ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12330 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:330 om nedläggning av Skånberg har frågat mig hur jag avser säkerställa en kontinuerlig drift av fort. Regeringen har till överlämnat en proposition med förslag till genomgripande förändringar av främst det militära försvaret. Förslagen innefattar bl.a. en omstrukturering av Försvarsmaktens grundorganisation. Regeringens förslag i propositionen är inte så detaljerade att de behandlar olika delkomponenter i den fysiska fastighetsplaneringen på respektive ort. Detta är en myndighetsuppgift. Med anledning härav har Försvarsmakten, i avvaktan på ställningstagande till regeringens proposition, påbörjat ett förberedande planeringsarbete för kommande omstruktureringsåtgärder. Min uppfattning är att Försvarsmakten, inom ramen för detta arbete, kommer att pröva alla aspekter som är relevanta för den mer detaljerade fastighetsplaneringen. Jag varken kan eller får föregripa denna process genom att nu uttala mig om enskilda fastighetsfrågor.
frs · GN12332 · 1999-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:332 om utbildningen av tandsköterskor och tandhygienister har frågat mig om jag kommer att se till att det startas en gemensam högskoleutbildning för tandsköterskor och tandhygienister. Jag vill först kommentera det skriver angående utbildning för tandsköterskor på gymnasienivå. Regeringen har tidigare beslutat om nya programmål och inriktningar för gymnasieskolan. Detta beslut ska ses mot bakgrund av dels de förändringar i samhälls- och arbetsliv som har skett , dels att regeringen kommer att tillsätta en utredning om gymnasieskolans framtida utbud av program. kommer med utgångspunkt i programmålen att fastställa nya kursplaner för samtliga program. Regeringen har fastställt vilka inriktningar som ska finnas inom ramen för olika gymnasieprogram. Grenen tandvård, som tidigare utgjorde en särskild gren inom omvårdnadsprogrammet, finns fr.o.m. inte kvar som en inriktning. Däremot kommer det inom omvårdnadsprogrammet finnas möjlighet att anordna den valbara kursen tandvård. Utbildning i tandvård finns alltså fortfarande kvar i gymnasieskolan. Regeringen lämnade i sin proposition Reformerat tandvårdsstöd (prop. 1997/98:112) förslag till en ny tandvårdsorganisation. Av propositionen framgår att regeringen inte avser att införa några nya reglerade yrken i tandvården och inte heller några förändringar i bestämmelserna för de yrken i tandvården som regleras genom legitimationsbestämmelser. Detta betyder att behovet av tandsköterskor fortfarande avgörs av respektive tandvårdsenhet. Regeringen tog i propositionen inte ställning till tandhygienistutbildningens längd men angav sin avsikt att ge i uppdrag att bedöma eventuella utbildningsmässiga och ekonomiska konsekvenser av förslaget om en ny tandvårdsorganisation. har påbörjat ett projekt där man ser över framtida kompetensfördelning mellan olika yrkeskategorier i tandvården. I projektet ingår även att se över utbildningskapaciteten . Projektet förväntas avslutas . Regeringen avser att därefter lämna ovan nämnda uppdrag till . I ett sådant uppdrag bör såväl tandhygienistutbildningens innehåll som längd ses över. Om en förlängning av utbildningen till tandhygienist anses nödvändig, kommer regeringen att efterfråga vilka konsekvenser detta kan få för tandhygienistutbildningens dimensionering.
