ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN1277 · 1999-10-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:77 om företags verksamhet har frågat näringsministern om han har för avsikt att vidta åtgärder för att, inom , minimera risken för att mindre företag köps upp för att sedan läggas ned. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som skall svara på frågan. Jag håller med om att det är angeläget att uppmärksamma de anställdas situation vid omstruktureringar i olika branscher. Sådana är allt oftare gränsöverskridande. Frågan finns redan på dagordningen både inom EU och i det svenska nationella arbetet. Detta arbete kommer att bli alltmer viktigt med hänsyn till att den tekniska utvecklingen samt den globala konkurrensen i många branscher leder till en ökad takt av rationaliseringar av verksamheter. I EG-fördraget finns det regler om arbetstagares grundläggande sociala rättigheter. EU:s och medlemsstaternas mål är att främja sysselsättning, att förbättra levnads- och arbetsvillkor och därigenom möjliggöra en harmonisering. skall ett fullgott socialt skydd åstadkommas. För att möjliggöra en varaktig hög sysselsättning och bekämpa social utslagning skall en dialog mellan arbetsmarknadens parter föras. En arbetsgrupp inom EU, den s.k. Gyllenhammargruppen, har lagt fram en rapport om frågor som bl.a. rör det förhållandet att företagskoncentrationer i vissa fall kan leda till nedläggning av verksamheten. I rapporten framhålls att företagen måste ta mer hänsyn till de anställda som blir utan arbete vid rationaliseringar. deltar aktivt i arbetet med att företagen skall ta mer hänsyn till de anställda som blir utan arbete vid rationaliseringar. Ett annat viktigt område är kompetensutveckling. Inom EU arbetar vi aktivt för att främja kompetensutveckling för anställda så att de blir attraktiva och anställbara. I det fall de ändå blir utan arbete genom rationaliseringar skall de genom sina kunskaper vara tillräckligt attraktiva för nya arbetsgivare. finns det ett rådsdirektiv som behandlar just tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om skydd för arbetstagares rättigheter vid överlåtelse av företag, verksamheter eller delar av verksamheter. Det direktivet innebär en skyldighet för en ny arbetsgivare att ta över personal och följa redan ingångna kollektivavtal. I enlighet med direktivet har i anställningsskyddslagen införts en regel om övergång av anställningsförhållande för det fall ett företag eller en verksamhet överlåts. Avslutningsvis vill jag framhålla att det både på gemenskapsnivå och i svensk lagstiftning finns regler om kontroll av företagsförvärv. I som nämner särskilt, finns det liksom i nästan samtliga övriga EU-länder, regler om kontroll av företagsförvärv som rör företag av viss storlek. Med stöd av sådana konkurrensrättsregler kan ingripande ske mot förvärv som begränsar konkurrensen på ett sätt som är skadligt från allmän synpunkt. Ett sådant fall kan vara att en konkurrent köper upp och därefter lägger ned en annan konkurrent.
frs · GN1278 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:78 om funktionshindrade har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att göra det möjligt för rehabiliteringshem liknande Mo Gård att kunna fortsätta sin verksamhet. grundar sin fråga på den dom i Regeringsrätten rörande mål 368-1999 som behandlar kostnadsansvaret för insatser enligt LSS för personer som ej är mantalsskrivna i den kommun där de får insatser. Jag förstår den oro många kommuner som tillhandahåller service till personer med omfattande funktionshinder från andra kommuner nu känner. De ekonomiska konsekvenserna om hemkommunen slutar betala kan bli kännbara. måste små kommuner i vissa fall kunna samarbeta med andra kommuner för att tillgodose behovet av stöd och service med god kvalitet och ge valmöjligheter för den enskilde. Det är också angeläget att enskilda kan utnyttja specialistkompetens som kommuner bygger upp. Det är därför viktigt att hitta finansieringsformer som inte försvårar möjligheterna att samverka och utnyttja service och specialistkompetens i andra kommuner. Sedan Regeringsrätten avkunnat sin dom har jag fått ytterligare två frågor som rör kostnadsansvaret. I svaren på dessa har jag hänvisat till att en utredare har i uppgift att utarbeta ett förslag till utjämningssystem bl.a. för höga kostnader för verksamhet enligt LSS. Utredningen skall lämna sitt förslag senast den 1november . Jag är, som jag också sagt, inte beredd att föregripa utredningens förslag och kan därför inte ge något utförligare svar på frågan . Regeringens målsättning är att kunna presentera ett förslag ekonomiska vårproposition.
