ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GM11358 · 1999-01-01 00:00:00 — Personalen inom FogrpE i och har skapat goda relationer med kommuner och myndigheter i området. Man har haft en positiv och öppen dialog. Det svåra snöfall som lamslog 1995 och den svåra branden har gjort att man vill använda gemensamma resurser effektivare. Göteborgsgruppen har rekryterat fyra beredskapsplutoner ur hemvärnet med 45 personer i varje samt 80 bandvagns- och terrängbilsförare i ett transportkompani. Till detta har MKV/FO32 och hos Militärbefälhavaren i MiloS begärt 25 bandvagnar och 10 terränglastbilar att förrådställas i för extraordinära insatser. Olika myndigheter i regionen är överens om förslaget. har erbjudit gratis varmgarage. Vid förhandlingar med beslöts att 25 bandvagnar och 10 terränglastbilar skulle förrådställas i . Men Militärbefälhavaren upphävde beslutet med motiveringen att fordonen kunde placeras i kallgarage i södra . Att ställa fordonen i ökar inte försvarets kostnader. Fordon placerade i ett kallgarage i södra betyder att man tvingas köra extra i snöoväder. Jag vill fråga försvarsministern: Vad avser försvarsministern vidta för åtgärder för att förbättra beredskapen och tillfredsställa lokala behov av förrådsställning av fordon att användas vid "särskilda påfrestningar på samhället i fred"?
fr · GM11359 · 1999-01-01 00:00:00 — Frågan om vad poliser skall tåla under sin tjänsteutövning har åter aktualiserats genom en hovrättsdom. Under tjänsteutövning blev en polisman spottad i ansiktet och han gjorde anmälan med anledning av detta. Tingsrätten gav polismannen rätt, vilket innebar att vederbörande i tjänsteutövningen inte skulle behöva tåla den formen av nedsättande behandling. Hovrätten ändrade domen. Jag anser att det är helt orimligt att poliserna i tjänsten skall behöva tåla den formen av nedsättande behandling som det innebär att bli spottad i ansiktet. Det finns också risker med detta genom t.ex. spridning av smitta. Poliserna är utsatta på många sätt och det finns därför anledning att inom lagstiftningens ram dra klara gränser till skydd för polisen vid yrkesutövningar. Jag vill med anledning av detta fråga justitieministern: På vilket sätt vill justitieministern värna om polisernas skydd mot liknande tilltag vid tjänsteutövningen?
fr · GM1136 · 1999-01-01 00:00:00 — har den s.k. bostadsdelegationen rest runt i kommuner med kommunala bostadsföretag i kris. En kris som uppkommit på grund av ett stort antal outhyrda lägenheter till följd av utflyttning. Närmare ett femtiotal kommuner har ansökt om bidrag eller hjälp av delegationen. Bland dessa finns och kommun i . kommun har haft kontakter med dåvarande inrikesminister och näringsminister . Inrikesministern gav då löfte om att kommun inte skulle tvingas spara på prioriterade områden som skola, barnomsorg eller äldreomsorgen som följd av krisen med outhyrda lägenheter. Statens bostadsdelegation har, tvärtemot tidigare löften av ministrar, ställt krav på kommuner att skära ned kraftigt inom skola och äldreomsorg. Deras krav på t.ex. kommun att skära ned med rör sig om att minska kommunens totala budget med ca16%. Detta skulle medföra stora negativa konsekvenser för gamla och barn. Det kan väl knappast vara regeringens ambition att skapa problem inom de, av regeringen, prioriterade områdena. Mot bakgrund av bostadsdelegationens rundresa i kriskommunerna och deras krav vill jag fråga statsrådet: Avser regeringen att ta initiativ för att förändra bostadsdelegationens riktlinjer så att det blir en hjälp för kommunerna i stället för att stjälpa dessa?
