frs · GN12185 · 1999-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:185 om teknologiska kartor har frågat statsrådet om regeringen har tagit ställning till arbetsmetoden teknologiska kartor utifrån de små och medelstora företagens villkor. Hon tar sin utgångspunkt i de nationella och internationella förändringar i bilindustrin som påverkar underleverantörsföretagen. Arbetet i är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. I mitt svar utgår jag från att den metod syftar på är den metod som man i kallar technology road mapping. En road map identifierar framtidens tekniker inom ett område, möjligheter och hinder samt möjliga vägar framåt. Man sätter därefter upp en forskningsagenda i syfte att nå uppsatta mål. Inom fordonsområdet har bl.a. amerikanska () utnyttjat detta arbetssätt. har även bidragit till att utveckla framtidens fordon inom ramen för initiativet Partnership for a New Generation of Vehicles (PNGV). PNGV är ett samarbete mellan amerikanska staten och bilindustrin som syftar till att stärka bilindustrins produktivitet och konkurrenskraft samt att finna vägar att kraftigt förbättra fordonens miljöprestanda. Det svenska initiativ som kan sägas ha mest gemensamt med technology road mapping är det nationella projektet , som finansieras av , och . Teknisk Framsyn siktar på att engagera många aktörer i Kunskapssverige för att diskutera bästa sättet att främja samspelet mellan tekniska, ekonomiska, institutionella och sociala processer på lång sikt. Projektet ska skapa insikt och visioner om teknikutvecklingen på lång sikt och visa på lämpliga inriktningar inom utbildning, forskning och utveckling som kan bidra till det svenska samhällets utveckling. Målet är att stärka det framtidsinriktade arbetet i företag och organisationer samt att identifiera kompetensområden med potential för tillväxt och förnyelse i . Vidare ska man skapa underlag för prioritering av områden för svensk kompetensuppbyggnad. Projektet har emellertid ingen uttalad inriktning mot småföretag eller fordonsforskning. Regeringens satsning på ett samverkansprogram för utveckling av mer miljövänliga fordon, som initierades i regeringsförklaringen den 6oktober 1998, har likheter med den amerikanska PNGV-satsningen. Regeringen avser här att tillsammans med fordonsindustrin satsa på ett tiotal strategiskt viktiga forskningsområden. Urvalsmodellen för att identifiera dessa områden följde till viss del metoden road mapping eftersom man utgick från dagens situation och jämförde den med såväl konkurrenters position som med framtida visioner och behov. Bland de mest angelägna områdena valdes de projekt som bäst ansågs uppfylla båda kriterierna förbättrad miljö och ekonomisk tillväxt. Vissa viktiga miljöforskningsområden valdes ut med hänsyn till just tillväxtpotential hos svenska underleverantörer. Lättviktsteknik är ett exempel på ett sådant område. Technology road mapping kan betraktas som en av flera intressanta arbetsmetoder för bl.a. sektorsforskningen och initiativ som Teknisk Framsyn. Regeringen har emellertid inte tagit någon uttalad ställning för just denna metod i fråga om utveckling av små och medelstora företag. Jag kan däremot peka på en rad andra betydelsefulla insatser som genom jämförande studier syftar till att stärka de mindre företagens konkurrenskraft. Inom EU-samarbetet återfinns förutom det allmänna benchmarking-arbetet om ramvillkor också ett omfattande erfarenhetsutbyte mellan medlemsländer med fokus på frågor som särskilt rör små och medelstora företag. Detta erfarenhetsutbyte har delats in i ett företags levnadscykel, nämligen start, expansion och avveckling. Goda exempel på metoder för tekniköverföring och innovation har också identifierats och diskuterats. IUC-verksamheten i är ett exempel på sådana.