ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN1151 · 1999-10-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:51 av de () till statsrådet om finansieringen av Försäkringskassornas utvecklingsprogram ska landets Försäkringskassor förses med nya datasystem för att hantera Försäkringskassornas olika ärendeslag. () är leverantör av datasystemen. Det råder fortfarande oklarhet på vilket sätt dessa investeringar ska finansieras. Enligt budgetpropositionen har regeringen underkänt RFV:s underlag för år2001 och framåt och därmed bett RFV att återkomma. Det talas om vinsthemtagning, dvs. att det behövs färre anställda. Så kanske det blir , men måste det för Försäkringskassornas planering råda klarhet i hur finansieringen ska gå till. Vad jag känner till är det regeringen som beslutar om finansieringen och det börjar bli bråttom då leveranserna börjar komma i gång . Fråga till socialförsäkringsministern: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att en finansiering av Försäkringskassornas utvecklingsprogram för ska kunna garanteras?
fr · GN1152 · 1999-10-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:52 av () till miljöminister om förbud mot flamskyddsmedel Mot bakgrund av de nya oroväckande forskarrönen om de bromerade flamskyddsmedlens skadlighet och miljöministerns löfte om att förbjuda ämnena PBDE och PBB. Avser miljöminister att verka för att avvecklingen av bromerade flamskyddsmedel går väsentligt fortare än den nu planerade avvecklingen ?
fr · GN1153 · 1999-10-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:53 av () till socialminister om tandvårdsreformen Tandvårdstaxan indelades i två delar , bastandvård och protetisk behandling. Bastandvård innebär ersättning från för flertalet åtgärder. Vid protetisk behandling utgår ersättning efter ett karensbelopp. Avsikten var att alla patienter skulle få ersättning för all bastandvård. Det har visat sig att det inte omfattar patienter med behov av helprotes. Helprotesbehandling har hänförts till protetisk behandling, med följd av att denna patientkategori alltid måste uppnå ett karensbelopp före ersättning från . Karensbeloppet är , vilket innebär att en patient vanligtvis inte får någon ersättning från . Helprotes för dessa patienter måste rimligtvis hänföras till bastandvård. Som det är drabbas en mycket utsatt kategorigrupp, våra allra äldsta med låg eller ingen ATP. Följden blir ofta att, för att inte eftersätta munhälsan, hänvisa patienten till socialbidrag med ökade kostnader för kommuner. Detta var naturligtvis inte meningen när den nya tandvårdstaxan infördes. Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att komma till rätta med detta problem?
fr · GN1154 · 1999-10-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:54 av () till försvarsminister om hemvärnet Mitt hemlän, , är ett starkt fäste för hemvärnet och för frivilligorganisationerna. Vi vet vad Försvarsmakten anser om frivilligorganisationerna. Jag citerar Tänk frivilligt där det står att läsa: "De frivilliga försvarsorganisationerna, med sina 600000 medlemmar, är en ovärderlig resurs. De tillför engagemang och kompetens". Några rekryteringsproblem har inte funnits i för hemvärnet @ inte ! redovisas den första "minussiffran" på mycket, mycket . Det noteras 4000 personer inom hemvärnet i och redovisas en minskning med 120 personer. Debatten om det framtida försvaret går hög i och många är kritiska till den kraftiga nedskärning som väntar. Vi vet att tidigare fattat beslut om 125000 hemvärnsmän, men att siffran kanske är av detta mål, om man räknar de som gör sina minimitimmar. Jag hyser stark oro för den utveckling som kan komma. Tendensen i mitt hemlän kan vara ett första tecken. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förhindra en minskning av antalet hemvärnsmän?
