ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11336 · 1999-12-06 00:00:00 — Fråga 1999/2000:336 av () till socialminister om legitimation för utländska läkare Läkarförsörjningen har aktualiserats med anledning av ett flertal vakanta specialisttjänster inom flera områden. En rapport har lämnats i frågan som framhåller behovet av en långsiktig utbildningsplanering, handledningskapacitet, finansiering och verksamhetsplanering. Ryckigheten och "flaskhalsproblematiken" måste lösas. För att få en svensk läkarlegitimation kräver fullständig läkarutbildning i hemlandet av personer från länder inom EU samt att de lär sig svenska. Personer från länder utanför EU måste göra skriftligt och muntligt kunskapsprov som bara kan göras vid i , allmäntjänstgöring och klara godkänt prov i svenska. Är det rimligt att t.ex. först hela måste sättas av för att läsa svenska för invandrare? tappar utländska läkare sina kunskaper i praktisk läkarverksamhet. Med hänvisning till det ovan angivna vill jag ställa följande fråga till socialminister : Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att underlätta processen för att utländska läkare ska få läkarlegitimation i ?
fr · GN11337 · 1999-12-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:337 av () till näringsminister om konkurrensnackdelar för datakommunikation När datakommunikationstekniken blev lättillgänglig och näst intill var mans egendom var det många som talade om glesbygdens räddning. Den geografiska lokaliseringen skulle bli av sekundär betydelse för många företag. Det skulle ge hela möjlighet att leva. Tyvärr visar det sig att förhoppningarna ännu inte infriats. Kostnadsnackdelarna för avlägset belägna företag undanröjdes inte alls. Som exempel kan nämnas att ett företag i betalar trafik på fast lina, alltså ISDN-uppkoppling till , medan ett företag i med samma kapacitet på linan till betalar för helår. Företaget i betalade dessutom 100000 mer i installationskostnad jämfört med Huddingeföretaget. Skillnaderna i kostnadshänseende är följaktligen inte små, de är gigantiska. Leverantör åt bägge företagen var statliga . Prissättningen är direkt hämmande för möjligheterna till såväl befintliga som nystartade företag i glesbygd. I väntan på att alla hushåll och företag i får höghastighetsförbindelser måste ISDN-priserna sättas på rimlig nivå oavsett bostadsort. Avser näringsministern vidta några åtgärder för att minska konkurrensnackdelar i datakommunikationshänseende, för företag lokaliserade i glesbygd?
fr · GN11338 · 1999-12-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:338 av () till finansminister om moms vid försäljning via Internet En stor del av de varor som handlas på Internet ligger inom kultursektorns område, t.ex. böcker, tidningar, tidskrifter och cd-skivor. Detta är positivt ur flera perspektiv, inte minst därför att konkurrensen pressar priserna så att fler därigenom har råd att köpa böcker. Dessvärre sker handeln med böcker på ojämlika villkor, eftersom Internetsäljarna inte alltid betalar den moms de är skyldiga att betala. Detta är oacceptabelt. Det är också anmärkningsvärt att regeringen hänvisat till självständighet när frågan tagits upp. Det är bråttom med att regeringen nu preciserar vad man menar med en förstärkt uppmärksamhet och beredskap för korrigerande åtgärder. Ovilja att betala moms leder också till att staten går miste om viktiga intäkter, som bl.a. skulle kunna gå till kulturstödjande insatser. Regeringen har signalerat att detta är ett begränsat problem. Bl.a. har man låtit beräkna att om alla berörda varor skulle handlas över Internet, på ett sådant sätt att ingen moms betalades, representerar detta ett begränsat skattebortfall på av de samlade momsintäkterna. I faktiska belopp motsvarar detta , dvs. mer än halva kulturbudgeten. Så länge har extremt hög moms på böcker kommer detta att vara ett växande problem. Att endast hänvisa till självständighet är varken en kortsiktig eller långsiktig lösning. Vilka åtgärder tänker finansministern vidta för att skapa konkurrensneutralitet genom en effektivare indrivning av moms vid försäljning via Internet?
