mellan har konsortiet byggt lokaler och anläggningar vid brofästet på den svenska sidan som möjliggör för att fortsätta sina kontroller av vissa varor som t.ex. narkotika, sprit och cigaretter. Diskussioner förs också mellan och den danska tullmyndigheten som syftar till att ska ges praktiska möjligheter att utveckla lämpliga arbetsmetoder för kontroller i tågtrafiken över bron. Enligt vad jag erfarit så förs dessa diskussioner i en mycket konstruktiv anda. Jag har vidare erfarit att också internt inom pågår ett arbete med att bedöma vilka förändringar i trafikstrukturen i som öppnande kommer att innebära och vilka omprioriteringsmöjligheter som finns inom verket. Inför den omorganisation som genomfördes av uttryckte regeringen att det är trafiken och utrikeshandelns behov samt statsmakternas krav på effektiv och rationell klarerings- och kontrollverksamhet som bör vara styrande för organisationen och fördelningen av resurser inom verket. Detta gäller naturligtvis fortfarande, och behöver således kontinuerligt anpassa sig till förändringar i trafikstrukturen. I samband med den senaste omorganisationen så ökade också kontrollresurserna i med totalt 43 personer. Öppnandet av kommer att medföra en överflyttning av trafik från färjor till bron. Det är således i första hand en uppgift för att bedöma vilka konsekvenser detta kan få för organisation och resursanvändning inom verket och att vidta de åtgärder som verket finner lämpligt. Jag anser mot bakgrund av vad jag ovan redovisat inte att det nu finns något behov av att jag vidtar några särskilda åtgärder. Självfallet kommer jag dock att hålla mig informerad om fortsatta arbete med frågan.
frs · GN12258 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:258 om Leader II har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att en fortsättning på det arbete som bedrivs i norra inom Leader II kan säkerställas. Bakgrunden till frågan är att regeringen i ett uppdrag till , att påbörja arbetet med att utarbeta ett förslag till program för Leaderinsatser under den kommande programperioden, har angett att programmet ska omfatta landsbygd utanför mål 1-området. Anledningen till att regeringen har ansett det nödvändigt med denna geografiska avgränsning av gemenskapsinitiativet Leader-plus är det relativt begränsade ekonomiska utrymme som finns för programmet, ca . En annan faktor är att det kommer att finnas ett alltför litet utrymme för insatser på landsbygden utanför mål 1-regionerna inom ramen för det nya EU-finansierade landsbygdsprogrammet. Trots ihärdiga påtryckningar på kommissionen har nästa programperiod endast tilldelats ca för samtliga åtgärder inom landsbygdsprogrammet. Eftersom den största delen av dessa medel redan är uppbundna för miljöinsatser inom jordbruket finns det ett ytterst litet utrymme för lokala initiativ för utveckling av landsbygden utanför mål 1-regionerna inom ramen för landsbygdsprogrammet. Detta är bakgrunden till att regeringen anser att de medel som finns inom Leaderprogrammet bör koncentreras till de landsbygdsområden som finns utanför mål 1-området. Till mål 1-programmen bidrar EU med under den kommande programperioden. Det är dock viktigt att påpeka att den verksamhet som bedrivs inom dagens Leaderprojekt i fortsättningen kommer att kunna bedrivas inom ramen för de kommande mål 1-programmen. Den verksamhet som har bedrivits inom Leader och inom andra landsbygdsutvecklingsprojekt har varit mycket positiv och har kunnat ta till vara den lokala initiativkraften. Regeringen anser därför att det är viktigt att detta arbete kan fortsätta och vidareutvecklas, såväl inom Leader-plus-programmet som inom mål 1-programmen. I uppdraget till påpekas också att "särskild vikt skall läggas vid utformningen av nätverket och samarbetet med tidigare LAG-grupper inom mål 1 och andra landsbygdsområden som samarbetar på ett sätt som liknar Leader-metoden." Detta är ett sätt att vidareutveckla och förmedla erfarenheter inom Leaderverksamheten även till utvecklingsgrupper utanför programmet.
frs · GN12259 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:259 om rymningar har frågat justitieministern vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att rymningar från våra psykiatriska kliniker förhindras . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska besvara den frågan. De rättspsykiatriska regionvårdsenheterna präglas av ett stort säkerhetsmedvetande och att patienter avviker därifrån är sällsynt. Frågan om avvikningar behandlades av som i sitt slutbetänkande Rättssäkerhet, vårdbehov och samhällsskydd vid psykiatrisk tvångsvård (SOU 1998:32) konstaterade att antalet avvikningar har sjunkit kraftigt för att nu ligga på en nivå. När det gäller personer som har begått brott av den allvarliga art som redogör för förenas i princip alltid domen på rättspsykiatrisk vård med en föreskrift om särskild utskrivningsprövning. I dessa fall prövas frågan om permission inom eller utom sjukvårdsinrättningen av allmän förvaltningsdomstol. Jag har stort förtroende för våra domstolars förmåga att i det enskilda fallet göra bedömninar om bl.a. risk för avvikning. Jag anser, mot bakgrund av det ovan anförda, inte att det krävs ytterligare åtgärder från min sida.