fr · GN1155 · 1999-10-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:55 av () till jordbruksminister om functional foods Konsumenternas stora intresse för mat med hälsoeffekter talar för att functional foods har kommit för att stanna. Företrädare för konsumenter och livsmedelsindustri har därför upprepade gånger påtalat vikten av att reda ut begreppen så att gränsdragningen mellan livsmedel och läkemedel klargörs. Functional foods har också livligt debatterats i medierna. Jordbruksministern har i en interpellationsdebatt i frågan framhållit att det är viktigt att skaffa kunskap om vilka effekter hälsopåståenden, som används vid marknadsföringen av functional foods, kan få ur ett brett folkhälsoperspektiv. Statsrådet menade att ett nära samarbete behövs mellan olika myndigheter, konsumenter, livsmedelsbranschen och företrädare för livsmedelsforskningen. Jordbruksministern påtalade också att hon ämnade ta initiativ så att en dialog mellan dessa olika intressenter skulle komma till stånd. Hur och när ämnar ministern ta detta initiativ?
fr · GN1156 · 1999-10-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:56 av () till näringsminister om Gotlandstrafiken Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1 utgiftsområde 22, p 7.8 Rikstrafiken, Transportstöd till ) skrivit "Regeringen anser att den principiella utgångspunkten för den framtida utformningen av Gotlandstillägget om möjligt skall vara en separation av gods- och persontransporter." Regeringens skrivning kan tolkas på två sätt. Antingen menar regeringen att person- och godstrafiken skall separeras rent praktiskt, dvs. att nuvarande transportsystem skall ersättas med två separata transportsystem, eller också menar regeringen att transporterna av passagerare och gods skall separeras ekonomiskt och redovisningsmässigt. Att praktiskt separera person- och godstrafiken så att man i stället för nuvarande system får två separata transportsystem fordrar emellertid fler fartyg och medför högre investerings- och driftskostnader. Såvitt känt finns det inga exempel på situationer där en sådan separation varit motiverad, lika lite som man bygger två parallella broar eller vägar, en för person- och en för lastfordon. För att få bästa ekonomi i transportsystem av typ Gotlandstrafiken fordras att gjorda investeringar utnyttjas på ett optimalt sätt. Ett klarläggande av hur regeringens skrivning beträffande separation av Gotlandstrafiken skall tolkas vore därför välkommet. Om skrivningen avser en praktisk separation, hur menar regeringen att statens kostnad för Gotlandstrafiken skall kunna minskas med sådan åtgärd?
fr · GN1157 · 1999-10-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:57 av de () till jordbruksminister om de skjutna korna i Sex välmående kor på en gård utanför sköts torsdagen den 7oktober ihjäl på order av . Skälet var att de saknade EU:s gula registreringsplattor i sina öron. Det har framkommit att ägaren inte velat rätta sig efter reglerna och varit svår att kommunicera med. Det är inte utan att man undrar om inte den uppkomna situationen hade kunnat lösas på ett mindre drastiskt sätt. Det som har skett kan inte göras ogjort, men för framtiden måste det till rutiner som förhindrar att oskyldiga djur får sätta livet till i byråkratins namn. Fråga till jordbruksministern: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att förhindra att liknande händelser inträffar igen?
fr · GN1158 · 1999-10-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:58 av () till finansminister om angående reklamskatten Regeringen meddelade i redan i prop. 1997/98:150 att den anser att reklamskatten bör avskaffas. meddelade finansministern att regeringen fortfarande ansåg att reklamskatten bör avskaffas. Bakgrunden till dessa kloka ståndpunkter är reklamskatteutredning som i sitt betänkande SOU 1997:53 föreslog ett avskaffande av reklamskatten. Det gjordes i denna en djuplodande genomgång av de problem som föreligger beträffande reklambeskattningens omfattning. Poängen blev att det saknas förutsättningar att komma till rätta med de uppenbara bristerna i reklambeskattningens utformning. Det föreligger en naturlig målkonflikt mellan en generell och konkurrensneutral skatt på reklam och en reglering som inte är godtagbar från tillämpnings- och kontrollsynpunkt. Så gott som samtliga remissinstanser tillstyrkte utredningens förslag att avskaffa reklamskatten. Skatten på reklamtrycksaker avskaffades således av regeringen i ett första steg fr.o.m. den 1januari 1999. Det var bra. För många tidskrifter har dock konkurrenssituationen försämrats gentemot "reklambladen". Det var @ åtminstone inte @ regeringens mening att göra reklamskatten än mer orättvis ur konkurrenssynpunkt. När avser statsrådet att lägga fram ett förslag om en avskaffad reklamskatt?