fr · GM11360 · 1999-01-01 00:00:00 — behandlas frågan om taxfreesystemets ställning inom EU, av ministerrådet. Alla tecken tyder på att det inte kommer att finnas en majoritet för att ändra det beslut som ministerrådet redan fattat. Taxfreeförsäljning kommer att, med vissa undantag, att försvinna inom EU. För många färjelinjer innebär detta en avsevärd utmaning och anpassning till en ny situation. Trafiken mellan via till , har ett undantag från taxfreeregeln införhandlat. För trafiken mellan och i , är situationen emellertid en helt annan. Här försvinner mer än hälften av inkomsterna när det nya systemet införs, vilket innebär att en kontinuerlig åretrunttrafik inte kan upprätthållas med företagsekonomisk lönsamhet. Förbindelsen utgör en del av Europaväg12, varför en daglig förbindelse är ett minimikrav. För affärsresenärer, gods och turism till är färjeförbindelsen av avgörande betydelse för norrländsk industri och tillväxt. Mot bakgrund av ovanstående, vill jag fråga näringsministern: Kommer näringsministern att verka för att staten tar ett nationellt ansvar för att trafiken över Kvarken kan tryggas som åretrunttrafik?
fr · GM11361 · 1999-01-01 00:00:00 — I mitt hemlän , pågår just nu en diskussion om vissa skolors "pedagogik". Det gäller vad som skulle kunna kallas ordningsregler för elever och hur lektionerna utformas. Bl.a. finns en skola i där det just nu pågår en diskussion om lämpligheten att eleverna, under vissa lektioner, får ha freestyle på sig. Det finns också funderingar om s.k. skoldemokrati kan bestå av att eleverna tillåts tugga tuggummi eller sitta med jackor och kepsar på under lektionerna. Det låter som om ovanstående beteenden är långt ifrån de "regler" som finns på arbetsmarknaden. Svårigheter kan därför synas föreligga då eleverna lämnar skolan och kommer ut i arbetslivet. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att skolans ordningsregler stämmer överens med de som gäller i arbetslivet?
fr · GM11362 · 1999-01-01 00:00:00 — Som svar den 26november 1998 på fråga 1998/99:104 om initiativ för att E4:an vid skall byggas ut till motorvägsstandard enligt intentioner i riksdagsbeslut, svarade näringsministern: "Beslutet att inte inkludera motorvägsutbyggnaden i den nationella väghållningsplanen innebär inte ett principiellt ställningstagande mot en utbyggnad av förbi ". Med detta besked är varken kommun eller de 400 berörda markägarna hjälpta. Kan näringsministern ge klart besked om när det färdigprojekterade bygget skall effektueras?
fr · GM11363 · 1999-01-01 00:00:00 — är det enda OECD-land, som inte ger direkta stöd till sin varvsindustri. De flesta EU-staterna följer direktivet om direktstöd för byggnation av fartyg. Detta innebär att de få kvarvarande svenska varven har en ständig konkurrensnackdel på åtminstone . I längden är detta en helt omöjlig situation. Regeringens åsikt har varit att skall hålla ut tills övriga tar bort de direkta fartygsbyggnadsstöden. Förhoppningen har varit att dessa stöd definitivt försvinner . Dessa förhoppningar har kommit på skam ett flertal gånger. Det kan inte uteslutas att man även den här gången förlänger direktivet. har t.ex. i lag fastslagit EU-direktivet. senast kan vi notera att fartygsbyggarnationen och icke-EU-medlemmen gör samma bedömning och höjer sitt stöd till EU-nivå. De svenska varven får enligt uppgift allt svårare att ta hem nya fartygsorder för att man inte kan erbjuda konkurrenskraftiga priser. Vi har inte råd med några hundra arbetslösa varvsarbetare samt de konsekvenser som en minskning av varvsindustrin dessutom skulle ha på verkstadsindustrin. Ett antal kvalificerade underleverantörsföretag kan bli tvingade att flytta utomlands. Det stöd som erfordras för att vidmakthålla och faktiskt kunna utveckla svensk varvsnäring ligger på nivån . Till skillnad från tidigare varvsstöd, utgår i detta fallet stöd enbart vid faktiskt sysselsättningsskapande order. Jag vill med anledning av ovanstående fråga statsrådet vilka åtgärder hon är beredd att vidta för att ge svensk varvsindustri möjlighet att delta i konkurrensen på lika villkor som övriga varv inom .
