ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12378 · 1999-12-22 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:366 om assyriers/syrianers situation i , 378 om assyrier/syrianer och 387 om assyrierna i , och har frågat mig om i överläggningar med inom EU också beaktar assyriers/syrianers mänskliga rättigheter, kulturarv och egendom. Situationen för de assyriskt kristna och de syrisk-ortodoxa i är otillfredsställande, inte minst på grund av att de drabbats av den konflikt som råder i de sydöstra delarna av landet. Detta framgår bl.a. av om anpassning till EU som presenterades första gången . Kommissionen konstaterar att de assyriskt kristna och de syrisk-ortodoxa inte erkänns som en religiös minoritet, i motsats till de som regleras i Lausannefördraget, och att deras verksamhet är utsatt för påtryckningar från olika håll. Tyvärr tyder inte mycket på att läget har förbättrats . Vid en resa i sydöstra den 16@19 oktober kunde representanter från EU-ambassaderna, däribland , konstatera att de assyriskt kristna och de syrisk-ortodoxa bl.a. hade svårt att erhålla byggnadstillstånd för nödvändig renovering av sina kloster. Dessa byggnader är en del av och världens kulturarv och jag utgår ifrån att det även ligger i den turkiska regeringens intresse att bevara dem. De assyriskt kristna och de syrisk-ortodoxa, liksom andra religiösa minoriteter, ska givetvis ha möjlighet att utöva sin religion och få kunskap om sin historia och sina traditioner var de än bor. Dessa grundläggande principer slås fast i en rad internationella instrument som behandlar nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter, bl.a. FN:s deklaration om nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter . Regeringen kommer fortsatt, såväl inom EU som vid bilaterala kontakter och genom direkt stöd till organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter, att verka för att ska vidta kraftfulla åtgärder för att förbättra minoriteternas ställning i enlighet med internationella åtaganden. Det är min förhoppning att beslutet vid i den 10@11 december att ge status som kandidatland kan leda till konkreta förbättringar för alla i , även de assyriskt kristna och de syrisk-ortodoxa. Regeringen avser i detta sammanhang verka för att EU, i de nya instrument som beslutades i , ställer konkreta krav på åtgärder som förbättrar minoriteternas ställning.
frs · GN12380 · 1999-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:380 om sotningsverksamheten har frågat mig om jag avser föreslå en avreglering av sotningsverksamheten. I betänkandet Sotning (SOU 1998:45) lämnas två alternativa förslag. Det ena avser förändringar inom ramen för befintliga ansvarsförhållanden medan det andra innebär en avveckling av det s.k. sotningsmonopolet. Betänkandet har remissbehandlats. Remissyttrandena liksom en sammanställning av dessa finns tillgängliga i Försvarsdepartementet (ärende Fo98/798/). Mot bakgrund av utredningsförslagen och de synpunkter som kommit fram i samband med remisshanteringen bereds ärendet nu vidare i . När det gäller sotningsfrågan kan jag rent allmänt säga att regeringen fäster stor vikt vid att sotningssystemet är utformat på ett sätt som gör att vi har ett effektivt och väl fungerande brandskydd i vårt land. ser regeringen det som angeläget att så långt möjligt inom ramen för detta övergripande krav befrämja en fungerande konkurrens till nytta för fastighetsägare och hyresgäster.