fr · GN1159 · 1999-10-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:59 av () till jordbruksminister om functional foods som gått har functional foods diskuterats i olika sammanhang. Jordbruksminister har i ett interpellationssvar till mig ställt sig positiv till att driva frågan vidare i internationella sammanhang. har i en rapport till regeringen uttryckt att ordförandeår i EU 2001 kan vara ett lämpligt tillfälle att lyfta fram frågeställningarna kring functional foods. I finns en branschöverenskommelse (Egenåtgärdsprogram) som medger vissa allmänna hälsopåståenden i två steg kring åtta väl etablerade samband mellan kost och hälsa. En utvidgning av denna överenskommelse enligt de förslag som föreligger @ med möjlighet till produktspecifika påståenden @ skulle dels skapa viktig erfarenhet av hantering av functional foods och dels bidra till en positiv utveckling av marknaden. Mot denna bakgrund vill jag fråga: Ämnar statsrådet ta initiativ till att det redan nu blir möjligt att utvidga branschöverenskommelsen och därmed också möjligt att skaffa erfarenheter i frågan innan blir ordförandeland i EU 2001?
fr · GN1160 · 1999-10-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:60 av () till justitieminister om polisernas situation Rapport efter rapport bekräftar hur dåligt många av landets poliser mår. Poliser saknas för att kunna upprätthålla lag och ordning. De vakanta tjänsterna blir alltfler, och alla har inte personlig skyddsutrustning. Förtroendet för polisledningen saknas i över hälften av landets myndigheter. Det råder orättvis lönesättning mellan poliser som utför samma arbetsuppgifter. I och kan det skilja mer än 2000kr . Från justitieministern hörs inte ett ljud! Vad avser justitieministern vidtaga för åtgärder för att förbättra situationen för landets poliser?
fr · GN1161 · 1999-10-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:61 av () till statsrådet om nordiska polis- och tullsambandstjänster Den gränsöverskridande brottsligheten kan inte bekämpas på nationell nivå utan den förutsätter gränsöverskridande brottsbekämpningsinsatser. En mycket viktig resurs i detta sammanhang utgörs av polis- och tullsamarbetet över nationsgränserna. I har vi goda erfarenheter av det samnordiska underrättelsesamarbetet, det s.k. PTN-samarbetet. är detta arbete inte bara inriktat på att bekämpa narkotika i utan det avser även annan brottslighet på olika platser i . För detta ändamål har inrättat tullsambandstjänster. Med hänsyn till den internationella brottslighetens alltmer sammansatta karaktär är det med stark oro jag tagit del av uppgiften att nu står inför beslutet, grundat på ett bristfälligt och kritiserat förslag, att dra in tre tullsambandstjänster. Såvitt jag vet rör det sig om tjänsterna i , och . En indragning av dessa tjänster skulle inte bara medföra att nedlagda resurser slösas bort utan också att inhämtad kunskap går förlorad. Mot bakgrund av att regeringen senast i budgetpropositionen framhöll vikten av att utveckla och intensifiera det internationella samarbetet mot brott undrar jag vilka åtgärder statsrådet avser att vidta för att polis- och tullsamarbetet i , och även skall kunna utgöra en viktig kraft i det internationella brottsbekämpningssamarbetet?