fr · GM11364 · 1999-01-01 00:00:00 — I enlighet med beslutet vid den socialdemokratiska partikongressen skrev regeringen i proposition 1997/98:25 och den ekonomiska och monetära unionen: "Om regeringen efter den 1januari 1999 finner att bör delta i valutaunionen, så skall frågan underställas svenska folket för prövning. Det är önskvärt att en sådan prövning sker i ett allmänt val, men det kan inte helt uteslutas att det i stället kan ske genom ett extra val eller en folkomröstning. Därefter ankommer det på att fatta slutligt beslut." Innebörden av detta förefaller entydigt vara: först val/folkomröstning, sedan riksdagsbeslut. har emellertid denna "besvärjelseformel" undergått vissa förändringar. I regeringsförklaringen den 6oktober 1998 - liksom i konvergensprogrammet - heter det: "Beslut om svenskt deltagande i EMU:s tredje fas skall underställas det svenska folket i val eller i folkomröstning." En förklaring till denna nya skrivning skulle kunna vara att regeringen har blandat samman partiet och nationen och att det beslut som åsyftas är det ställningstagande som skall göras vid en kommande socialdemokratisk partikongress. Men jag vill fråga statsministern: Innebär regeringens senaste besked angående beslutsprocessen om euron att tågordningen nu är omvänd: först riksdagsbeslut, sedan val/folkomröstning?
fr · GM11365 · 1999-01-01 00:00:00 — Vid flertalet tillfällen har jag irriterats över att det budgetutrymme gett inte avspeglats i regleringsbreven. Alltför ofta kan det konstateras att budgeterade medel inte fullt ut har utnyttjats eller inte utnyttjats på ett sådant sätt som hade för avsikt, med försämringar i miljöpåverkan eller verksamheten som följd. Sörmländska sjöar hotas nu av ett misstag i ett regleringsbrev. En bortglömd mening i regleringsbrevet som styr verksamhet leder till att inte får några pengar till kalkning av sjöar . Enligt det schema för kalkning som arbetat , hade man för avsikt att kalka 16 av totalt ca 40 sörmländska sjöar som ingår i kalkningsprojektet. Misstaget i statens regleringsbrev kan innebära en återförsuring och att kalkningsarbete går till spillo. Vilka åtgärder avser ministern att vidta för att kalkningsprojektet i kan fullföljas?
fr · GM11366 · 1999-01-01 00:00:00 — I ett frågesvar fick jag delvis svar på en fråga jag ställt om bilstödet till handikappade. Svaret var således bara en del av vad jag frågat om. Av svaret att döma var detta inriktat på "förtidspensionerade personer " som av statsrådet också sades "ha stor nytta av egen bil". Min fråga gällde inte bil utan stöd till en handikappmoped - allt för att personen inte skulle vara isolerad i sin bostad. Frågan gällde en svårt handikappad person - alltså en stor skillnad mot inriktningen på svaret. Min fråga gäller således en svårt handikappad person och dennes behov av moped och därmed ekonomiskt stöd till inköp av moped. Jag hänvisar till förordningen om bilstöd till handikappade och undrar om en person, som tidigare fått bidrag till inköp av moped - han hade anställning - omfattas av nuvarande regler och möjligheter att få stöd. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att en svårt handikappad förtidspensionär omfattas av möjligheterna till stöd för inköp av moped?
fr · GM11367 · 1999-01-01 00:00:00 — och vägran att införa EU:s direktiv om godkännande av insektsresistenta majs kommer, att döma av kommissionär svar på en fråga från EU-parlamentarikern , nu leda till att kommissionen vidtar åtgärder för att de två länderna skall tvingas anpassa sig till EU:s direktiv. avslår alla ansökningar om odling av genmodifierad raps. och diskuterar att införa ett moratorium på GMO. har uttalat ståndpunkten att fler GMO inte bör godkännas innan den pågående revideringsprocessen av EU:s direktiv om avsiktlig utsättning av genetiskt modifierade organismer i miljön (90/220/EEG) är slutförd. Med tanke på den massiva protest mot GMO som finns runtom i EU är det orimligt att vidtar åtgärder mot medlemsländer som vägrar släppa in GMO i det egna landet. När frågan om moratorium på GMO togs upp vid ministerrådsmötet den 21december 1998 röstade miljöminister tyvärr för ståndpunkten att ett generellt moratorium inte är möjligt att genomföra. Detta bör dock inte hindra att i alla fall ställer sig bakom och beslut att inte tillåta insektsresistenta majs. Osäkerheten kring de ekologiska, sociala och medicinska risker som sammanhänger med genmanipulation är alltför stor för att inte tas på allvar och bör därför visa respekt för de länder som har betänkligheter inför utvecklingen av GMO. Med anledning av detta vill jag fråga miljöministern: Avser miljöministern i miljöministerrådet driva frågan att och skall kunna behålla sina förbud mot insektsresistenta majs?