frs · GN12333 · 1999-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:333 om grundskola på entreprenad har frågat mig om jag avser vidta sådana initiativ som medger att grundskolor kan drivas på entreprenad. har i sin fråga anfört att många förskolor drivs på entreprenad och att detta har medfört en vitalisering av verksamheten "som även spridits över till den kommunala verksamheten". Med anledning av detta vill jag göra ett förtydligande. Sådan verksamhet som kommunen genom avtal med någon annan (entreprenadavtal) lagt ut på t.ex. en förening upphör inte i och med avtalet att vara en verksamhet. Uppgifter som innefattar myndighetsutövning får t.ex. inte läggas på en sådan förening. Kommunen har därmed fortfarande det yttersta ansvaret för verksamheten. Det är först när föreningen yrkesmässigt vill driva en förskola och också får tillstånd för detta från kommunen som verksamheten blir enskild. I de fallen har kommunen och dock ett tillsynsansvar över den enskilda verksamheten. Det är därför viktigt att hålla isär dessa två typer av verksamhet. Fortsättningsvis vill jag framhålla att en bärande tanke med det nya mål- och resultatorienterade styrsystemet för skolan som trädde i kraft var att en ökad decentralisering skulle ske i kommunerna. Det är därför angeläget att decentraliseringen av beslutanderätten och det förändrade ansvarstagandet inte gör halt vid kommungränsen eller hos politikerna. Det är i själva skolverksamheten som det tydligt framgår vilka åtgärder som måste vidtas och vilka prioriteringar som bör göras för att skolan ska bli bättre. Tanken är att möjligheterna att på de enskilda skolenheterna @ inom de ramar som dragits upp för det kommunala ansvaret @ mera självständigt styra och ansvara för verksamheten ska bli större. Ansvaret för att sådana förändringar kommer till stånd ligger hos kommunerna. Med hänsyn tagen till vad jag anfört ovan är min uppfattning den att den vitalisering efterfrågar ska och bör ske utan att kommunen ges möjlighet att lägga ut grundskolor på entreprenad. Dessutom finns det en möjlighet att starta fristående skolor. Dessa bidrar till mångfalden och kan stimulera den kommunala skolverksamheten. Möjligheten att starta fristående skolor anser jag därför är fullt tillräcklig för dessa syften. Jag avser därför inte att vidta sådana åtgärder som medger att grundskolor kan drivas på entreprenad.
frs · GN12334 · 1999-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:334 om brist på utbildade yrkesarbetare har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att minska bristen på yrkesutbildad arbetskraft. Bakgrunden är bl.a. att i rapporterat att det saknas utbildad arbetskraft inom ett flertal yrken. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit åtgärder för att snabbt kunna motverka flaskhalsar på arbetsmarknaden. Vi har föreslagit en försöksverksamhet inom en ram på för bristyrkesutbildning för redan anställda . AMV ska tillsammans med regionala kompetensråden definiera bristyrkesutbildningar som behöver upphandlas för att regionen ska fortsätta att utvecklas. Anställda som genomgår en bristyrkesutbildning ska kunna få aktivitetsstöd i form av utbildningsbidrag. Därigenom får också arbetslösa en möjlighet att komma in på arbetsmarknaden. Det är av stor vikt för tillväxten att företagen kan erhålla den arbetskraft de behöver för att säkerställa sin produktion. Genom att stimulera till ökad kompetens hos anställda svarar vi snabbare mot arbetslivets behov än vad som är möjligt med arbetsmarknadsutbildningen i sin nuvarande form. Platsförmedlingsinsatser är också viktiga att framhålla som ett prioriterat område för att förhindra uppkomsten av flaskhalsar i regioner med hög tillväxt. I bereds nu också frågan om individuell kompetensutveckling. Regeringen har sammanlagt avsatt 2,4 miljarder för kompetensutveckling mellan . Regeringen avser återkomma i den frågan . Jag vill också informera om att har haft kontakt med i som framhåller att det finns en god beredskap för att svara mot företagens behov av arbetskraft med hjälp av arbetsmarknadsutbildningar. Det gäller även flaskhalsar som uppstår med mycket kort varsel. Detta är också en fråga för det ordinarie utbildningssystemet. Arbetsmarknadspolitiken kan kortsiktigt lösa flaskhalsar. I ett längre perspektiv är det viktigt att industrin framstår som ett möjligt yrkesval för ungdomar och i dialog med samhällets utbildningsanordnare uppmuntrar fler att utbilda sig inom detta område.