fr · GN11339 · 1999-12-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:339 av () till socialminister om brist på reumatologspecialister Det är svårt att rekrytera reumatologer. Flera enheter i riket har vakanta tjänster och reumatologspecialiteten behöver förstärkas med enligt . Ett av huvudmålen för svensk reumatologi är att reumatologisk kompetens ska vara tillgänglig för alla, både geografiskt och i rimlig tid. Ett av delmålen är att bevara individens fysiska och psykosociala funktion i såväl yrkesverksamhet som privatliv. För att uppnå detta krävs naturligtvis tillgång till en bra vård i de olika sjukdomsskeden som uppstår för de som drabbats av en reumatisk sjukdom. Det behövs ett kraftigt nytillskott av nyutbildade reumatologer och ett samlat nationellt grepp måste tas. Vad avser socialministern vidta för åtgärder för att reumatologin som specialitet inte ska utarmas vid de stora pensionsavgångarna som enligt uppgift från lär komma cirka ?
fr · GN11340 · 1999-12-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:340 av Skånberg (kd) till utbildningsminister om hebreiskans ställning Humaniora vid har förlorat av sina anslag, samt utsatts för en engångskonfiskation på 1998. planeras att vid sammanträde den 9december lägga ned ämnet modern hebreiska helt och hållet, säga upp en israelisk halvtidsadjunkt, reducera universitetslektorstjänsten , samt låta institutionen förlora sin självständighet, och vad som återstår ska i stället bli en avdelning inom . Dessa förslag ter sig mycket okloka. Det vore en stor förlust med tanke på stora arabisk- och hebreiskspråkiga region och dess ständiga dagsaktuella betydelse, att beröva svenska studenter möjligheten till språkstudier vid en egen institution i . Hebreiskan är av stor strategisk betydelse i en europeisk kontext, på samma sätt som arabiskan, och det vore stor skada att ytterligare försvaga vår förmåga att kommunicera med . Hebreiskan vid har ett flertal studenter. Är utbildningsministern beredd att verka för att stärka hebreiskans ställning som ett modernt språk av vital betydelse som bör prioriteras?
fr · GN11341 · 1999-12-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:341 av () till näringsminister om den svenska elförsörjningen () presenterade en funktionsgenomgång av den svenska elförsörjningen. Rapporten visar på ett sårbart system. Stamnätet är mycket sårbart för sabotage och andra former av väpnade angrepp. Vid vissa belastningstillfällen räcker det med att slå ut ett mindre antal anläggningar eller ledningar för att hela stamnätet ska slås ut under . Motsvarande sårbarhet bedömer ÖCB gäller för regionnäten. ÖCB bedömer att de insatser som krävs för att slå ut vårt stamnät är så begränsade att det inte krävs en nationalstatsresurs för att åstadkomma ett totalsammanbrott. Det krävs heller inga avancerade eller sofistikerade vapen för att åstadkomma detta. Konventionella vapen är fullt tillräckliga. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta med anledning av funktionsgenomgången av elförsörjningen för att minska sårbarheten i stamnätet?
fr · GN11342 · 1999-12-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:342 av () till statsrådet om familjehemmens ställning på arbetsmarknaden Personer som arbetat som fosterförälder uppfyller enligt kammarrätten inte arbetsvillkoret i arbetslöshetsförsäkringen. De är därför inte berättigade till a-kassa. Uppdraget som fosterförälder är i allra högsta grad ett arbete som borde betraktas som förvärvsarbete. Den ökande andelen utsatta barn och ungdomar , gör att kraven på trygga och professionella fosterhem ökar. Om fosterhemsverksamhet kunde erkännas som ett arbete, skulle flera våga engagera sig i denna verksamhet. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till biträdande näringsministern: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att godkänna uppdraget som fosterförälder i familjehem som ett arbete med rätt till social, ekonomisk och arbetsrättslig trygghet?