fr · GM11368 · 1999-01-01 00:00:00 — tog de nordiska försvarsministrarna initiativ till ett nordiskt samarbete för att öka minröjningsförmågan. Varje land utsåg minkoordinatorer och tog på sig rollen att leda arbetet. Arbetet har dock inte lett till något resultat. Den norska minkoordinatorn har vid olika tillfällen föreslagit samfinansiering av forskning och teknikutveckling, främst kring minornas molekylvandring och den s.k. konstgjorda hundnosen. Men minkoordinatorerna har inte förfogat över ekonomiska resurser och förslagen har därför runnit ut i sanden. I en riksdagsdebatt om den svenska minröjningsförmågan den 19januari gjorde försvarsministern en markering som bådar gott . Han sade: "Fru talman! När det gäller fråga vill jag nämna att jag inte är helt nöjd med aktivitetsnivån bland de nordiska minkoordinatörerna. Det har att göra med finansieringsproblem. Jag avser därför att gå igenom detta inför att de nordiska försvarsministrarna träffas på sina halvårsvisa möten för att se om det finns någonting jag kan göra så att det går bättre." Jag vill därför fråga försvarsministern: Vilka åtgärder avser försvarsministern att vidta för att de nordiska länderna, via minkoordinatorerna eller på andra vägar, skall få ekonomiska resurser att samfinansiera angelägen forskning och teknikutveckling avseende minröjningsverksamhet?
fr · GM11369 · 1999-01-01 00:00:00 — Borgerligt styrda kommuner har inlett en omfattande utförsäljning av verksamhet. Det gäller bl.a. bostäder i allmännyttan. Utförsäljningen framställs som bra både för kommunen och för hyresgästerna. Erfarenheterna från min egen kommun visar dock motsatsen. såldes det kommunala bostadsföretaget med 5000 lägenheter. Resultatet blev att hyrorna ökade snabbare i Nackahems bostäder än i jämförbara bostadsbolag i och stad. Detta är ett exempel. Om vi skall kunna fortsätta att ha en social bostadspolitik i vårt land - rätten för alla till en god bostad till ett rimligt pris - behöver vi allmännyttan. Därför är det som sker i många kommuner mycket oroande. Mot bakgrund av detta vill jag fråga statsrådet: Vilka åtgärder planeras för att kommunerna också skall kunna uppfylla målet om en social bostadspolitik och allas rätt till en god bostad till ett rimligt pris?
fr · GM1137 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt EU-direktiv får kadaver inte grävas ned. Föreskrifter om hantering av djurkadaver och annat animaliskt avfall, regleras i SJVFS 1998:34. Materialet skall hanteras i en steriliseringsanläggning. finns en generell dispens från insamlingskravet i hela norra fram till den 1december 1998. I 37 kommuner från i nordligaste och västra , från och norrut finns en generell dispens som inte är tidsbestämd. Materialet indelas i två grupper: högriskavfall och lågriskavfall. Till högriskavfall räknas bl.a. självdöda djur och till lågriskavfallet hör bl.a. slaktrester från slakterier. För att klara dessa regler finns planer på att transportera högriskavfallet till en anläggning söder om och lågriskavfallet till , vilket också sker . Med hänsyn till det låga djurantalet i det aktuella området är det mycket osäkert om någon anläggning kommer till stånd. När det gäller kostnaden för denna hantering visar erfarenheter från andra delar av landet att den kommer att ligga mellan per djur. En kostnad som helt drabbar djurägaren i en redan mycket pressad ekonomi. Det är inte rimligt att hålla på och transportera döda djur närmare för att de skall tas om hand i en destruktionsanläggning. Miljömässigt är det mycket tveksamt då en insamling över en så stor yta innebär mycket långa transporter och stor energiförbrukning. Näringen behöver också ett besked före den 1december. Den låga djurtätheten och de långa avstånden gör att det finns motiv för att driva frågan om att vi i norra får ett permanent undantag från EU-direktivet. Min fråga till jordbruksministern är om hon kommer att ta initiativ till att norra får ett permanent undantag för EU-direktivet.