frs · GN12335 · 1999-12-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:335 om har frågat mig om jag avser att verka för att upprätta ett åtgärdsprogram för för det fall staden inte själv kan producera en kommunikationsplan med utsikter att klara de nationella miljömålen. Som jag framhöll i mitt svar den 23november 1999 på fråga om nationella mål och det kommunala självbestämmandet är det utomordentligt viktigt att nå målen för luftkvalitet. I börjar trafiksituationen bli ohållbar. Effekterna på hälsan, miljön och samhällsekonomin hotar att bli oacceptabla. I mitt svar framhöll jag att regeringen bl.a. kan agera genom att införa miljökvalitetsnormer och, om det behövs, besluta om åtgärdsprogram för att uppfylla dem. Normer finns för kvävedioxid, svaveldioxid och bly. Om normerna inte nås kan det bli aktuellt att besluta om ett åtgärdsprogram för att genomföra dem. Lägg märke till att åtgärdsprogrammet är kopplat till uppfyllandet av normerna, och inte till miljömålen som sådana. Oavsett om miljökvalitetsnormer används eller inte behövs ett brett åtgärdspaket för att komma till rätta med trafikens miljöproblem. Åtgärder som måste diskuteras i det sammanhanget är miljöstyrande vägavgifter i storstäderna samt miljö- och bränsledifferentierad kilometerskatt. Trafikplaneringen är naturligtvis också ett viktigt instrument.
frs · GN12336 · 1999-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:336 om legitimation för utländska läkare har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att underlätta processen för att utländska läkare ska få läkarlegitimation i . Jag vill inledningsvis understryka att det är viktigt att utnyttja den resurs som invandrare utgör inom hälso- och sjukvården. Det finns mycket som talar för att behovet av t.ex. läkare med invandrarbakgrund kommer att öka , särskilt mot bakgrund av det ökande antalet vårdbehövande med invandrarbakgrund. När det gäller kompetensutveckling och rekrytering av hälso- och sjukvårdspersonal har kommuner och landsting ett huvudansvar. Staten har möjlighet att styra och påverka verksamheten, bl.a. genom lagstiftning. Handläggningen av kompetensbevis inom hälso- och sjukvården, t.ex. legitimationer, sker vid . ska bedöma kompetensen och föreskriva kompletteringar för invandrare med utbildning och erfarenhet i yrken som är rättsligt reglerade i . avsätter medel för olika utbildningsinsatser som ska underlätta för invandrare med vårdutbildning att uppnå legitimation i . Läkare, sjuksköterskor, sjukgymnaster, tandläkare och barnmorskor har tillgång till kurser och prov som anordnas av olika institutioner på uppdrag av . En statlig finansiering sker således av ovannämnda kompletteringsvillkor. Jag vill slutligen nämna att regeringen inrättade en kommission med uppgift att föreslå åtgärder för att underlätta rekrytering av personal till vård- och omsorgssektorn samt att kartlägga framtida utbildningsbehov inom sektorn. Kommissionens arbete omfattade bl.a. frågan om behovet av invandrare inom hälso- och sjukvården. Den s.k. vårdkommissionen har presenterat sin slutrapport, Den ljusnande framtid är vård (Ds1999:44). Bland kommissionens förslag ingår bl.a. att arbetsförmedlingarna ska ges i uppdrag att i samarbete med kommunerna bedriva särskilda insatser i syfte att öka antalet invandrare som är anställda inom vården. Förslaget bereds inom .
frs · GN12337 · 1999-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:337 om konkurrensnackdelar för datakommunikation har frågat mig om jag avser vidta några åtgärder för att minska konkurrensnackdelar i datakommunikationshänseende, för företag lokaliserade i glesbygd. Att garantera glesbygdens tillgång till IT-infrastruktur till rimliga priser är viktigt. I IT-propositionen som regeringen avser överlämna till kommer regeringen att redogöra för sin syn på denna fråga. Även under fortsättningen av mandatperioden avser regeringen att överväga frågan hur en tillgång till IT-infrastruktur till rimliga priser kan tillförsäkras hela . Det finns en brist på bredbandskommunikation för uthyrning till operatörer, särskilt i de glesare delarna av . Ett ökat utbud av öppen ledning t.ex. i form av ett stomnät kan pressa priser och öka konkurrensen bland skilda operatörer. Det gynnar såväl slutanvändarna som förutsättningarna för en god utveckling av IT-användningen. Att åstadkomma ett öppet stomnät är både ett närings- och regionalpolitiskt intresse. har till regeringen föreslagit en snabb utbyggnad av ett bredbandsstomnät med anledning av det uppdrag regeringen gav bolaget och regeringen granskar just nu förslaget.