frs · GN12381 · 1999-12-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:381 om miljögiftet triclosan har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta med anledning av fynden av triclosan i fisk. Triclosan används som bakteriedödande eller bakteriehämmande medel i bl.a. rengöringsmedel, hudrengöringsmedel, skosprayer, desinfektionsmedel, tvätthjälpmedel och förekommer i av all tandkräm på marknaden. Enligt allmänna hänsynsregler ska alla som använder eller säljer en kemisk produkt eller en vara som är behandlad med en kemisk produkt enligt produktvalsprincipen byta ut den till ett mindre hälso- och miljöfarligt alternativ när detta är möjligt. Det är därför alltid företagens ansvar att vidta de försiktighetsmått som behövs för att förhindra skada eller olägenhet för människors hälsa eller miljön dvs. att välja en produkt eller ett ämne som inte ger upphov till sådana effekter. Med tanke på den breda användningen av triclosan anser jag att det är viktigt att utreda omfattningen av problemet och om det är en risk med användning av ämnet. Kemikalieinspektionen har med anledning av de redovisade fynden av triclosan i fisk kontaktat råvaruleverantören för att få vetskap om vilken produktinformation och vilket utredningsunderlag företaget har för sin hälso- och miljöbedömning av ämnet. Kemikalieinspektionens översiktliga genomgång av informationen om triclosan ger anledning till misstanke om att ämnet kan vara svårnedbrytbart och mycket giftigt för vattenlevande organismer samt att det finns risk för allergiska reaktioner. Det blir allt vanligare att olika varor innehåller bakteriedödande ämnen. Varorna marknadsförs med argument som "motverkar dålig lukt" och "hygieniskt". Användningen av sådana ämnen befaras i vissa fall kunna ge upphov till motståndskraftiga bakteriestammar som, om de är sjukdomsframkallande, kan vara svåra att få bukt med. Med anledning av den ökade marknadsföringen och försäljningen har Kemikalieinspektionen i samarbete med andra myndigheter @ bl.a. Arbetarskyddsstyrelsen, , och @ påbörjat en granskning över användningen av denna typ av bakteriedödande och bakteriehämmande ämnen. Genom ändringar i den svenska lagstiftningen till följd av biociddirektivet kommer fr.o.m. den svenska förprövningen av biocider att utökas med bl.a. desinfektionsmedel och konserveringsmedel. Inom EU finns ett program för genomgång och bedömning av alla växtskyddsmedel som är nationellt godkända. Ett motsvarande program kommer att inrättas för de biocider som används. Ämnen som används för bakteriedödande eller bakteriehämmande verkan t.ex. triclosan måste därefter vara godkända för att få användas. Sammanfattningsvis vill jag säga att Kemikalieinspektionens granskning får visa om det finns skäl att vidta omedelbara åtgärder.
frs · GN12386 · 1999-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:386 om tjänsteutnämning vid universiteten har frågat jordbruksminister vilka åtgärder hon avser att vidta för att öka jämställdheten vid tjänsteutnämning vid universitet och högskolor. Arbetet inom är så uppdelat att jag ansvarar för frågor som rör högre utbildning och forskning. Den situation som beskriver är beklaglig. Det är av största vikt att både kvinnor och män ges lika möjligheter att bedriva och utöva inflytande över forskningen. Detta gäller naturligtvis även inom området medicin. Regeringen har arbetat med att främja jämställdhet mellan kvinnor och män inom den högre utbildningen och forskningen. Det yttersta ansvaret för detta åvilar dock lärosätena. Universitet och högskolor ska liksom andra myndigheter erbjuda goda möjligheter för både kvinnor och män att meritera sig för högre positioner. Ledningsuppdrag som t.ex. prefekt är emellertid inte en anställning och regleras inte i högskoleförordningen. Hur personer utses till sådana uppdrag är en fråga för lärosätet att besluta om. Universitet och högskolor är dock enligt förordningen om redovisning av studier m.m. vid universitet och högskolor (1993:1153) ålagda att i sin årsredovisning redovisa antalet dekaner och prefekter eller motsvarande könsuppdelat. arbetar inom ramen för sin verksamhet för att på olika sätt främja ett breddat rekryteringsunderlag avseende innehavare av ledningsuppdrag inom högskolan. har åtgärder för att bredda underlaget inför de stora pensionsavgångar som väntas uppmärksammats. planerar att utifrån ett jämställdhetsperspektiv utforma olika ledarskapsprogram för att underlätta rekrytering av nya ledare på lärosätena. Jämställdhet ingår också i den utvärdering av universitetens och högskolornas kvalitetsarbete som har genomfört . Vidare har regeringen givit alla myndigheter i uppdrag att redovisa sin kompetensförsörjning. Myndigheterna ska särskilt redovisa vilka åtgärder som vidtas för att ge kvinnor och män lika möjligheter till utveckling och befordran. Uppdraget ska redovisas till regeringen.