fr · GN11343 · 1999-12-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:343 av Skånberg (kd) till kulturminister om Inför kyrkans skiljande från staten har frågan om kyrkotillhörighet aktualiserats för många passiva medlemmar i som har ett aktivt medlemskap i en frikyrka. På blanketten för utträde ur krävs två namnteckningar av vittnen som bevittnar den utträdandes namnteckning, en procedur som av flera upplevts som störande och onödig, med tanke på att inte ens självdeklarationens namnteckning behöver bevittnas. Utformningen av blanketten för utträde ur borde förenklas så att inte namnteckningen behöver bevittnas. Vilka åtgärder avser kyrkoministern vidta för att förenkla utformningen av blanketten för utträde ur ?
fr · GN11344 · 1999-12-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:344 av () till socialminister om tandvårdsförsäkringen Eftersom den allmänna tandvårdsförsäkringen urholkats och kostnaderna för den enskilda människan ökat kraftigt, växer nu en stark oro fram för hur alla ska ha råd med en god tandhälsa. kunde vi se i ett inslag i Aktuellt hur Pappers avdelning 50, med ordförande , ordnat en facklig lokal kassa för att finansiera sina medlemmars tandvård. Var och en av medlemmarna satte av , vilket räckte till att betala av respektive tandläkarräkning, när behov av tandvård uppstod. Ett par medlemmar förklarade att de inte hade haft råd att laga tänderna på ett tillfredställande sätt om inte denna kassa hade funnits. Man kan tycka att det är bra med alternativa lösningar, men vad händer med dem som inte har några alternativ när dagens tandvårdsförsäkring ser ut som den gör? Den som inte har god betalningsförmåga får en sämre tandhälsa, vilket slutligen blir en klassfråga trots att statsministern påstått motsatsen. En ytterligare följd av att tandvården fördyrats är att antalet yrkesverksamma tandtekniker minskat med . Detta då efterfrågan på mer omfattande tandtekniska arbeten minskat på grund av de kraftigt ökade kostnaderna för den typen av tandvård. Vad avser ministern vidta för åtgärder för att se över och förbättra tandvårdsförsäkringen?
fr · GN11345 · 1999-12-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:345 av () till statsminister om koordination i Vid upprepade tillfällen har bristande koordination i utrikespolitiken mellan statsministern och Statsrådsberedningen, samt orsakat problem. Under statsministerns Sydafrikaresa gav två diplomatiska felsteg eko. Statsministern presenterade först i strid med protokollet nya ambassadör i landet @ utan att givit sin accentens. Därefter generade statsministern president genom att ta debatt om realismen i tidtabeller för sysselsättningsmål under en presskonferens. Onödiga fadäser för , kan tyckas. När statsministern vid annat tillfälle lovade stöda de baltiska ländernas strävanden efter Natomedlemskap, dementerades detta av UD. Det hela landade i ett frågetecken om den svenska linjen om baltiskt Natomedlemskap som ännu inte rätats ut. När statsministern besökte berömde han landets stabilitet och ställdes inför misstroendevotum i . Statsministerns resa till och diskussionerna där gav upphov till frågor om huruvida en ny linje i svensk utrikespolitik hade etablerats. Sammantaget ges ett intryck av en spontant skapad utrikespolitik, som drivs vid sidan av UD och stundom utan . Vad avser statsministern göra för att tillse att koordinationen i utrikespolitiken mellan hans egen statsrådsberedning och förbättras, jämfört med ?