fr · GN1162 · 1999-10-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:62 av () till justitieminister om ekonomiska förutsättningar för extraordinära händelser sköts två poliser till döds i . Denna tragiska händelse engagerade många och krävde stora insatser både av den regionala polisen och av den . En regional polismyndighet har ingen möjlighet att kunna förutse och budgetera för liknande extraordinära händelser. I slutade notan på minus en utlovad statlig kompensation på . Besparingskrav och avtalsmässiga restriktioner bidrar till att försvåra den ekonomiska situationen ytterligare. Ett rekryteringsstopp är den enda möjliga lösningen. Konsekvenserna är svåra att överblicka. Oron för rättssäkerheten är stor. Regeringen har slagit fast att en nationell insatsstyrka ska finnas. Insatsstyrkan ska ha en egen budget samt handlingsplan. har föreslagit att styrkan ska kunna sättas in i sådana fall där en polisoperativ bedömning visar att det är lämpligt på grund av de särskilda kunskaper som styrkans personal har. I besparingstider då varje länspolisområde kämpar med effektivitetskrav och rationaliseringar kommer dock inte de olika polismyndigheterna ha råd att nyttja den . Händelsen i visar att den organisatoriska hemvist och ekonomiska förutsättningar måste ses över. Enligt bedömning bör den läggas under . Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att garantera att de regionala polismyndigheterna, i exempelvis , har ekonomiska förutsättningar att använda sig av den ?
fr · GN1163 · 1999-10-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:63 av () till justitieminister om "knivlagen" Polisen i grep en kriminellt belastad person i en stulen bil för sedan. Han var beväpnad med en 33cm lång kniv. Åtal väcktes på flera punkter, dock ej enligt "knivlagen", eftersom mannen inte befann sig på allmän plats. Kniven beslagtogs, men ska återlämnas. Det kan inte vara rätt att en beslagtagen kniv, som förmodligen inte har något annat användningsområde än i samband med brott, ska återlämnas. Det vore önskvärt att lag om förbud beträffande knivar och andra farliga föremål kompletteras så att liknande fall kan undvikas . Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att förhindra att beslagtagna knivar, som kan befaras komma till brottslig användning, återlämnas till ägaren?
fr · GN1164 · 1999-10-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:64 av () till statsrådet om personuppgiftslagen Personuppgiftslagen som trädde i kraft den 24oktober 1998 har vållat åtskilligt huvudbry och bekymmer. Detta kommer att resultera i en del förändringar av den svenska lagstiftningen men behovet av ändrade EG-direktiv kvarstår och är av väsentlig betydelse. I artikel 33 i direktivet står: "Kommissionen skall första gången senast efter den tidpunkt som anges i artikel 32.1 och därefter regelbundet till rådet och avge en rapport om genomförandet av detta direktiv, eventuellt försedd med lämpliga ändringsförslag." beslutade emellertid i enlighet med betänkande KU15 att regeringen bör ta initiativ till att med kraft verka för en revidering och modernisering av EG-direktivet om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter. Vilka åtgärder har regeringen vidtagit?
fr · GN1165 · 1999-10-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:65 av () till jordbruksminister om avlivning av kor Sex friska kor på en gård i i har avlivats efter beslut av . Skälet var att lantbrukaren vägrat märka dem med EU:s gula registreringsplattor. Det har framkommit att lantbrukaren har varit svår att kommunicera med och inte ansett sig behöva rätta sig efter . Även om är entydiga så är det inte moraliskt försvarbart att avliva friska djur på ett sätt som skett. Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att förhindra att liknande händelser inträffar igen?
fr · GN1166 · 1999-10-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:66 av () till näringsminister om säkrare kollektivtrafik med buss Ökad trafiksäkerhet är viktigt. har som mål noll döda i trafiken. Det är ett angeläget mål att arbeta mot. I det syftet föreslår sänkta hastigheter på vissa olycksdrabbade vägar särskilt . Några åtgärder vidtas inte för att ändra tidtabeller för kollektivtrafik med buss som blir bättre anpassade till nödvändig sänkt hastighet . har en vintertidtabell och en sommartidtabell för järnvägstrafiken. Av trafiksäkerhetsskäl bör en vintertidtabell för kollektiv busstrafik vara väl så motiverad. Mot den bakgrunden vill jag fråga näringsministern: Vilka åtgärder avser näringsministern vidtaga för att nå en ökad trafiksäkerhet med kollektiv landsvägstrafik med buss ?