frs · GN12387 · 1999-12-22 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:366 om assyriers/syrianers situation i , 378 om assyrier/syrianer och 387 om assyrierna i , och har frågat mig om i överläggningar med inom EU också beaktar assyriers/syrianers mänskliga rättigheter, kulturarv och egendom. Situationen för de assyriskt kristna och de syrisk-ortodoxa i är otillfredsställande, inte minst på grund av att de drabbats av den konflikt som råder i de sydöstra delarna av landet. Detta framgår bl.a. av om anpassning till EU som presenterades första gången . Kommissionen konstaterar att de assyriskt kristna och de syrisk-ortodoxa inte erkänns som en religiös minoritet, i motsats till de som regleras i Lausannefördraget, och att deras verksamhet är utsatt för påtryckningar från olika håll. Tyvärr tyder inte mycket på att läget har förbättrats . Vid en resa i sydöstra den 16@19 oktober kunde representanter från EU-ambassaderna, däribland , konstatera att de assyriskt kristna och de syrisk-ortodoxa bl.a. hade svårt att erhålla byggnadstillstånd för nödvändig renovering av sina kloster. Dessa byggnader är en del av och världens kulturarv och jag utgår ifrån att det även ligger i den turkiska regeringens intresse att bevara dem. De assyriskt kristna och de syrisk-ortodoxa, liksom andra religiösa minoriteter, ska givetvis ha möjlighet att utöva sin religion och få kunskap om sin historia och sina traditioner var de än bor. Dessa grundläggande principer slås fast i en rad internationella instrument som behandlar nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter, bl.a. FN:s deklaration om nationella eller etniska, religiösa och språkliga minoriteter . Regeringen kommer fortsatt, såväl inom EU som vid bilaterala kontakter och genom direkt stöd till organisationer som arbetar för mänskliga rättigheter, att verka för att ska vidta kraftfulla åtgärder för att förbättra minoriteternas ställning i enlighet med internationella åtaganden. Det är min förhoppning att beslutet vid i den 10@11 december att ge status som kandidatland kan leda till konkreta förbättringar för alla i , även de assyriskt kristna och de syrisk-ortodoxa. Regeringen avser i detta sammanhang verka för att EU, i de nya instrument som beslutades i , ställer konkreta krav på åtgärder som förbättrar minoriteternas ställning.
frs · GN12388 · 1999-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:388 om körkortsutbildningen har, med anledning av de tidningsuppgifter som cirkulerat om nya förslag till körkortsutbildning, frågat mig om jag avser att lägga fram en proposition som baseras på det nya förslaget. kommer enligt uppgift att överlämna förslaget till departementet . Jag kommer att studera det noggrant innan jag tar ställning till om det kan ligga till grund för en eventuell proposition.
frs · GN12389 · 1999-12-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:389 om SJ:s årskort har frågat mig om regeringen är beredd att ta upp diskussioner med berörda parter så att en överenskommelse kan nås så att SJ:s årskort kan användas på hela det nationella järnvägsnätet. Frågan är ställd mot bakgrund av att kommer andra entreprenörer än SJ att ta över persontrafiken på vissa järnvägssträckor i och att SJ och de övriga entreprenörerna inte kommit överens om att SJ:s årskort kan utnyttjas på de sträckor som trafikeras av nya entreprenörer. Jag vill först klargöra att frågan om biljett- och taxesamverkan i första hand är en fråga för de olika operatörerna att lösa. Det ligger även, i enlighet med vad som anges i Rikstrafikens instruktion, i myndighetens uppgifter att bl.a. verka för att olika biljettsystem ska samordnas. Det pågår ett arbete i Rikstrafikens regi i syfte att lösa de problem med biljettsamverkan som uppstått. I avvaktan på att detta arbete slutförs är inte regeringen beredd att vidta ytterligare åtgärder.
frs · GN12390 · 1999-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:390 om förslag på förändrad arbetsrätt har frågat näringsministern när regeringen ämnar återkomma med ett lagförslag där företag får undanta två arbetstagare från turordningsreglerna. Inom regeringen är arbetet så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Frågan har besvarats tidigare, . Regeringens avsikt är att utan dröjsmål verkställa uppdrag. kommer det att publiceras en promemoria som innehåller ett förslag till lagändring. Lagändringen måste beakta att det inte uppstår några negativa effekter för särskilt utsatta grupper på arbetsmarknaden. Sedvanliga rutiner för lagstiftningsärenden ska även följas. Som jag angett tidigare @ en proposition kan vara färdig .
