ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GM11336 · 1999-01-01 00:00:00 — Alltfler personer som fått preliminärt bostadsbidrag får nu besked om att de antingen skall betala tillbaka eller få ett större bidrag. I broschyren för bostadsbidraget står: "Du är återbetalningsskyldig om du lämnar oriktiga eller ofullständiga uppgifter eller om du låter bli att genast anmäla förändringar." I flera fall visar det sig nu att personer avkrävs återbetalning trots att de till punkt och pricka följt anvisningarna och även i många fall fått hjälp av personal på att uppge korrekta uppgifter. Problemen uppstår när det sker förändringar som man i slutet av föregående år inte kunde beräkna. Ett exempel för ett sammanboende par: Från den 1januari studerar båda, studerar en och en jobbar. utgick inget bostadsbidrag på grund av de förändrade inkomsterna, vilket korrekt uppgivits. Men den slutgiltiga bedömningen av nivån för bidraget beräknas på årsbasis. Kravet blir att hela bostadsbidraget skall återbetalas. Detta orimliga sätt att behandla dem som beviljas bostadsbidrag kan inte vara avsikten med det nya systemet. Bostadsbidraget kan inte vara avsett att fungera som ett tillfälligt lån, som sedan skall återbetalas. Min fråga till socialförsäkringsministern blir: Hur tänker ministern hjälpa dem som har fått återbetalningskrav, trots att de helt och hållet följt regelsystemet?
fr · GM11337 · 1999-01-01 00:00:00 — Den som börjar skolan avslutar i regel gymnasieskolan vid . Den som börjar vid sex kommer ut . Enligt har föräldrarna vårdnaden om sina barn tills de fyller . Studiemedel för gymnasiestudier får man dock tidigast andra kalenderhalvåret det år under vilket man fyller 20. Samma gräns gäller inte för eftergymnasiala utbildningar. På detta vis hamnar många 18-19-åringar i ett försörjningsmässigt glapp innan de kan beviljas studiemedel. Elever som behöver fördjupa sina kunskaper efter gymnasieskolan hamnar i en omöjlig situation. De kan som förberedelse för högre studier ha behov av att under ett par terminer genomgå en eftergymnasial utbildning som inte är klassad som högskoleutbildning. T.ex. behöver många av de elever som avslutar sin teckenspråksutbildning vid i ett par terminers ytterligare färdighetsträning på folkhögskola för att kunna gå vidare till högskola. Åldersgränsen för studiemedlen gör då att eleverna tvingas vänta, och det finns risk att de förlorar så mycket i färdighet att de ger upp och väljer ett annat yrke, trots att bristen på teckenspråkstolkar och teckenspråkslärare är stor. Liknande problem uppstår för dem som vill studera musik eller måleri. Min fråga till utbildningsministern är: Avser utbildningsministern att vidtaga åtgärder för att undanröja problemet med 19-årsglappet för dem som drabbas av det på det sätt som ovan påvisats?
fr · GM11338 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen har vid olika tillfällen talat om att det kanske blir nödvändigt att sänka kapitalskatterna för att harmonisera med nivåerna inom EU. Ett problem har sagts vara att då kommer också avdragsrätten för räntor att försämras och detta skulle få en hel rad olyckliga konsekvenser för främst villa- och fastighetsägare. Försämringen av avdragsrätten kan kompenseras genom en sänkt eller slopad fastighetsskatt. Är statsrådet beredd att verka för en harmonisering av kapitalskattenivåerna ned mot övrig EU-nivå och därmed också en motsvarande anpassning av fastighetsskatten?
fr · GM11339 · 1999-01-01 00:00:00 — Inom familjerätten finns en rad allmänna bestämmelser om internationella rättsförhållanden rörande bl.a. äktenskap, förmyndarskap och frågor rörande förmögenhet och arv. Däremot tycks det saknas en entydig rättsordning när det gäller adoptioner. Om ett par, utifrån utgångspunkten barnets bästa, godkänts som adoptivföräldrar av ett annat lands domstol, tycks ett sådant beslut inte godkännas i . I ett aktuellt fall - ett homosexuellt par - godkändes endast den ena föräldern som adoptivförälder trots att paret ingått partnerskap och bor tillsammans med barnet. Därmed får barnet ett sämre rättsskydd i än i det land hon kommit från. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vad avser regeringen göra för att inte försämra situationen för barn adopterade utomlands av homosexuella föräldrar?