fr · GN11346 · 1999-12-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:346 av () till socialminister om transplanterade patienter Det finns ca 275 personer som är hjärt-/hjärtlung-/lungtransplanterade i . Dessa personer är beroende av olika mediciner för att förhindra avstötning av de nya organen. Denna behandling är livsnödvändig och behöver ges i högre doser till dessa patienter än till andra transplanterade grupper. Behandlingen har dock en del biverkningar, däribland en del som påverkar tänder och tandkött. Dessa förändringar medför högre risker för lokala bakteriella infektioner i munhålan som kan sprida sig. Det betyder att risken för livshotande infektioner ökar. Därför är dessa patienter i hög grad beroende av regelbunden tandvård. Regeringen har i proposition 1997/98:112 Reformerat tandstöd uttalat att behandling inom tandvården som led i annan sjukdomsbehandling ska omfattas av bestämmelserna om vårdavgifter enligt hälso- och sjukvårdslagen (s.32). Landstingen har också tilldelats mer pengar för denna stödreform. kan man dock konstatera att denna patientgrupp blir olika bedömd beroende på var någonstans i landet man bor. En del betalar enligt högkostnadssystemet, en del har kostnadsfri tandvård, ytterligare andra tilldelas s.k. grönt kort. Hur tänker socialministern agera för att denna utsatta grupp ska behandlas jämlikt och få sin livsnödvändiga behandling?
fr · GN11347 · 1999-12-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:347 av () till justitieminister om ECHELON har en väl utvecklad lagreglering till skydd för den personliga integriteten när det gäller användning av spaningsmetoder som telefonavlyssning, brevcensur, hemlig kameraövervakning m.m. Den gällande regleringen håller emellertid på att bli frånsprungen av den tekniska utvecklingen. I en rapport till (PE 166499/Int.ST) påpekas att all e-post, alla telefonsamtal och faxmeddelanden i rutinmässigt avlyssnas av i varvid all väsentlig information förs över från via satellit till i . Forskaren . har fått fram den mest heltäckande beskrivningen av det globala övervakningssystemet ECHELON. Det är i första hand skapat för icke-militära avlyssningsändamål. Det är regeringar, organisationer och företag i snart sagt alla länder som övervakas. Fyra länder har tillgång till systemet förutom . Systemet bygger på att vissa Intelsatelliter genom att lokalisera nyckelord hittar den intressanta informationen som vidarebefordras till den stat som efterfrågar den. Högt placerade tjänstemän i systemet har för tidningen avslöjat att allvarligt missbruk förekommer. Flera ideella organisationer bl.a. och har varit föremål för avlyssning som vidarebefordrats. EU-länderna har 1995 i ett hemligt memorandum kommit överens om hanteringen av den moderna avlyssningsteknologin (ENFOPOL 11210037/95 25.1095). Mot bakgrund av denna utveckling som äger rum helt utan parlamentarisk insyn och kontroll vill jag fråga statsrådet: Är regeringen beredd att tillsätta en parlamentarisk utredning för att föreslå hur den personliga integriteten ska skyddas i denna snabba utveckling av högteknologi i övervakningens tjänst?
fr · GN11348 · 1999-12-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:348 av andre vice talman () till utrikesminister om och tortyr Den 6september avkunnade en väntad dom. Den gällde lagligheten i den israeliska säkerhetstjänstens rutinmässiga användning av tortyr (eller måttligt fysiskt våld enligt den israeliska terminologin) vid förhör av palestinska fångar. Domstolen slog fast att det inte finns lagstöd för användning av tortyr och att användning av tortyr är förbjuden. Domstolen tillade att om det ändå anses att användning av tortyr är nödvändig för att tillgodose säkerhet är det parlamentets, , sak att lagstifta om detta. har två motsatta lagförslag lagts fram i , ett som förbjuder tortyr och ett annat som @ i syfte att kringgå HD-domen @ tillåter säkerhetstjänsten att använda "särskilda undersökningsmetoder" dvs. Mot denna bakgrund vill jag fråga utrikesministern vad regeringen avser att göra för att förmå att uppfylla de åtaganden man gjort genom att ansluta sig till FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.