frs · GN12394 · 1999-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:394 om kärnkraft har frågat mig vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för att energisatsningar ska komma att ligga i linje med regeringens energipolitik. I regeringens proposition (1996/97:84) En uthållig energiförsörjning, behandlades AB:s roll i samband med energiomställningen. I propositionen underströks bl.a. att ska drivas på affärsmässiga grunder och bidra till en svensk elförsörjning som är ekologiskt och ekonomiskt uthållig. Vidare konstaterades att sedan det bildades har gjort investeringar utomlands i närområdet, främst i , som utländska kraftbolag har gjort omfattande investeringar i svensk kraftproduktion. Investeringarna kan ses som en naturlig följd av att och vissa av de nordiska länderna hörde till de som tidigast inledde avregleringen av energimarknaderna. Internationaliseringen inom på energiområdet har fortsatt i ökad takt, bl.a. som följd av att EU:s nya elmarknadsdirektiv trätt i kraft. Utländska kraftföretag har gjort ytterligare investeringar i . investeringar i och har intensifierats. Regeringen har ingen anledning vidta några åtgärder med anledning därav. Som framhölls energiproposition ska verka på affärsmässiga grunder. I takt med att energimarknaderna i avregleras och öppnas för konkurrens, bör ha möjlighet att konkurrera med övriga energiföretag på affärsmässiga villkor enligt de förutsättningar som gäller på de enskilda marknaderna. Om så inte vore fallet, skulle energipolitiska betydelse och stora ekonomiska värde för skattebetalarna riskera att snabbt reduceras. Regeringens energipolitik innebär att avvecklingen av kärnkraften har inletts genom stängningen av Barsebäck1. är i samband därmed berett att till ägare överlåta produktionskapacitet i egna kärnkraftsanläggningar motsvarande den kapacitet som bortfallit i Barsebäck1, genom den överenskommelse som träffats med kraftverkets ägare samt staten. Detta ser jag som ett exempel på att företagets verksamhet ligger väl i linje med regeringens energipolitik.
frs · GN12395 · 1999-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:395 om senapsodling har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att undersöka möjligheter för att göra senapsodling i möjlig. Som nämner i sin fråga så finns det förutsättningar för en inhemsk produktion av senapsfrö. En grund för detta är dock att det finns en efterfrågan av inhemskt senapsfrö. Genom att basera odlingen i första hand utifrån marknadens efterfrågan på inhemskt frö uppnår man på bästa sätt en odling som även kan vara ekonomiskt bärkraftig. Man riskerar inte heller en odling av frö som i första hand sker för att erhålla ett högt stöd. Att ge ett särskilt produktionsstöd till odlingen begränsas av både gällande WTO-regler och EU-bestämmelser. Inom ramen för landsbygdsförordningen kan miljöersättningar lämnas för att ersätta kostnader och intäktsbortfall som motsvarar ett miljöåtagande som jordbrukaren gör. Vid framtagandet av det till kommissionen överlämnade miljö- och landsbygdsprogrammet tog regeringen ställning till ett förslag om miljöersättning för omväxlingsgrödor från Frö- och oljeväxtodlarna. Regeringen bedömde då att ett avbrott i ensidiga spannmålsväxtföljder framför allt bör vara i jordbrukarens eget intresse, både för att långsiktigt bevara åkermarkens produktionsförmåga men även för att minska trycket från skadegörare och därmed bekämpningsinsatserna och kostnaderna för dessa. Regeringen anser dock att det är möjligt att stödja senapsfröodling i den form som särskilt betonar, nämligen den ekologiska odlingen. I det nya miljöersättningsprogrammet kommer miljöersättning till odling av senapsfrö och oljeväxter att utgå med 2200kr/ha. Detta kan jämföras med 1300kr/ha som utgår till övriga ekologiska grödor. Genom detta bör det finnas möjligheter för en ekologisk kvalitetsproduktion av senapsfrö i .