fr · GM11370 · 1999-01-01 00:00:00 — har gjort en granskning av AB:s monopol av kontrollbesiktning av fordon enligt yttrande Dnr 833/1998. föreslår ett öppet system för kontrollbesiktning av bilar i sitt yttrande till regeringen. En sådan åtgärd skulle bl.a. medföra ökad tillgänglighet i glesbygden enligt verkets uppfattning. Tillgängligheten skulle ökas genom att man t.ex. skulle kunna ackreditera flera aktörer som utför och som då kunde ha egna anläggningar eller hyra olika verkstäder i vårt land. Det finns säkert även andra former som skulle vara intressanta. När man läser AB:s hemsida kan man läsa följande ord från vd: "För att möta framtidens krav och ett ökande konkurrenstryck har vi satt igång ett målmedvetet förnyelsearbete inom ". Detta uttalande anser jag stärker tanken på att något omgående måste ske i ärendet. Det finns för övrigt hos departemetet, en ansökan om godkännande som besiktningsorgan för utförande av kontrollbesiktning, inlämnad av och . Det har gjorts en mängd belysande utredningar på det aktuella området. Det som eventuellt behöver kompletteras bör innebära att handläggningstiden kan bli mycket kort. Min fråga till näringsministern är följande: Ämnar näringsministern ta initiativ till att utifrån förslag göra en kompletterande analys om en avveckling av monopol?
fr · GM11371 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringens krav om att företag som utför eller handhar transport av farligt gods skall ha en certifierad säkerhetsrådgivare, träder i kraft den 31december 1999. Den berörda myndigheten, , räknar med att ca 3000 säkerhetsrådgivare måste utbildas i för att företagen skall kunna fortsätta med sina verksamheter. gör bedömningen att en utbildning till säkerhetsrådgivare tar per person och att de prov som skall avläggas för att erhålla certifikat kan komma i gång tidigast . Detta innebär alltså att 3000 personer skall utbildas vardera, avlägga ett prov som de måste klara och allt detta under loppet av drygt för att företagen i , som på ett eller annat sätt kommer i kontakt med farligt gods, lagligt skall kunna fortsätta med sin verksamhet! Detta kommer enligt de berörda företagen att bli mycket svårt. Särskilt de små förtagen kan komma i kläm. I kommer myndigheterna, enligt ett riksdagsbeslut, att implementera direktivet om säkerhetsrådgivare den 1mars 1999, men ett absolut genomförande av kravet skall vara klart först den 1juni 2000. Den reform som finska företag får 12 månader på sig att genomföra, skall svenska företag klara på en tredjedel av . Det är ingen rimlig tidsram att tvinga svenska företag att klara att utbilda och certifiera 3000 säkerhetsrådgivare. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att underlätta implementeringen av säkerhetsrådgivare för berörda företag?
fr · GM11372 · 1999-01-01 00:00:00 — upptäcktes giftläckage från en riven lagerlokal i , med spridningsrisk till grundvattnet och intilliggande vattendrag. En ny miljöbomb är under uppsegling. Det finns ca 4500 kommunala gamla nedgrävda soptippar i landet som kommunerna måste ta ett större ansvar för. Det finns ca 22000 områden i som bedöms som förorenade, och som utgör hot nu och för människors hälsa, miljö och natur. För att möta denna hotbild borde en landsomfattande inventering göras av såväl gamla industritomter, bensinstationsområden och avfallsupplag, åtminstone och framåt. Efter en sådan inventering bör kommunerna i samråd med länsstyrelse, naturvårdsverk och berörda parter utforma ett åtgärdsprogram för att eliminera riskerna. Är miljöministern beredd att initiera en sådan inventering?