frs · GN12338 · 1999-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:338 om moms vid försäljning via Internet har frågat mig om vilka åtgärder som ska vidtas för att skapa konkurrensneutralitet genom en effektivare indrivning av moms vid försäljning via Internet. Den tillväxt av Internethandeln som sker är i huvudsak positiv. Det bidrar bl.a. till ökad konkurrens och därmed till att hålla nere konsumentpriserna. Enligt nuvarande regelverk ska moms tas ut på alla postorderförsändelser från tredje land, med undantag för utländska periodiska publikationer. Detta är ansvar. Denna uppgift är resurskrävande och kan medföra vissa kontrollproblem. Hur ska agera är en fråga som ligger inom myndighetsutövning. har emellertid beslutat (rskr. 1999/2000:63) i enlighet med budgetpropositionen 1999/2000:1 att ska ge narkotikakontroll högsta prioritet samt att hög prioritet även ska ges kontroller mot illegal införsel av alkohol och tobak. Till detta kommer en mängd andra uppgifter för , där indrivning av importmoms på postförsändelser är ett exempel. har omorganiserat sin verksamhet bl.a. i syfte att effektivisera gränskontrollen. Verket arbetar också med att utveckla sina kontrollstrategier, vilket borde ge positiva verkningar på kontrollverksamheten i sin helhet, både . Jag är medveten om den ökande omfattningen av postorderförsäljning via Internet och att konkurrensneutraliteten kan äventyras om inte varor och tjänster som importeras från tredje land beskattas på ett sätt likvärdigt det som gäller den interna handeln. Frågan om uppbärande av moms på postorderförsäljning från tredje land är komplex och rör ofta varor som sänds med brev i ett mycket stort flöde tillsammans med andra försändelser för vilka inga avgifter ska utgå. har att i samverkan med de aktörer, bl.a. Posten, som svarar för befordran av försändelserna se till att upprätthålla ett smidigt varuflöde med iakttagande av skyddet för den personliga integriteten, och att se till att de skatter och avgifter som ska utgå också erläggs av den som köpt varan. Jag utgår ifrån att beaktar utvecklingen av Internethandeln i sina interna överväganden om bl.a. arbetsmetoder och resursfördelning. Eftersom Internethandeln i stor utsträckning är av internationell karaktär är det viktigt att de regler som finns fungerar även på ett internationellt plan. En förutsättning för detta är att och andra länder tillsammans arbetar för införandet av gemensamma bestämmelser. Inom såväl EU som pågår också ett arbete, som deltar aktivt i, med att anpassa reglerna rörande beskattning till de nya villkor som uppkommit med Internethandeln. I detta ligger även att kontrollaspekten beaktas. Bl.a. pågår diskussioner inom EU om möjligheterna av att förenkla proceduren för tullhantering vid postorderförsändelser.
frs · GN12339 · 1999-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:339 om brist på reumatologspecialister har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att reumatologin som specialitet inte ska utarmas vid den stora pensionsavgångarna som enligt uppgift från lär komma omkring . Under den första delen av minskade antalet specialistutbildade läkare, vilket bl.a. ledde till att en ny bestämmelse infördes i hälso- och sjukvårdslagen . Enligt bestämmelsen ska det i landstingen finnas möjlighet till anställning för läkares specialisttjänstgöring (ST-anställning) i en sådan omfattning att det tillgodoser det beräknade framtida behovet av specialistkompetenta läkare i kliniks verksamhet. Antalet utannonserade ST-anställningar har därefter visat sig öka påtagligt , från 645 till 1216. Regeringen gjorde i en proposition om läkares vidareutbildning bedömningen att ett nationellt planeringsstöd behövde inrättas för att göra det möjligt att skapa en bättre överblick och verka för en mer långsiktig planering av läkarförsörjningen inom hälso- och sjukvården. Fr.o.m. den 1juli 1999 ingår därför ett nationellt planeringsstöd i verksamhetsuppgifter. Planeringsstödet bör kunna fylla en funktion bl.a. vad gäller planeringen av den framtida tillgången på läkare med specialistkompetens i reumatologi. Besluten att anställa läkare för specialisttjänstgöring fattas dock liksom tidigare av landstingen. Jag ser inte att det finns skäl att vidta några ytterligare åtgärder med syfte att komma till rätta med den befarade framtida bristen på läkare med specialistkompetens i reumatologi.