fr · GM1134 · 1999-01-01 00:00:00 — Den 18oktober begärdes , f.d. diktator, på tillfälligt besök i , arresterad av spanska domare. Diplomatiska förvecklingar pågår huruvida har rätt att åtnjuta diplomatisk immunitet. I skrivande stund är det inte heller klart att den spanska regeringen ställer sig bakom kravet på utlämning av från till , så att rättegången kan genomföras. Från flera håll har framförts idén om att rätt instans för en sådan rättegång är krigsförbrytartribunalen i . Det finns också en uppenbar risk för att respektive ger efter för påtryckningar från den chilenska regeringen och låter återvända till utan att någon domstol prövat frågan om hans skuld. En sådan händelseutveckling vore djupt olycklig. Arresteringen har väckt starka känslor hos alla de chilenare som på olika sätt blev offer för militärdiktaturen under ledning. En rättegång mot skulle möjliggöra en försoning med det trauma som så många chilenare bär på utifrån åren under diktatur. Den har inte kommenterat hur rättegången mot skall genomföras. Jag vill därför fråga utrikesministern: På vad sätt avser den att agera för att rättegången mot skall förverkligas, vid den spanska domstolen eller vid krigsförbrytartribunalen i ?
fr · GM11340 · 1999-01-01 00:00:00 — förde staten över kostnadsansvaret för läkemedelsförmånen till de enskilda landstingen. visar det sig att läkemedel blev nästan dyrare för samhället än beräknat, av detta står för . Det har visat sig att läkemedelskostnaderna inte blev den besparing som man trodde och att antalet personer med frikort har ökat. Detta kan bero på en bristfällig prisinformation och på att onödigt dyra originalpreparat skrivs ut. Avser socialministern ta några initiativ för att minska kostnaderna för läkemedel?
fr · GM11341 · 1999-01-01 00:00:00 — har överlämnat en skrivelse till regeringen där de pekar på en rad problem i de nuvarande reglerna för försörjningsstöd enligt socialtjänstlagen. pekar bl.a. på att brottsoffer som får ideellt skadestånd nekas rätt till försörjningsstöd då skadeståndet kan anses tillgodose behovet. Det innebär att människor med dålig ekonomi inte har samma möjligheter som andra att positivt förändra sin ekonomiska situation efter att ha drabbats av brott. En annan, omdiskuterad grupp, är unga vuxna som vill flytta hemifrån, där regeringsrätten i flera domar som gäller denna grupp ansett att bistånd inte skall beviljas till eget boende. Någon övre åldersgräns för hur länge det kan anses rimligt att bo kvar hemma hos föräldrarna finns inte. Här råder oklarhet för både ungdomar och föräldrar om rättsläget när det gäller ansvaret för boendet - trots regler om försörjningsansvar. Även barns tillgångar är en faktor som kan påverka föräldrars rätt till ekonomiskt bistånd, trots att barn inte är skyldiga att försörja sina föräldrar. anser att det behövs klarlägganden på dessa och en rad andra punkter som preciseras i skrivelsen, när det gäller rätten till försörjningsstöd. Min fråga till socialministern är följande: Vad avser regeringen att vidta för åtgärd för att åstadkomma större tydlighet vad gäller de luckor i försörjningsstödet som påvisar i sin skrivelse till regeringen?
fr · GM11342 · 1999-01-01 00:00:00 — Dyslektiker har möjlighet att göra högskoleprovet muntligt - något som för många människor med dyslexi är nödvändigt för att man över huvud taget skall ha en chans att komma in på högskolan. Dessvärre anordnas tillfällen för att kunna avlägga muntligt högskoleprov endast en gång . Det innebär att dyslektiker har möjlighet att göra högskoleprovet hälften så ofta som andra, vilket betyder att om man misslyckas en gång, så måste man vänta innan man kan få en ny chans. Avser utbildningsministern verka för att det anordnas muntliga högskoleprov för dyslektiker oftare?