frs · GN1279 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:79 om åkerinäringens konkurrensläge har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att förbättra konkurrenssituationen för svensk åkerinäring. Det är riktigt att de svenska åkerierna har ett ansträngt kostnads- och konkurrensläge. Detta är bakgrunden till att regeringen gav () i uppdrag att utreda och belysa den svenska åkerinäringens konkurrensförutsättningar i förhållande till utländska åkerier. redovisade sitt uppdrag i en rapport som, i likhet med en tidigare studie gjord vid , indikerar att kostnadsläget för ett svenskt åkeri torde ligga avsevärt mycket högre än för ett åkeri i vissa av våra viktigaste konkurrentländer. , liksom även branschorganisationerna, har också föreslagit olika åtgärder för att förbättra de svenska åkeriernas kostnadsläge och konkurrenskraft. Mot denna bakgrund har vi därför inom tillsatt en arbetsgrupp med representanter för flera departement, förutom även Justitie- och Finansdepartementen, som har i uppdrag att identifiera möjliga åtgärder för att stärka de svenska åkeriernas konkurrenskraft och ta fram ett samlat transport- och näringspolitiskt program för åtgärder . Gruppens arbete sker i dialog med de branschorganisationer som är knutna till åkerinäringen. Meningen är att åtgärdsprogrammet ska ligga färdigt . Min förhoppning är att detta initiativ ska bidra till en sund och effektiv europeisk transportsektor, där de svenska åkerierna ska ha goda förutsättningar att konkurrera om transportkunderna.
frs · GN1280 · 1999-10-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:80 om höjning av dieselskatten har frågat mig på vilket sätt en höjning av dieselskatten ger en bättre miljö. Frågan är föranledd av det svar jag lämnat på en tidigare fråga med samma inriktning. Höjda bränsleskatter har av erfarenhet visat sig ha positiva effekter för miljön genom att bränsleförbrukningen minskar något både . Det beror på att bilister och åkare motverkar effekterna av prishöjningen genom att välja bränslesnålare fordon, köra mer ekonomiskt och utnyttja fordonen effektivare. Även antalet resor minskar marginellt. I samtliga fall är åtgärderna positiva för miljön. De av regeringen föreslagna skattehöjningarna inom energiskatteområdet är avsedda att finansiera en reducerad skatt för satsningar på kompetensutveckling i arbetslivet. Förslaget om en höjd dieselskatt utgör en komponent i en helhet. Sammantaget innebär förslaget att en grön skatteväxling kommer till stånd eftersom beskattningen växlas på ett för miljön, företagen och arbetstagarna gynnsamt sätt. I svaret på föregående fråga redogjorde jag översiktligt för regeringens underlag om dieselfordonens miljöeffekter samt för utvecklingen i viktiga grannländer vad gäller bränslekvaliteten och beskattningen av diesel. En viktig slutsats var att det som är drivkraften för att tanka utomlands, nämligen skillnaden mellan dieselpriserna i och grannländerna, inte förändras nämnvärt av regeringens förslag. Det framgick också att skillnaden i dieselkvalitet mellan och viktiga grannländer kommer att minska , även om den inte försvinner fullt ut. Jag vidhåller därför bedömningen att miljöeffekterna av regeringens förslag om höjd dieselskatt totalt sett blir positiva.