frs · GN12260 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:260 om resande till och från syd har frågat mig om jag avser agera för att ge resande till och från syd möjligheter att utnyttja fler tåg som stannar vid stationen än . Vilka stationer samt i vilken omfattning och hur stationerna ska trafikeras är en fråga som beslutas av operatörerna och huvudmännen för den aktuella trafiken. Regeringen har således ingen möjlighet att påverka i denna fråga så länge trafiken bedrivs på kommersiella villkor eller i trafikhuvudmännens regi.
frs · GN12261 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:261 om förbindelsespår vid Lockarp har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möjliggöra att Lockarpsshunten kan öppnas för trafik /04. Genomförandet av är reglerat i avtal mellan staten, regionen och . pågår järnvägsutredningen för , i denna utredning ingår utredning om ett förbindelsespår mot och , varav förbindelsespåret vid Lockarp (Lockarpsshunten) är en del. I bereds frågan om hur fördyringen av ska hanteras. Ifall regionen och den danska staten vill tidigarelägga byggandet av Lockarpsshunten genom att bekosta detta innan är klar så stöder den denna lösning.
frs · GN12262 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:262 om EU:s utbetalning av jordbruksstöd har frågat mig vad jag avser att göra för att utbetalningen av EU:s jordbruksstöd ska ske på ett korrekt sätt. Jag ser mycket allvarligt på fusket med gemenskapens medel. Revisionsrättens rapport visar på att det finns mycket som måste förbättras. är drivande när det gäller skyddet av gemenskapens finansiella intressen. En tydlig policy avseende detta utarbetades när vi blev medlemmar och denna policy genomsyrar arbete i EU. I har vi varit framgångsrika när det gäller att förhindra att felaktiga betalningar sker inom landet. Detta visar jämförelser av korrigeringar som drabbar medlemsstater på grund av felaktiga utbetalningar eller brister i den nationella stödadministrationen (inklusive kontrollsystemet) på jordbrukets område. En sådan jämförelse görs löpande i årsredovisning. Denna situation är en följd av att vi har ett mycket bra kontrollsystem. Både kommissionen och andra medlemsstater ser oss som ett föredöme på detta område. Andra medlemsstater kommer till för att lära sig av oss. Att föregå som gott exempel är ett bra sätt att förhindra felaktiga utbetalningar i andra länder. är drivande när det gäller att skapa ett regelverk som säkerställer tillräckliga kontroller, administrativa såväl som fysiska, på EU-nivå och på nationell nivå. Detta arbete ska naturligtvis fortsätta. En stor anledning till att fusket kan fortgå är det komplicerade system som finns för den gemensamma jordbrukspolitiken. Tydliga regler och ett enklare system än det nuvarande är en förutsättning för en helt tillfredsställande kontrollsituation. Regeringens åsikt är därför att regelsystemet måste förenklas och det är en av anledningarna till att driver frågan om en reformering av den gemensamma jordbrukspolitiken. I Agenda 2000-förhandlingarna var mycket tydligt med att visa att vi vill ha förenklingar. Där blev resultatet inte så långtgående som vi hade velat och därför kommer jag fortsätta att verka för ytterligare reformering av jordbrukspolitiken. Reformer kan förutom förenklingar avse rena avregleringar. driver också frågan om en mer avreglerad jordbrukspolitik, detta bl.a. som en del i att komma till rätta med fusk och andra oriktigheter. Även på det nationella planet går det att göra förbättringar genom förenklingar. Som exempel på åtgärder som vi själva kan vidta kan nämnas att vi inför nästa programperiod avser att tillämpa ett landsbygdsprogram som innebär betydande förenklingar, kanske främst på miljöstödsområdet. Denna typ av preventiva åtgärder ska inte underskattas och jag kommer att fortsätta att verka för förenklingar av regelsystemen, både inom EU och nationellt.
frs · GN12263 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:263 om industrifiske i har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta med anledning av det omfattande industrifisket i . Det svenska fisket ska bedrivas på ett ekologiskt hållbart sätt. En hållbar förvaltning utgår från ett optimalt nyttjande av fiskbeståndet. Fisket i bedrivs inom ramen för de totala tillåtna fångstmängder som fastställs av för . Besluten föregås av rådgivning från . Inför för årliga möte beslutades om en stegvis sänkning av kvoterna med , på grundval av den biologiska rådgivningen, för bl.a. sill och skarpsill. Detta i syfte att bygga upp bestånden till en biologiskt säker och hållbar nivå. Det är efterfrågan på marknaden som avgör om fångsterna går till humankonsumtion. Den sill och skarpsill som inte får avsättning för direkt konsumtion säljs i stället som högvärdigt proteinfoder. Detta används bl.a. till uppfödning av lax och andra djur. Således kan inte ett sådant fiske, lika lite som ett konsumtionsfiske i samma omfattning, i sig skada bestånden så länge fisket sker inom biologiskt säkra gränser. I dagens fiskemönster har emellertid avsättning till direkt mänsklig konsumtion minskat, vilket ökat avsättningen av fisk till andra ändamål. För att skapa en annan balans i det svenska fisket bereder vi därför frågan om att låta se på möjligheterna att vidta åtgärder för att stimulera konsumtionsfisket och därmed förändra ifrågavarande fiskemönster.