fr · GM11343 · 1999-01-01 00:00:00 — Övergreppen mot den fria pressen i blir allt allvarligare. Den 8februari greps ytterligare fyra journalister, alla från Mirror. President sätt att med the and Order Maintenance Act försöka tysta pressen är oacceptabelt. Ämnar statsrådet ta initiativ till att avbryta allt bistånd till statsmakten i och fortsättningsvis kanalisera stödet till det zimbabwiska folket enbart genom enskilda organisationer?
fr · GM11344 · 1999-01-01 00:00:00 — Sjörapporten i är mycket viktig för våra yrkesfiskare. Särskilt viktig är den för de mindre fiskefartygen och kustfiskeflottan. förekommer sjörapporten endast i , program ett, och rapporteringen om aktuella vindstyrkor är ännu glesare. var rapporteringen tätare och antalet platser varifrån aktuell vindstyrka rapporterades var flera. Ett exempel är att ges ingen uppgift om vindstyrkan från Christiansö, vilket upplevs som en klar försämring av många fiskare i sydöstra . Yrkesfiskaren är för sin försörjning beroende av att kunna utöva sitt yrke på ett så säkert sätt som möjligt. Trots moderna hjälpmedel är yrkesfiskaren beroende av att få aktuella rapporter om väder och vind betydligt oftare än vad som erbjuds . Antalet platser med uppgifter om sjöväder och vindstyrkor bör också utökas. Vilka åtgärder ämnar statsrådet ta initiativ till för att ändra avtalet med så att antalet sjörapporter i radion blir flera och att rapporter om aktuella vindstyrkor meddelas från ytterligare orter?
fr · GM11345 · 1999-01-01 00:00:00 — Frågan om att personer med främlingspass inte beviljats visum till har varit på statsrådets bord. Jag vill härmed aktualisera frågan genom att ta upp ett färskt fall. En familj från , som vill vara anonym på grund av rädsla för förföljelse, beviljas inte visum i beroende på att de har främlingspass. Dottern i familjen vill studera i , men nekas alltså detta. Min partikollega tog upp denna fråga och i svaret skrev statsrådet att det bereddes en samnordisk framställning till just för att klargöra de regler som gäller för våra utfärdade främlingspass. Statsrådet pekade på att detta hade sin grund i missförstånd om gällande svenska och nordiska regler. Jag vill därför fråga statsrådet: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att förmå att godta de svenska främlingspassen?
fr · GM11346 · 1999-01-01 00:00:00 — ligger i kommun och är den största vintersportorten i norra med ca 4000 fritidsfastigheter och ett flertal hotell. Kommunen har gjort betydande insatser i form av infrastruktur, VA-lösningar, utökad räddningstjänst, dagisplatser m.m. Den arbetande befolkningen ökar med och visst är detta positivt men problemet är att i stort sett ingen betalar en krona i inkomstskatt i kommun, de allra flesta är skrivna i andra kommuner och betalar sin kommunalskatt dit. Skulle man vilja skriva sig i den aktuella kommunen där man har sitt arbete säger regelverket ifrån, säsongen är helt enkelt för kort. Antag att de skulle vara skrivna i den kommun där de jobbar. Det skulle innebära betydande inkomster för kommunen som skulle generera nya arbeten för att kunna bistå med en god service i kommunen som både turister och näringsliv är beroende av. kommun är inte unik som turistkommun det finns fler kommuner med liknande problem. Turismen är en näring på frammarsch som utvecklas och skapar tillväxt och det skall vi vara positiva över, men det kräver som sagt att turistkommunerna kan bistå med god service på alla vis, för att allt skall bli lyckat. Avser ministern att vidta några åtgärder för att turistkommuner inte skall missgynnas av de nämnda reglerna?