frs · GN1281 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:81 om statsbidrag till generationsövergripande organisationer har frågat mig om hur de generationsövergripande organisationerna kommer att behandlas i det nya bidragssystemet för ungdomsorganisationer. I det bidragssystem som gäller krävs att av medlemmarna ska vara barn eller ungdomar. har dock i en del fall medgivit dispens från detta krav. Förutsättningen för dispens är att det finns ett tydligt pedagogiskt eller ideologiskt skäl för den valda organisationsformen och att den gynnar barnen och ungdomarna inom organisationen. är det ett fåtal generationsövergripande organisationer som fortfarande uppbär bidrag, varav de flesta är kristna organisationer som bedriver ungdomsarbete integrerat i församlingsarbete. I förslag till förändrade bidragsregler föreslås att denna dispensmöjlighet ska tas bort. menar att statsbidraget till ungdomsorganisationerna i första hand är avsett till ungdomars egna organisationer. förslag till förändrade bidragsregler har varit föremål för remissbehandling och bereds vidare inom . Jag har ännu inte tagit ställning till hur bidragsreglerna bör förändras. De synpunkter som lämnats i remissvaren ska dock utgöra ett av underlagen för de framtida bidragsreglernas utformning. Regeringen avser att återkomma till i frågan. Eventuella nya regler kan tidigast börja gälla fr.o.m. .
frs · GN1282 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:82 om tonårsaborter har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta med anledning av de ökade tonårsaborterna. Antalet aborter har stadigt sjunkit. utfördes i 28,5 aborter per 1000 tonårsflickor. Genom ett antal framgångsrika åtgärder har antalet tonårsgraviditeter och aborter minskat kraftigt. har siffrorna varit nere på ca 18 aborter per 1000 flickor, för att hamna på 18,8 per 1000 flickor. Det är naturligtvis angeläget att antalet aborter hålls på en så låg nivå som möjligt. Det registrerade trendbrottet i den senaste statistiken visar att vi måste följa den fortsatta utvecklingen noga. ligger på en internationellt sett låg nivå, vilket också har uppmärksammats från andra länder. De svenska förhållandet hänger samman med bl.a. att vi har en väl utbyggd sex- och samlevnadsundervisning i skolorna. Jag vill framhålla att utbyggnaden av ungdomsmottagningar runtom i landet har haft och har en stor betydelse när det gäller att förebygga oönskade graviditeter bland unga flickor. En annan viktig faktor för att förebygga aborter är det arbete som bedriver på området. Många av åtgärder inom området sex och samlevnad riktas direkt till ungdomar eller till de personalgrupper som på olika sätt möter ungdomar. I sammanhanget kan nämnas att regeringen har gett i uppdrag att göra en kartläggning av ungdomars sexvanor och attityder till sex och om dessa har förändrats . Uppdraget skall redovisas den 1april 2000. Min förhoppning är att resultatet från den kartläggningen kommer att leda till ökad kunskap om ungdomars syn på sexualitet och därmed skapa förutsättningar för att förhindra oönskade graviditeter. Det förhållandevis låga antalet tonårsaborter tyder på att den strategi vi haft i är och har varit framgångsrik. Den ökning som statistiken visar, med en abort per 1000 kvinnor jämfört med , innebär ett trendbrott. Jag ser dock ingen anledning att ändra på den verksamhet som skolan, ungdomsmottagningar och m.fl. bedriver. Sammantaget innebär detta att jag inte har för avsikt att vidtaga några ytterligare åtgärder men att vi bevakar utvecklingen noga. Vår ambitionen är att även fortsättningsvis arbeta för att försöka minska antalet aborter och då särskilt bland unga kvinnor.