frs · GN12396 · 1999-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:396 om miljövänlig odling av sockerbetor på har frågat mig vilka möjligheter det finns för tillkommande odlare som är intresserade av miljöstöd för miljövänlig sockerbetsodling, att påbörja sådan odling mot ersättning . Regeringen har tagit fram ett förslag till miljö- och landsbygdsprogram enligt rådets förordning nr 1257/1999. Inriktning och prioriteringar har meddelats i regeringens skrivelse 1999/2000:14. Förslaget omfattar ett särskilt miljöstöd för miljövänlig sockerbetsodling på som i likhet med flertalet andra åtgärder planeras att införas . Efter regeringsbeslut har förslaget överlämnats till för prövning. Enligt har kommissionen på sig att ta ställning till förslaget. Mot bakgrund av att nästa års ansökningsperiod, innefattande information och ansökningshandlingar, förbereds redan nu kan endast mycket begränsade möjligheter för nytillkommande sökande till miljöprogrammet erbjudas. Regler och villkor för miljöstödet kan inte närmare bestämmas förrän kommissionen godkänt förslaget. Miljöåtgärderna i det kommande programmet kommer att genomgå vissa förändringar i förhållande till de nu gällande. Jag bedömer att administrativa förberedelser därför i första hand behöver satsas på genomförandet av det nya programmet som kommer att verka i full kraft .
frs · GN12397 · 1999-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:397 om säkerhet för värnpliktiga har frågat mig vad jag avser vidta för åtgärder för att uppnå maximal säkerhet för de värnpliktiga. Hon har ställt frågan med anledning av den tragiska olyckan vid KA2 där en värnpliktig soldat förolyckades. Det är av vikt att de övningar Försvarsmakten genomför är av realistisk natur för att ge den enskilda soldaten de färdigheter han eller hon behöver för att lösa sin krigsuppgift. Men det ställer höga krav på säkerheten. Alla övningar måste omgärdas av rigorösa säkerhetsbestämmelser. Försvarsmakten arbetar kontinuerligt på att förbättra säkerheten för både anställd och totalförsvarspliktig personal. Det viktigaste arbetet inom Försvarsmakten för att förebygga olyckor och skador sker genom att påverka attityder hos både anställda och totalförsvarspliktiga och därigenom öka säkerhetsmedvetandet hos dem. Detta sker främst genom utbildningsinsatser. Avslutningsvis vill jag nämna att säkerhetsinstruktionen för Försvarsmakten ständigt bearbetas och förbättras. Därutöver genomförs en genomgripande revidering vart tredje till av säkerhetsinstruktionen. Dessutom har ett soldatreglemente för utbildningssäkerhet tagits fram. Jag håller mig fortlöpande informerad om utvecklingen och de åtgärder Försvarsmakten vidtar för att öka säkerheten för både totalförsvarspliktig och anställd personal.
frs · GN12399 · 1999-12-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:399 om bidrag till småskalig vattenkraft har frågat mig om jag är beredd att ompröva bidragen till småskalig vattenkraft att antingen upphöra helt eller att åtminstone tydligare miljöanpassa miljökriterier. I beslut om utformningen av ett flerårigt program för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt energisystem betonas vikten av att investeringar i vattenkraft sker med hänsyn till dess miljö och omgivningspåverkan. I den förordning som reglerar stödet slås det fast att stödet avser investeringar i miljöanpassad vattenkraft. I regleringsbrevet fick i uppdrag att i samråd med , och övriga berörda myndigheter ta fram riktlinjer för miljöanpassad vattenkraft samt att analysera hur dessa riktlinjer kan komma att påverka möjligheterna att förverkliga målet med programmet. Uppdraget redovisades den 1april 1999. De framtagna riktlinjerna innebär i princip att bara effektivisering, ombyggnad eller återuppbyggnad kan komma i fråga för bidrag. Anläggningen ska vara strömkraftverk. En ny vattendom ska finnas. I samband med denna beaktas eventuella krav som ställs av och . Enligt information som jag har fått är myndigheterna överens om vilka miljökrav som bör ställas och hur samråd ska ske i bidragsärenden. Jag finner därför inget skäl att ompröva bidragen till småskalig vattenkraft eller att förändra de miljökriterier som tagits fram i samråd mellan myndigheterna.
frs · GN12403 · 1999-12-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:403 om förtroendet för näringsministern har frågat mig om jag har förtroende för näringsministern. Som statsminister är jag den som utser övriga statsråd. Jag har också till uppgift att entlediga statsråd inte bara när någon själv begär sitt entledigande utan också när det är påkallat av någon annan anledning, t.ex. därför att han eller hon inte längre har mitt förtroende. Av detta följer att samtliga statsråd har mitt förtroende.