fr · GN11349 · 1999-12-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:349 av () till jordbruksminister om könsdiskriminerande reklam Redan i mycket tidig ålder matas flickor och pojkar med den moderna pornografins bisarra uppfattning om kvinnors sexualitet. Forskning visar exempelvis på att veckotidningar som riktar sig till flickor i de yngre tonåren blir alltmer utseende- och sexfixerade. Flickorna som försöker leva upp till dessa sjuka ideal tar ofta skada, både fysiskt och psykiskt. Hälften av ungdomsmottagningar uppgav, , att alltfler flickor kommer till dem med sår och infektioner på könsorgan och i ändtarm. Resultatet av att flickor i allt större utsträckning utsätts för krav på avancerad sex. Det har visat sig att många flickor har mycket svårt att värja sig och säga nej. Uppenbart är att något måste göras för att stärka dessa unga kvinnors självförtroenden. Könsdiskriminerande reklam stärker den stereotypa kvinnobilden och förvårar arbetet för ökad jämställdhet, som riksdag beslutat om. I ett av världens mest jämställda länder borde något göras för att upphäva denna dubbelmoral. Ett steg i rätt riktning skulle kunna vara att, liksom gjorts i och på , lagstifta mot könsdiskriminerande reklam. Hur avser ministern verka för att motarbeta den stereotypa bilden av kvinnors sexualitet som förmedlas av massmedier och i den könsdiskriminerande reklamen?
fr · GN11350 · 1999-12-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:350 av () till statsrådet om skolornas arbete mot mobbning Våra skolor måste bli bättre på att upptäcka och förebygga mobbning. Alltför många skolor gör bara "brandkårsutryckningar" när problemet väl är ett faktum, konstaterar i en rapport som presenterades den 8december. inspektörer har besökt 83 skolor i , , och . Uppdraget var att granska skolornas arbete mot mobbning och annan kränkande behandling. Rapporten visar att det finns stora skillnader mellan skolorna. Några får bra betyg av , andra gör ingenting. Sammanställningen visar vidare att elevernas bild av skolklimatet är betydligt dystrare än de vuxnas. Personalen tycks i många fall vara dålig på att upptäcka vad som försiggår på skolan. Visserligen har de flesta skolor ett handlingsprogram mot mobbning. Men i stället för att arbeta förebyggande blir det ofta akututryckningar. Och på alltför många skolor ses inte konfliktlösning som en uppgift för alla, skriver . Det räcker uppenbarligen inte med att skolorna till namnet uppfyller kraven på planer. Innehållet och kvaliteten i arbetet måste förbättras. åtgärder tänker skolministern vidta för att minska mobbningen på våra skolor?
fr · GN11351 · 1999-12-08 00:00:00 — Fråga 1999/2000:351 av () till statsrådet om skolor på entreprenad får inte lägga ut en hel skola på entreprenad. Regeringen sade nej till kommunens ansökan. Beslutet var en viktig markering eftersom det var första gången som regeringen tog ställning till om en kommun kan lägga ut en hel skola på entreprenad. En särskild lag reglerar entreprenader inom skolans område. Enligt den får kommuner och landsting lägga ut gymnasieutbildning på entreprenad med medgivande från regeringen. Men skolminister har inga avsikter att ändra varken det enskilda beslutet eller lagen. I ett TT-telegram daterat den 2december meddelar hon att "De skäl som har, att utveckla mångfalden, den möjligheten har vi med de fristående skolorna" och vidare att "När det gäller entreprenader, där räcker det för min del som det är." Skolministerns inställning är beklaglig. Regeringen måste få möjliggöra för kommunala skolor att få större frihet och bättre möjligheter att utnyttja resurser som satsas på skolan på bästa sätt. Decentralisering och ökad mångfald är nödvändiga inslag i en process att förnya skolan. De som visat intresse för att bli skolentreprenörer har bl.a. sett problem med dålig ledning på skolorna. Vilka möjligheter ser skolministern för skolpersonal att själva driva och utveckla skolor som är kommunala?