frs · GN1284 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:84 om barnen som inte finns har frågat mig vad jag avser att göra för att återupprätta de tio barn vars existens jag enligt Tolgfors förnekat. Frågan är ställd med anledning av interpellationsdebatten om där jag enligt ska ha sagt att har 21 elever när den i själva verket har 31 inskrivna elever. Jag kan inte annat än uppfatta fråga som en medveten misstolkning av vad jag sagt under interpellationsdebatten. Under debatten konstaterade jag att vi inte fullt ut lyckats med de äldre eleverna och att jag därför avser att återkomma till frågan om de äldre eleverna i debatten i kammaren om proposition (1998/99:105) Elever med funktionshinder @ ansvar för utbildning och stöd.
frs · GN1286 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:86 om sommarjobb har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undanröja det problem som finns för ungdomar som arbetar tillfälligt (sommarjobb som medför kostnader för resor) för att få praktik och arbetslivserfarenhet. Den fråga tar upp rör rätten till avdrag för kostnader för resor mellan bostad och arbetsplats, s.k. arbetsresor. Avdrag för kostnader för sådana resor får enligt nuvarande regler göras till den del kostnaderna under ett beskattningsår överstiger 7000kr. Denna regel om begränsad avdragsrätt för arbetsresor infördes () och ersatte det tidigare schablonavdraget. Avsikten var att minska det betydande skattebortfall som schablonavdraget medförde och behålla möjligheten för stora grupper skattskyldiga att använda en förenklad självdeklaration. Resor mellan bostad och arbetsplats har i skattesammanhang ansetts ha karaktär av en privat levnadskostnad. Kostnaden föranleds ju av att den skattskyldige är bosatt på visst avstånd från arbetsplatsen. Med hänsyn till att det för många skattskyldiga rör sig om en avsevärd kostnad som har ett visst samband med inkomstens förvärvande medges trots detta avdrag för arbetsresor under vissa förutsättningar. Enligt min mening gör sig skälen för en generell avdragsbegränsning för arbetsresor lika starkt gällande . Mot denna bakgrund finns det inte tillräckliga skäl för att ändra denna regel för den antalsmässigt troligen ganska begränsade grupp av ungdomar med tillfälligt arbete som har långa och dyra resor.
frs · GN1287 · 1999-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:87 om utländsk konkurrens inom byggsektorn har frågat statsrådet vad han avser att göra för att möjliggöra utländsk konkurrens inom byggsektorn. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. ställer frågan mot bakgrund av förhållandena för ett skånskt byggherreföretag som knutit kontakt med en estnisk husfabrikant. Enligt frågeställaren kan den estniska husfabrikanten leverera och montera hus till ett mycket bra pris. De estniska byggnadsarbetarna, anställda av det estniska byggföretaget, måste emellertid ha arbetstillstånd för att montera hus i . är det i princip omöjligt att erhålla arbetstillstånd för utländska byggnadsarbetare eftersom det finns arbetslösa svenska byggnadsarbetare. Avslutningsvis anger att möjligen kan tillstyrka arbetstillstånd om det skånska byggherreföretaget, som inte är arbetsgivare, tecknar hängavtal med dem för de estniska byggnadsarbetarna. Eftersom frågan tydligen rör ett enskilt fall som kan komma att bli föremål för myndigheternas prövning är jag förhindrad att föregripa de bedömningar som myndigheterna kan komma att behöva göra. har inte heller preciserat sin fråga så att det framgår om de estniska byggnadsarbetarna ska invandra till , om de ska arbeta tillfälligt här, eller om de är att se som tjänsteleverantörer. Trots detta vill jag nämna följande om regleringen på den svenska arbetsmarknaden. hade vi i behov av utländsk