fr · GN1167 · 1999-10-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:67 av () till socialminister om betalningsansvaret för funktionshindrade Lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, ger människor med svåra fysiska eller psykiska funktionshinder och utvecklingsstörning rätt att få vård, stöd och service. har det kommit en dom i Regeringsrätten som slår fast att det är den kommun där den handikappade vistas som ska betala, inte den kommun där personen är folkbokförd. Detta öppnar upp för att handikappade kan bli brickor i ett spel, där kommuner, som kanske har dålig ekonomi, ser en möjlighet att handla platser utanför kommunen och på så sätt minska kostnaderna för kommunen. Vad avser statsrådet att göra för att människor med funktionshinder inte ska hamna i kläm vad det gäller vem som har betalningsansvar?
fr · GN1168 · 1999-10-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:68 av () till socialminister om mammografi Inget annat land har som satsat på hälsokontroller med mammografi för att försöka minska dödsfallen i bröstcancer. Det har förekommit i massmedierna en intensiv och hård debatt mellan olika forskare och läkare huruvida de omfattande mammografiundersökningarna egentligen har ett värde. Mammografin har många förespråkare men också åtskilliga motståndare. Det finns läkare som t.o.m. hävdar att dessa undersökningar skulle kunna vara skadliga för kvinnor. Dessa motstridiga åsikter bland forskare och läkare skapar naturligtvis osäkerhet hos kvinnor. Ska de tacka ja till mammografiundersökningar eller ej? Jag vill därför fråga socialministern vad gör för att skapa klarhet i den nuvarande situationen där olika svenska och internationella auktoriteter har olika uppfattning om nyttan med hälsokontroller med mammografi.
fr · GN1170 · 1999-10-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:70 av (c) till jordbruksminister om avlivningen av nötkreaturen i Vad avser jordbruksministern vidta för åtgärder för att förhindra avlivningen av nötkreatur på det sätt som skett i ?
fr · GN1171 · 1999-10-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:71 av Skånberg (kd) till utbildningsminister om de fristående teologiska högskolorna De tre fristående teologiska högskolorna Teologiska Högskola, och Teologiska () fick 1993 examensrätt efter akademisk prövning och goda vitsord. Skolorna utbildar bl.a. religionskunskapslärare, pastorer och missionärer. har alla högskolorna i väsentlig utsträckning ökat sin vetenskapliga kompetens och har mycket hög andel disputerade lärare, och ett stort sökandetryck. ansökte Teologiska Högskola om att få 35 nya årsstudieplatser, om 50 nya platser och THS om 60 nya platser. Tilldelningen blev dock enbart totalt 25 platser fördelade på de tre skolorna. Enligt regeringens förslag ska den högre utbildningen byggas ut med 20000 platser . Min fråga till utbildningsministern är: Vilka åtgärder avser utbildningsministern vidta för att tillgodose behovet av årsstudieplatser vid ovan nämnda högskolor?
fr · GN1172 · 1999-10-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:72 av Skånberg (kd) till utbildningsminister om Missionsskola Av de 20000 nya årsstudieplatser som regeringen avser bygga ut den högre utbildningen med har tilldelats åtta nya platser. Det täcker nätt och jämnt A-kursen på 20 poäng i religionskunskapslärarutbildningen som bedrivs i samarbete med intilliggande . För lärarutbildning behövs dock 40 poäng och det är önskvärt även med möjligheten att kunna läsa 60 poäng. Den snåla tilldelningen tvingar studenter att efter avslutade 20 poäng läsa resterande poäng på annan teologisk fakultet. Skolans huvudman, @ samverkan, har tagit ett stort ekonomiskt ansvar för att utveckla högskolans verksamhet och bredda kursutbudet. Det är orimligt att en med frivilligt insamlade medel ska bedriva akademisk utbildning av religionskunskapslärare för den offentliga gymnasieskolan, utan att samhället bidrar mer till dessa studenters kostnader. I statsbudgeten finns fortfarande 168 årsstudieplatser som inte är fördelade. Av dessa borde ytterligare årsstudieplatser kunna ges till de tre fristående teologiska högskolorna. Hur avser utbildningsministern agera för att pröva möjligheten att ge ytterligare 25 årsstudieplatser?