fr · GN11352 · 1999-12-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:352 av () till justitieminister om verksamheten vid de mindre tingsrätterna har den 7december beslutat om anslagen till bl.a. domstolsväsendet. Beslutet innebär en ramökning, men ändå upplever personalen vid de mindre tingsrätterna att medelstilldelningen jämte flyttningen av inskrivningsverksamheten och bouppteckningarna, kan leda till en omfattande nedläggning av de mindre tingsrätterna. Det finns som jag ser det väldigt många skäl för att i huvudsak behålla det nuvarande antalet tingsrätter. Jag ska peka på några. Det är viktigt för rättsväsendets legitimitet att inte avstånden blir för stora. Det handlar såväl om geografiska avstånd som försvårar för alla som har skäl att ta sig till en tingsrätt, som allmänhetens känsla för att det finns ett fungerande rättsväsende med närhet i människors vardag. Vilken känsla för och kunskap om exempelvis en domstols roll, får elever i skolan som kanske aldrig under sin skoltid får möjlighet att på ort och ställe uppleva hur ett mål går till i en tingsrätt. Det finns skäl som jag ser det tro att en sådan situation motverkar allas vår strävan att stärka och utveckla demokratin i vid mening. Men det handlar inte enbart om rättsväsendets funktionssätt och legitimitet, utan det handlar också om möjligheten för mindre orter att bibehålla och utveckla samhället i vid mening. När en tingsrätt läggs ned utarmas orten på kompetens och utvecklingskraft. Med hänvisning till ovanstående vill jag fråga justitieministern vilka åtgärder hon vill vidta för att trygga verksamheten vid de mindre tingsrätterna.
fr · GN11353 · 1999-12-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:353 av () till finansminister om skatteväxling Den s.k. skatteväxling som regeringen, och gjort upp om haltar. höjs skatterna på diesel, el och kärnkraft, men skattelättnaderna för att stimulera individuell kompetensutveckling i arbetslivet kommer tidigast . Med skatteväxling menas vanligen att skatter på ett område höjs, som de sänks på ett annat. Men kommer skattehöjningarna att träda i kraft långt innan kompetensstimulansen gör det. Genom att blanda ihop en grön skatteväxling med skattelättnader för att stimulera kompetensutveckling har regeringen med hjälp av och lyckats förfela två bra och viktiga saker. Saker ska kallas vid sitt rätta namn. Den s.k. skatteväxlingen blev bara en skattehöjning. Det bästa sättet att lösa den pinsamma situationen som regeringen försatt sig i är att genomföra en äkta skatteväxling och sänka arbetsgivaravgifterna. Med anledning av den uppkomna situationen, där man höjer miljöskatter utan att sänka skatten på arbete, vill jag fråga finansminister följande: Vilka åtgärder är finansministern beredd att vidta för att det ska bli en äkta skatteväxling ?
fr · GN11354 · 1999-12-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:354 av () till finansminister om kompetenskonton Den praktiska förutsättningen för en medborgare att i praktiken omsätta begreppet det livslånga lärandet är inte helt lätt. Att på egen hand efter skatt finansiera en utbildning över kanske eller gör sig inte i en handvändning. är de flesta överens om att kunskap är en färskvara som ständigt måste uppdateras. Dagens arbetsmarknad förstärker behovet av att knyta ansvaret för kompetensutveckling till den enskilde individen. En dellösning på detta kan vara att uppmuntra olika former av s.k. individuella kompetensförsäkringar. har individuella pensionsförsäkringar en positiv särbehandling i skattehänseende. Det är bra eftersom det är en drivkraft för människor att långsiktigt spara till sina seniorår. erbjuds tusentals anställda i en s.k. kompetensförsäkring. Det underlättar för att medborgare regelbundet ska kunna fortbilda sig och uppdatera sin kompetens. Försäkringen fungerar i regel på så vis att en premie dras från bruttolönen vilket minskar den skattepliktiga inkomsten. Arbetsgivaren skjuter till motsvarande belopp. Pengarna får användas till utbildning och kompetenshöjning och tas ut som lön. 1@5% av lönen får avsättas och maximalt sparbelopp är en årslön. Vad avser finansministern vidta för åtgärder för att förbättra de ekonomiska förutsättningarna för medborgarnas livslånga lärande?