arbetskraft och möjligheterna att komma till vårt land av arbetsmarknadsskäl var då större. , och , är det emellertid en huvudlinje i den svenska utlänningspolitiken att kontrollera tillströmningen av utländsk arbetskraft till den svenska arbetsmarknaden. Kontrollen syftar bl.a. till att tillgodose behovet av arbetstillfällen för svenskar och för de utlänningar som redan bor här. Kontrollen syftar dessutom till att garantera upprätthållandet av principen, att utlänningar som tillåts bosätta sig här ska erbjudas lika goda anställningsvillkor som den inhemska befolkningen på den svenska arbetsmarknaden. Inte endast anställningsvillkoren utan även levnadsvillkoren i övrigt för utlänningar i vårt land ska vara godtagbara och jämförbara med dem som gäller för svenskar. En avvägning måste göras mellan å ena sidan öppenhet och å andra sidan värnande av den svenska arbetsmarknaden. Det har rått stor politisk enighet i vårt land om att inte ska ha något gästarbetarsystem. Den här begränsningen av den svenska arbetsmarknaden gäller dock inte för nordbor för vilka arbetstillstånd inte krävs. Det finns flera exempel på att samarbetet mellan de nordiska länderna ökat rörligheten och konkurrensen på arbetsmarknaden mellan länderna. Genom vårt medlemskap i unionen har arbetsmarknaden även öppnats upp gentemot de andra medlemsstaterna i EU. Utvidgningen av unionen, vilken prioriterar mycket högt, leder i sin tur till en ökad öppenhet gentemot EU:s kandidatländer bland vilka ingår.
frs · GN1288 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:88 om miljöprövning av har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att se till att projekt av det slag som utgör miljöprövas för hela sin sträckning innan byggstart sker. Låt mig få redovisa gällande rätt avseende miljöprövning av projekt av detta slag. Regeringen ska med stöd av 17kap. pröva tillåtligheten av nya trafikanläggningar med stor miljöpåverkan, bl.a. järnvägar avsedda för fjärrtrafik. Vid prövningen av dessa ärenden ska regeringen pröva om de planerade projekten är förenliga med bestämmelser. Före ikraftträdande den 1januari 1999 fanns det inga motsvarande regler för regeringens tillåtlighetsprövning av trafikanläggningar. regler om denna prövning ska inte användas när miljökonsekvensbeskrivningen för en ny järnväg godkänts av /1999. Lagstiftningen tillämpas alltså inte retroaktivt. Miljökonsekvensbeskrivningen för den del av där arbetena påbörjades godkändes av i den 29maj 1998. Denna del blev därför inte föremål för någon miljöbalksprövning av regeringen. Övriga delar av ska dock regeringen tillåtlighetspröva med stöd av . Nya projekt av samma slag som , kommer således i sin helhet att prövas enligt . Mitt svar till är därför att åtgärderna redan har vidtagits.
frs · GN1289 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:89 om bilstöd till handikappade har frågat vad jag avser att vidta för åtgärder för att ytterligare tydliggöra förordning om bilstöd till handikappade. Jag har tolkat fråga så att den avser möjligheten att erhålla anpassningsbidrag för automatisk växellåda, elektriska fönsterhissar, elbackspeglar, kupé- och motorvärmare, defrosteranläggningar m.m. Jag är medveten om den problematik som finns kring tolkningen av vad anpassningsbidraget skall ersätta. har på regeringens uppdrag granskat det statliga bilstödet till personer med funktionshinder och lämnade en rapport . I deras rapport till regeringen med anledning av uppdraget behandlas bl.a. frågan om anpassningsbidraget och tolkning i de allmänna råden 1996:9. Frågan om eventuella regelförändringar bereds inom . kommer regeringen att överlämna en handikappolitisk handlingsplan till , varvid frågan om en precisering av anpassningsbidraget i bilstödet också kommer att behandlas.