fr · GM11347 · 1999-01-01 00:00:00 — Den 4februari presenterade de tre fackförbunden , SAF och TCO en gemensam rapport om konsekvenser för utanförskap av EMU. Att stå utanför EMU kommer enligt rapporten försvaga konkurrenstrycket i . Detta "kan medföra att svenska konsumenter inte får del av de lägre priser som följer av den ökade konkurrensen" skriver förbunden i sin gemensamma rapport. Detta är ytterst allvarligt och angeläget att förhindra. Just konkurrenstryck och prispress har den största betydelsen för de svenska hushållen och familjerna. Det är inte rimligt med en politik som driver undan konkurrenstryck och därmed håller uppe priserna. Det är heller inte rimligt att vi i skall betala högre priser för likvärdiga produkter i EMU-länderna. Att tappa konkurrenskraft och prispress är för hårda slag mot de svenska hushållen, familjerna och individerna. Den enskildes välfärd och köpkraft riskerar reduceras rejält när en så grundläggande faktor i en öppen marknadsekonomi som konkurrenstryck minskar eller delvis sätts ur spel. Ett sådant slag gör oss inte rikare, utan tvärtom fattigare. saknar regeringen uppfattning i EMU-frågan. Besked dröjer och olika signaler sänds från olika regeringsföreträdare. En oförmåga att fatta beslut kring frågan framtonar och processen drar ut . Vad tänker regeringen göra åt att svenska konsumenter inte får del av den prispress som den gemensamma valutan innebär?
fr · GM11348 · 1999-01-01 00:00:00 — Den s.k. älgsjukan som härjat inte minst i under en lång följd av år har ännu inte fått sin slutliga förklaring och lösning. Flera teorier har framförts . Den som kanske anses vara den mest realistiska är den som handlar om att bromerade flamskyddsmedel har kontaminerat naturen och att älgarna därför får i sig dessa gifter. har vi kunnat läsa i tidningar att forskare som arbetat med problemet funnit miljögiftiga bromerade flamskyddsmedel också i fisk i Viskan. Denna uppgift gör enligt min mening att problematiken vidgats ytterligare. Vad innebär dessa upptäckter för riskbilden? Vilka andra djurarter har drabbats? Hur stor är spridningen? Fler frågor skulle kunna ställas. Enligt uppgift i massmedier är forskningspengarna för frågan nu i princip slut. Min fråga till miljöministern är: Vad ytterligare gör statsmakterna för att lösa frågan om den s.k. älgsjukan?
fr · GM11349 · 1999-01-01 00:00:00 — Det är bra att antalet fristående skolor i har ökat , eftersom detta ökar de studerandes möjlighet att välja skola med grundinriktning och huvudmannaskap som känns bra för den studerande. Ett problem i det här sammanhanget är att valfriheten inskränks genom att kostnaderna kan bli oöverstigligt höga för eleven om den aktuella skolan finns långt från hemorten och enligt nuvarande regler inackorderingstillägg inte utgår eftersom motsvarande utbildning i regi finns på hemorten. Detta gör det ekonomiskt omöjligt för en del elever att välja önskad fristående skola. Min fråga till utbildningsministern är: Har utbildningsministern planer på att ändra regelverket så att inackorderingstillägg utgår även i ovan beskrivna fall?
fr · GM1135 · 1999-01-01 00:00:00 — har fågelslakterier i stor omfattning specialiserats till att enbart hantera t.ex. kyckling och har den geografiska lokaliseringen till ökat. i hämtar t.ex. inte slakthöns norr om , om inte minst 6000 slakthöns kan levereras . Hönseriägarnas strävan att övergå till frigående höns, i syfte att nå en mer djurvänlig hantering, gör det ännu svårare att leva upp till slakteriernas volymkrav. En enskild hönseriägare har stora svårigheter att genomföra utslaktning på egen hand. Alternativet är avlivning genom och vidaretransport till de särskilda destruktionsanläggningar som finns på ett fåtal platser. Detta bidrar till onödiga transporter och är även slöseri med en möjlig förädlingsprodukt. Om en hönsbesättning kunde slaktas i ett mobilt fjäderfäslakteri på gården eller i direkt anslutning till varje producent kunde sedan transport ske till ett kokeri för vidareförädling. Mobila slakterier kräver godkännande eller acceptans från EU. har dock ett undantag för mobila slakterier av ren. Det kräver också att stödet från till det nationella programmet till stöd för förädling och avsättning till jordbruksprodukter också skall kunna omfatta investeringar vad gäller höns. I begreppet "fågelkött" ingår endast kyckling, gås, kalkon och anka, men ej kött från höns. Min fråga till jordbruksministern är: Är ministern beredd att arbeta för att mobila slakterier för fjäderfä får etableras i ?