frs · GN12340 · 1999-12-16 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:340 om hebreiskans ställning Skånberg har frågat mig om jag är beredd att verka för att stärka hebreiskans ställning vid svenska lärosäten. Liksom flera andra språk kan hebreiskan sägas vara en del av den s.k. småämnesproblematiken. Med småämnen avses då ämnen där utbildning, forskning eller forskarutbildning är av förhållandevis liten omfattning. Regeringen gav i uppdrag att inom sitt verksamhetsområde utreda småämnenas situation vid våra lärosäten samt att föreslå åtgärder för att lösa problem som är förknippade med dessa ämnen. Beredning av rådets rapport pågår inom och regeringen avser återkomma till i denna fråga. Skånberg nämner i sin fråga att planerar att lägga ned ämnet modern hebreiska. Beslut om olika ämnesprioriteringar är frågor som ska fattas av lärosätena själva och jag vill därför inte kommentera just detta specifika fall. Med tanke på Lunds universitets aktiva roll i Öresundssamarbetet bör dock småämnesproblematiken där även ses i ett nordiskt perspektiv. Regeringen fattade beslut om att stödja insatser inom högre utbildning och forskning i med sammanlagt . Som nämns i beslutet omfattar denna satsning även samordning av s.k. småämnen. Kurser i hebreiska ges även vid universiteten i och . /99 fanns sammanlagt 93 registrerade studenter jämnt fördelade vid de tre universiteten. Därutöver ger även Teologiska högskolan i kurser i hebreiska. Några särskilda åtgärder för att stärka just hebreiskans ställning planeras därför inte .
frs · GN12341 · 1999-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:341 om den svenska elförsörjningen har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta med anledning av funktionsgenomgången av elförsörjningen för att minska sårbarheten i stamnätet. Jag vill framhålla att det svenska elförsörjningssystemet enligt de flesta bedömare har en internationellt sett hög leveranssäkerhet, även om ett antal elkunder, särskilt , kan drabbas av elavbrott i samband med oväder. Generellt sett har eldistributörerna lagt ned ett omfattande arbete på en teknisk förnyelse och modernisering av ledningsnäten i syfte att successivt förbättra leveranssäkerheten. Det är viktigt att beredskapsinsatser så långt möjligt integreras med den vanliga verksamhet som pågår för att trygga elförsörjningen. Mot bakgrund av de överväganden som redovisats av regeringen i budgetpropositionen (prop. 1998/99:1 utg.omr. 6, Totalförsvar, funktionen Energiförsörjning) och i regeringens proposition 1998/99:74 om totalförsvaret (kontrollstationspropositionen) samt försvarsutskottets betänkande 1998/99:FöU1 uppdrog regeringen åt () att genomföra en funktionsgenomgång av delfunktionen Elförsörjning. Uppdraget skulle genomföras i samverkan med , övriga berörda myndigheter och med företrädare för företagen inom elförsörjningen. Uppdraget har redovisats. Utredningens förslag kommer att vidare analyseras och beredas inom .