frs · GN1290 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:90 om EU:s budget och jämställdheten har frågat mig om vilka åtgärder jag som jämställdhetsminister vidtagit för att bevaka European Women's Lobbys (EWL) ekonomiska behov i EU:s budget. Bakgrunden till frågan är, såvitt jag förstår den, att just nu står i begrepp att rösta om första läsningen av EU:s budget för . Häri ingår även medel för vissa jämställdhetsåtgärder. Kommissionen, rådet och parlamentets budgetutskott är överens om att budgeten för EWL för bör ligga på samma nivå som för , dvs. Vid behandlingen i utskottet fanns det dock ett ändringsförslag från gruppen för (kristdemokrater och europademokrater), , i dagligt tal kallat den konservativa gruppen. Detta ändringsförslag gick ut på att i motiveringen till anslaget skriva in att medlen skulle ges en bredare användning och komma andra kvinnoorganisationer till godo. Ändringsförslaget accepterades dessvärre av en majoritet av budgetutskottet. Dock röstade den svenska socialdemokratiska ledamoten mot. Frågan har , inför parlamentets omröstning i plenum , diskuterats i ESP, , på initiativ av kvinnoutskottets ordförande, , som vill bibehålla anslaget till EWL. Som ett resultat pågår , enligt mina preliminära informationer, ett arbete mellan de båda grupperna för att finna en kompromiss. Hur denna kommer att se ut kan jag inte svara på. Inte heller kan jag svara på vilket resultat den faktiska utgången av omröstningen nu kommer att ge. Jag kommer dock att hålla mig noga informerad om den fortsatta utvecklingen av frågorna inför parlamentets andra läsning av budgeten. Den kommer återigen att föregås av behandling i rådets budgetkommitté. När det gäller budgeten för det fjärde jämställdhetsprogrammet pågår det diskussioner i parlamentet om storleken på det anslaget. Rådets, liksom budgetutskottets uppfattning är att anslaget för bör vara 7,5 miljoner ecu. Programmet löper ut den 31december . Den totala budgeten för programmet, som den beslutades i rådet, är 30 miljoner ecu. Summan om 30 miljoner ecu är dock redan genom beslutet på 7,5 miljoner överskriden. Vid rådsmötet för arbetsmarknads- och socialministrar den 22oktober , i vilket jag deltog, beslutade rådet att uppmana kommissionen att komma med förslag till ett femte program för perioden 2001@2006. Jämställdhetsprogrammet är dock bara ett inslag i EU:s politik för ökad jämställdhet. Socialfonden förfogar över stora belopp och under den kommande programperioden, åren 2000@2006, ska jämställdhetsåtgärder prioriteras inom hela verksamheten. Det finns även två program för frågor om våld mot kvinnor, det s.k. Daphneprogrammet och det s.k. Stopprogrammet. Jag har dessutom själv tagit initiativ till att sätta fokus på kvinnofrågor när det gäller landsbygdsutveckling. Många fler exempel skulle kunna ges. Detta är mainstreaming, dvs. metoden som gör att jämställdhetsperspektivet ska genomsyra all verksamhet, även budgetmässigt. Vi har ännu inte nått dit, men är på väg, också på EU-nivå.
frs · GN1291 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:91 om straff för värnpliktsvägran har frågat mig vad statsmakterna gör för att så snabbt som möjligt ändra lagen så att värnpliktsvägran inte ska medföra straff i form av t.ex. elektronisk fotboja och rehabiliteringssamtal. Genom beslut tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté med uppgift att göra en översyn av tillämpningen av systemet med totalförsvarsplikt. fick kommittén genom tilläggsdirektiv i uppgift bl.a. att överväga och föreslå eventuella förändringar av påföljd för brott mot totalförsvarsplikten. Kommittén fick till uppgift att med utgångspunkt från sina överväganden när det gäller pliktsystemets utformning behandla frågan om hur vägran att fullgöra tjänstgöring bör bedömas i påföljdshänseende. Kommittén ska utarbeta förslag till ändring av relevanta straffbestämmelser om den anser att systemet bör ändras. Arbetet i denna del ska redovisas senast den 1februari 2000. Regeringen kommer därefter, mot bakgrund av de överväganden som gjorts i fråga om pliktsystemet, att ta ställning till om reglerna om påföljder för brott mot totalförsvarsplikten bör ändras.