fr · GN1173 · 1999-10-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:73 av () till jordbruksminister om salmonellasmittat kött hittades salmonellasmitta i ett stort parti belgiskt griskött vid en inspektion på ett styckningsföretag i . Partiet hade veterinärprotokoll från som garanterade att köttet var fritt från salmonella. Efter en kontroll i visade det sig dock att köttet var smittat med salmonellabakterier. Det smittade köttet värmebehandlades till och skickades sedan ut för försäljning till butiker. Trots veterinärprotokoll, som ska garantera ett icke smittat kött, kommer således salmonellasmittat kött in i . De svenska inköparna är här hänvisade till den veterinärkontroll som görs inom EU och är tvungna att lita på den. De prover som tas på kött från EU länderna sker slumpvis, och skulle man systematiskt göra dessa tester så räknas det som handelshinder. Vi har i en god kvalitet på våra livsmedel och en mycket god kunskap och kompetens inom detta område. Men livsmedelsbranschen är sårbar och salmonellasmittat kött är ett kvarstående problem. Vi kan räkna upp en mängd s.k. skandaler inom branschen . Med anledning av detta frågar jag ministern: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att förhindra att salmonellasmittat kött kan försäljas i ?
fr · GN1174 · 1999-10-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:74 av () till jordbruksminister om säker livsmedelsmärkning Efter bl.a. dioxinskandalen i har det varit mycket diskussioner kring märkning av kött. Det är viktigt att på en fri marknad ha kontroll över vilket ursprung de livsmedel som erbjuds konsumenterna har. I har vi en god kontroll och bör också fortsättningsvis utnyttja den kompetens som finns inom detta område. har begränsade resurser som innebär att de inte har möjlighet att på ett tillfredsställande sätt kontrollera ursprungsmärkning av kött om EU:s särskilda system för ursprungsmärkning blir obligatoriskt. Det är inte acceptabelt att bristen på resurser ska ge konsekvenser för konsumentens möjlighet att välja sina livsmedelsvaror. För att valfriheten ska fungera måste konsumenterna veta vad de har att välja mellan. Det kan en konsument göra om varor är ursprungsmärkta. EU:s särskilda system för ursprungsmärkning bör bli obligatoriskt och kontrollen måste skötas på ett tillfredsställande sätt för konsumentens bästa och även gälla andra köttsorter än nöt. Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att konsumenterna ska kunna välja bland ursprungsmärkta livsmedel?
fr · GN1175 · 1999-10-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:75 av () till miljöminister om bromerade flamskyddsmedel Det finns en mängd miljögifter som inneburit att vi i vidtagit skyddsåtgärder för att, så gott det går, säkerställa människans och djurens hälsa. En sådan skyddsåtgärd var aktivt arbete för att få bort PCB. kommer en ny grupp miljögifter, bromerade flamskyddsmedel, med likartade hälsoeffekter. Vi vet ännu inte med säkerhet vilka effekter som kan visa sig av dessa miljögifter. Forskarna talar bl.a. om cancer, psykisk påverkan och påverkan av immunförsvaret. Det finns flera förslag som i en gemensam satsning skulle innebära ett rejält krafttag för att plocka bort dessa ämnen. Ett förslag är ett system för insamling och förbehandling av elektriskt och elektroniskt avfall som ger från sig bromerade flamskyddsmedel. Detta skulle innebära att elektroniskt och elektriskt skrot separeras från miljöfarliga ämnen innan det återvinns, återanvänds, förbräns eller läggs på tipp. Ett annat förslag är en skärpt renhållningslag och att ett producentansvar införs för el- och elektronikskrot. Kemikalieinspektionen har i en rapport föreslagit att införandet av PDE och PPD ska förbjudas i produkter. Problemet är inte bara nationellt utan också internationellt. Min fråga till ministern är: Vad avser ministern vidta för åtgärder för att påskynda processen och komma till rätta med det miljö- och hälsoproblem som bromerade flamskyddsmedel innebär?