fr · GM11350 · 1999-01-01 00:00:00 — Uppgifter finns om att givit i uppdrag att svara för att ett svenskt system för miljövarudeklarationer etableras. Systemet skall enligt uppgift bygga på certifiering av miljövarudeklarationer som är baserade på LCA (Livs Cykel Analys). För att inte kostnaden skall bli alltför betungande för i första hand mindre företag borde det kunna anses tillräckligt med att företag har ett certifierat miljöledningssystem och därutöver egendeklarerade miljövarudeklarationer. Min fråga till näringsministern är: Vilka åtgärder avser statsrådet att vidta för att undvika de stora bekymmer som kan möta småföretagen som en följd av det nya systemet med miljövarudeklarationer?
fr · GM11351 · 1999-01-01 00:00:00 — har haft anledning att behandla frågan om i vilken utsträckning förtidspensionerade skall kunna ta arvoderade politiska uppdrag. har uttalandena varit positiva, då utskottet ansett det värdefullt att funktionshindrade och människor med kroniska sjukdomar skall kunna delta i politiken. Det är alltså en fråga om demokrati. Den 1januari ändrades reglerna så att de personer som förtidspensioneras får ha en inkomst upp till 1/8 årslön som arvode från politiska uppdrag (i stället för det tidigare generella beloppet på 6 000kr/år). Trots detta uppstår problem eftersom försäkringskassorna anser att regeln inte gäller, eller inte kan tillämpas när någon har förtidspension eller har mindre del av ett helt sjukbidrag. Det råder också oklarheter om de som blev förtidspensionärer före den 1januari skall omfattas av reformen. Här kan bedömningarna variera från kassa till kassa. Min fråga till statsrådet är: Vad avser regeringen att ta för initiativ för att sjuka och funktionshindrade mot arvode skall kunna delta i det politiska livet?
fr · GM11352 · 1999-01-01 00:00:00 — I Forsa socken i är i byn belägen. Det är en typisk Forsagård med två . Ägaren ansåg sig inte ha möjlighet att bevara ytterligare en gårdsmiljö utöver den fyrbyggda gård som familjen bebor och sålde gården. Köparen har för avsikt att montera ned den gamla 1700-tals gården och flytta den till för att bygga om den till ett hyreshus. Nästa gång vi kan se gårdsdörrarna snidade av Forsas främste storsnickare är de kanske till salu på i utanför och skickas till en köpare i som pittoresk prydnad till en villa i . Har vi verkligen råd att undvara flera och ? Har vi råd att sälja ut kulturmiljöerna, som finns runtom i vårt land? För varje Hälsingegård som försvinner är det ett omistligt källmaterial till vår historia som går om intet. Projekt är ett antal gårdar som valts ut att vårdas och visas. Men vad händer med alla gamla hus och gårdar som inte betraktas som tillräckligt kulturhistoriskt värdefulla för att bli byggnadsminnen eller få bidrag från till underhåll? När en byggnad eller bebyggelse förklaras som "kulturhistoriskt värdefull" av de antikvariska myndigheterna tolkas detta ofta som att annan bebyggelse inte är värd att vårda. Det är hög tid att lyfta fram bebyggelsens kulturhistoriska betydelse. Är kulturministern beredd att vidta åtgärder för att skydda det beskrivna kulturarvet?
fr · GM11353 · 1999-01-01 00:00:00 — Ryska kärnreaktorer av Tjernobyltyp med bristande säkerhet bidrar till den nordiska elförsörjningen. Via det finska elnätet kommer rysk kärnkraftsel in även i de svenska elnäten. En studie visar nu att reaktor 2 vid kärnkraftverket i Sosnovyj Bor, utanför , inte ens uppfyller säkerhetkraven för gamla reaktorer i väst. Kärnkraftverkets fyra reaktorer är nu . De är av den gamla osäkra RBMK-typen som finns i Tjernobyl och som bl.a. saknar reaktorinneslutning. Säkerhetssystemen är inte fysiskt åtskilda och de klarar inte av ett stort rörbrott. Den internationella säkerhetsstudien visar att risken för härdskada vid andra reaktor är alltför hög. Efter vissa redan beslutade, relativt okomplicerade, åtgärder kan risken uppskattas till 1 på 10000 driftår, alltså en betydligt större risk än vad som gäller i äldre västreaktorer, 1 per 100000 driftår. Regeringens politik att avveckla säkra svenska kärnkraftverk ökar inte bara importen av orenad dansk kolkraftsel. Genom import av rysk kärnkraftsel ökar dessutom riskerna genom att osäkra ryska kärnkraftverk körs med högre effekt och . Det borde i stället vara ett svenskt intresse att osäkra reaktorer av Tjernobyltyp stängs möjligt. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att farliga reaktorer av Tjernobyltyp stängs i stället för säkra svenska reaktorer.