frs · GN12342 · 1999-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:342 om familjehemmens ställning på arbetsmarknaden konstaterar att kammarrätten funnit att personer som arbetat som fosterföräldrar inte uppfyller arbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen. anser att uppdraget som fosterförälder i allra högsta grad är ett arbete som borde betraktas som förvärvsarbete. Om det erkändes som arbete skulle fler våga engagera sig i denna verksamhet. frågar vilka åtgärder jag avser vidta för att godkänna uppdraget som fosterförälder i familjehem som ett arbete med rätt till social, ekonomisk och arbetsrättslig trygghet. Jag vill först säga att uppdraget som fosterförälder är en viktig uppgift. Det är angeläget att barn och ungdomar som av olika skäl inte kan bo hos sina föräldrar kan få komma till bra familjehem med engagerade vuxna. Avsikten är ytterst att förhållandena i familjehemmet ska vara så lika som möjligt uppväxten i en vanlig familj. Föräldrars uppgift med omsorg och fostran av barnen brukar normalt inte betraktas som ett förvärvsarbete. Det finns en lång tradition hos kommunerna att välja att inte organisera familjehemsverksamheten som en anställning. Familjehemsuppdraget är därför lika lite som ett vanligt föräldraskap ett förvärvsarbete. Arbetsdomstolen har funnit att fosterföräldrar inte ska ses som arbetstagare. Motiveringen till detta var att fosterföräldrar i förhållandet till barnet har samma ansvar och ställning som de biologiska föräldrarna vad gäller barnets dagliga vård och fostran. Mot denna bakgrund ser jag inte skäl att skapa ett särskilt skydd mot det inkomstbortfall som uppstår när familjehemmets uppgift som ett komplement till den ordinarie föräldern upphör. Jag har inte heller för avsikt att vidta några andra åtgärder vad gäller familjehemmens ställning på arbetsmarknaden.
frs · GN12343 · 1999-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:343 om Skånberg har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förenkla utformningen av blanketten för utträde ur . 5§ första stycket kyrkolagen (1992:300) framgår att den som tillhör får utträda ur kyrkan genom anmälan. Anmälan ska göras personligen hos kyrkoherden eller enskilt genom egenhändigt undertecknad handling som bevittnats av två personer. Som ett led i ändringen av relationerna mellan staten och upphävs kyrkolagen fr.o.m. den 1januari 2000 i enlighet med 2§ första stycket 4 lagen (1998:1592) om införande av lagen (1998:1591) om . Härefter blir det en sak för att genom sin kyrkoordning eller på annat sätt bestämma formerna för utträde ur kyrkan.
frs · GN12344 · 1999-12-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:344 om tandvårdsförsäkringen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att se över och förbättra tandvårdsförsäkringen. framhåller att den allmänna tandvårdsförsäkringen urholkats och att kostnaderna för den enskilde ökat kraftigt vilket medför en stark oro för att alla inte ska ha råd med en god tandhälsa. åberopar också ett inslag i om hur Pappers avdelning 50 ordnat en egen facklig lokal kassa för att finansiera sina medlemmars tandvård. hänvisar vidare till den minskning med av antalet yrkesverksamma tandtekniker som en följd av den minskade efterfrågan på tandtekniska arbeten på grund av de kraftigt ökade kostnaderna för den typen av tandvård. Inledningsvis vill jag invända mot påstående att tandvårdskostnaderna för den enskilde generellt sett skulle ha ökat . För flertalet patienter som inte behöver några protetiska arbeten har tandvården blivit billigare eftersom all s.k. bastandvård utom själva undersökningen omfattas av subventionering. För personer 20@29 år är även undersökningen subventionerad. Däremot har patienter som behöver protetiska behandlingsåtgärder i regel fått ökade kostnader, såvida de inte blivit omfattade av det nya och förbättrade stödet till vissa äldre och funktionshindrade personer samt personer som fått tandvård som led i en sjukdomsbehandling . Vidare vill jag framhålla att den omständigheten att antalet yrkesverksamma tandtekniker minskat avsevärt i första hand är en följd av en ofrånkomlig strukturomvandling inom branschen som inneburit en kraftig rationalisering och effektivisering av verksamheten vid de tandtekniska laboratorierna. Den successivt allt bättre tandhälsan hos större delen av befolkningen har även bidragit till en minskad efterfrågan på tandtekniska arbeten. kommer en omfattande utvärdering av de olika effekterna av det reformerade tandvårdsstödet att föreläggas regeringen av bl.a. och . Jag har tagit initiativ till att inom påbörja ett beredningsarbete med inriktning på att utreda möjligheterna att komplettera den nuvarande försäkringen med ett högkostnadstak för vissa tandvårdsbehandlingar. När en sådan förändring kan ske är naturligtvis beroende på det ekonomiska utrymmet för sociala reformer.