fr · GM11373 · 1999-01-01 00:00:00 — I utnyttjas inte möjligheterna till EU-bidrag lika bra som i många andra EU-länder. En av förklaringarna till detta kan vara de finansieringsproblem som uppstår för den som driver ett EU-projekt. Den som startar upp ett EU-projekt med godkänd budget får vänta på att medlen utbetalas. Det leder till att många projekt över huvud taget inte kan genomföras på grund av brist på likvida medel. En bidragande orsak till den långa väntetiden på utbetalning av EU-medel är att den administrativa hanteringen är onödigt tidsödande. Jag vill därför fråga näringsministern vilka åtgärder han har för avsikt att vidta för att förenkla och snabba på processen vid utbetalning av beviljade EU-medel.
fr · GM11374 · 1999-01-01 00:00:00 — Socialdemokratiska EU-parlamentariker och delegater från EU-länder höll en konferens i handikappfrågor i . - som under ledning ville lägga ned - var en av de verksamheter som besöktes. Den socialdemokratiska EU-parlamentarikern sade då apropå den princip som FUNKIS drev, att barnen skall integreras i den kommunala skolan, följande: "Men här är det ett fåtal elever, var och en har flera handikapp, och behöver mycket speciell kompetens. Då känner jag inte att skolformen är totalt emot principerna om integrering." För svårt funktionshindrade barn, som många av eleverna på , så skulle en tvångsintegrering i den kommunala skolan sätta fokus på barnens utanförståendeskap. Ett barn är inte integrerat för att det vistas i samma lokal som andra barn, om det inte accepteras, kan delta i lekar, socialt liv, undervisning eller fritidsaktiviteter. Många av barn har tidigare gått i kommunala skolor - integrerade - vilket inte sällan inneburit att de suttit ensamma med en assistent i en skrubb, helt vid sidan av de övriga barnens liv. Vad avser skolministern göra för att stärka möjligheten för barn med funktionshinder att söka sig till skolor med specialkompetens och möjlighet till social samhörighet?
fr · GM11375 · 1999-01-01 00:00:00 — har det tagits många beslut som gör livet lättare för människor med funktionshinder. Det är bra, men det gäller att vara vaksam och följa upp den politik som beslutas i riksdag, landsting och kommuner. En vanlig föreställning är att har kommit längre än de flesta länder när det gäller handikappfrågor. Det gäller inom många områden men dock inte tillgängligheten. fick ett regeringsuppdrag vilket innebar att förankra . Där slås det fast att staterna skall införa handlingsprogram som gör den fysiska miljön tillgänglig oavsett vilka eller hur stora funktionsnedsättningar människor har. Ett sådant handlingsprogram utarbetas just nu på men ännu är det inte klart. Bankomater ingår inte i dagens handikappanpassning av den fysiska miljön. Enligt faller de helt enkelt utanför plan- och bygglagens regler för anpassning eftersom de inte tillhör byggnaden. Några banker arbetar på att göra en del bankomater tillgängliga för funktionshindrade, men enligt min uppfattning går det för långsamt. Min fråga till ministern är: Vad avser ministern göra för att bankomater skall bli tillgängliga för människor med funktionshinder?
fr · GM11376 · 1999-01-01 00:00:00 — Försäljningen av skog från till ett nybildat bolag, , är ett projekt som haft mycket stora politiska inslag. Det lanserades av dåvarande näringsminister på LRF-stämman . Den viktigaste avsikten verkade vara att göra ett braskande uttalande under valrörelsen i syfte att skaffa röster i , inte att ge en starkare struktur. Under näringsutskottets hantering framkom att varit mycket aktivt och drivande i affären, bl.a. när det gällde att bestämma storleken på hur mycket skog som skulle avyttras. Den planerade försäljningen stoppades på grund av nekat förvärvstillstånd med hänvisning till jordförvärvslagen. Det framstår som mycket förvånande att ärendet inte beretts bättre på departementet än att det stoppas när en statlig myndighet tillämpar gällande lag. Näringsministern borde därför prioritera åtgärder för att stärka departementets förmåga att bereda ärenden, fatta beslut och utöva statens ägande via bolagsstämman framför att ge ägardirektiv via massmedierna. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förbättra departementets förmåga att bereda ärenden?