fr · GM11354 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt har placerat ut mellan 150 och 200 robotar i södra delen av landet och riktat in dem mot . Tidningens källa uppges vara en hemlig rapport från det amerikanska försvarshögkvarteret. har bekräftat uppgifterna. agerande riskerar bidra till att öka spänningen i regionen. Frågan om och relation måste lösas på fredlig och demokratisk väg. Hot om militärt våld kan inte accepteras. Avser utrikesministern agera för att få att dra tillbaka de robotar som riktas mot ?
fr · GM11355 · 1999-01-01 00:00:00 — Det cancerframkallande ämnet bensidin kan finnas i bl.a. rester av returpapperstvätt. Det finns uppgifter om att skånska bönder kalkar med tusentals ton farligt danskt industriavfall som består av rester efter returpapperstvätt. Det danska industriavfallet används av skånska bönder som gratis kalkningsmedel. Det är förvånande om har godkänt importen av det danska industriavfallet, särskilt om man känt till förekomsten av bensidin i avfallet. Jag vill därför ställa följande fråga till jordbruksministern: Avser regeringen att vidta åtgärder för att stoppa användandet av danskt industriavfall som kalkningsmedel?
fr · GM11356 · 1999-01-01 00:00:00 — I regeringens proposition Miljöpolitik för ett hållbart (prop. 1997/98:145) skriver man: "Regeringen bedömer att det är särskilt angeläget att vidareutveckla mätbara mål och parametrar för bevarande av våtmarkerna och deras biologiska mångfald. Den nationella våtmarksinventeringen med inriktning på större våtmarker kommer avslutas ---" Jag har nåtts av uppgiften att regeringen kommer att fatta beslut om att medge fortsatt brytning av torv på Tönningefloarna. Jag vill därför ställa följande fråga till miljöministern: Avser regeringen medge fortsatt brytning av torv på Tönningefloarna?
fr · GM11357 · 1999-01-01 00:00:00 — Tillgången till Internet förutsätter ett Internetabonnemang. Abonnemanget omfattar en e-postadress och rätten att söka på nätet. Ofta ingår ett utrymme för en egen hemsida. Om så inte är fallet kan ett sådant utrymme erhållas genom en separat avgift eller i vissa fall med tillåtande av att reklam ibland visas vid surfande på nätet. För vår information och kommunikation samt handel av varor och tjänster betyder Internet alltmer. Vad gäller här konsumenträttsligt? Ett fel som sprids via Internet, liksom stängning av en hemsida, kan orsaka svårlöslig skada, då den egna Internetsidan är abonnentens Internetansikte. Hemsidan kan göras mer eller mindre intressant, servicevänlig och allmänt tilltalande. Tjänsten att i detta syfte organisera och designa hemsidan kan köpas av Internetleverantören eller av någon IT-specialist. Hemsidan på nätet ingår i abonnemanget eller erhålls genom ett tilläggsabonnemang. Det råder många frågetecken kring vad som gäller beträffande rättsliga källor i form av författning, doktrin och praxis i dagens avtal. Avtalsrättsliga köp och konsumenträttsliga samt skadeståndsrättsliga frågor utgör exempel på sådana rättsfrågor som kan uppkomma. Särlagstiftning som mer eller mindre direkt avser Internet finns, med ett undantag, ännu inte i . Den enda särlagstiftning som finns är lag om ansvar för elektroniska anslagstavlor. Min fråga till regeringen är vilka åtgärder som vidtagits för att säkerställa konsumentens rättsliga skydd för IT-tjänster, inklusive hemsida via Internet.