frs · GN12264 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:264 om återbetalningskrav av bostadsbidrag har frågat mig vad jag avser att göra för att undanröja att vissa inkomster påverkar bostadsbidragets storlek och därmed kan leda till krav på återbetalning av för högt erhållet bidrag. Frågan exemplifieras med en myndig sons inkomster av kapital som avyttrats utan förälderns kännedom, sedan sonen flyttat från hemmet. Den omläggning av bostadsbidragssystemet som trädde i kraft den 1januari 1997 var i flera avseenden betydande. Regeringen har därför gett i uppdrag att noga följa effekterna och utvärdera det samlade resultatet av de ändrade bestämmelserna, i synnerhet det nya inkomstprövningssystemet. Mot bakgrund av redovisade resultat har ett antal förändringar beslutats. Senast vidgades möjligheterna till eftergift av återbetalningskrav för de hushåll som inte bedöms kunna fullgöra sin återbetalningsskyldighet. En förutsättning för att skulden ska kunna avskrivas är dock att man inte lämnat felaktiga uppgifter om sin ekonomi. Den slutrapport som avlämnat inom ramen för sitt utvärderingsuppdrag visar att förändringen av tidigare bostadsbidragssystem fått stöd och ökad tyngd. Som redovisats i budgetpropositionen för kommer regeringen att ytterligare analysera de frågor som verket lyfter fram i sin rapport. Om analysen visar att bestämmelserna har effekter som inte kan anses rimliga, kommer jag att överväga ytterligare förändringar.
frs · GN12265 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:265 om barnårsrätt har frågat mig vilka åtgärder som regeringen är beredd att vidta för att pensionsrätten för barnår för åren 1960@1998 ska fördelas så att den förälder som haft den verkliga vårdnaden om barnet erhåller denna rätt. Syftet med ett system med pensionsgrundande belopp för barnår kan sägas vara att i viss mån utjämna den hittillsvarande strukturella skillnaden mellan mäns och kvinnors livsinkomster. En tanke med detta kan således sägas vara att kvinnor på så sätt skulle kompenseras för den extra arbetsinsats som åren med små barn kräver. För att undvika att personer, främst kvinnor, som före ikraftträdandet av reformen har tagit hand om barn ska drabbas negativt i pensionshänseende, har det, bland de fem partierna som står bakom överenskommelsen om det reformerade pensionssystemet, ansetts viktigt att pensionsrätt för barnår, i likhet med vad som gäller i fråga om pensionsrätt på pensionsinkomster m.m., ska tillgodoräknas retroaktivt . Pensionsrätt för barnår från 1960@1998 tillfaller automatiskt modern. Om fadern vill tillgodoräkna sig ett eller flera barnår från , måste han ansöka om det hos . Tiden för en sådan ansökan gick ut den 31augusti . För att fadern ska kunna tillgodoräknas barnår krävs dessutom dels att han det aktuella året hade en lägre pensionsgrundande inkomst än modern, dels att han kan visa att han haft den rättsliga vårdnaden om barnet . För pensionsrätt för barnår krävs att föräldern både har vårdnad om och är bosatt med barnet. För tid finns det särskilda administrativa problem när det gäller dessa krav. Medan det på ett relativt okomplicerat sätt går att via ADB-baserade register få fram uppgifter om vilka som är föräldrar till ett barn, finns för tiden över huvud taget inte något register över vem som i rättslig mening är vårdnadshavare för ett barn. För tiden efter är det möjligt att via olika register få fram uppgift även om vårdnadshavare. Dock kan endast uppgift om den senaste vårdnadshavaren erhållas på detta sätt. Hos folkbokföringen finns uppgift om vilka som i förfluten tid varit bosatta i . Däremot finns inte några uppgifter om deras folkbokföringsadresser @ varken för föräldrar eller barn @ för tid före den 1juli 1991. I avsaknad av relevanta register, skulle det därför ankomma på modern att bevisa att fadern faktiskt inte bott på samma adress som barnet de aktuella åren, något som kan vara svårt att styrka, särskilt i ärenden som gäller barnår långt tillbaka i tiden. Det av föreslagna kravet på att föräldrar och barn ska ha varit bosatta tillsammans kan därför inte upprätthållas för förfluten tid eftersom detta i praktiken är omöjligt att utreda.