ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN1228 · 1999-10-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:28 om Postens kassaservice har frågat mig om jag avser att medverka till beslut som indirekt medför att lantbrevbäringens kassaservice försvinner. Den lämnade frågeställningen berör frågan om den framtida kassaservicens omfattning och utformning. Denna fråga är komplex. Antalet transaktioner på postkontoren har minskat och bedöms fortsätta att minska med 5@7% . Förändringar av kundbeteenden samt den marknadsmässiga och tekniska utvecklingen har lett till att marknaden för betaltjänster genomgått betydande strukturella förändringar . Mot bakgrund av de ovan beskrivna förändringarna tillsatte regeringen en utredning med uppdrag att analysera behovet av förändringar av det statliga ansvaret för en rikstäckande kassaservice. Utredningen har lämnat ett betänkande som skickats ut på remiss. Frågan bereds inom regeringen. Jag vill inte föregripa regeringens beredning av frågan om det framtida statliga ansvaret för en rikstäckande kassaservice och bedömer det därför som olämpligt att uttala mig i frågor som är knutna till denna beredning. Avslutningsvis vill jag påpeka att staten @ genom avtal @ påverkar Posten AB:s skyldighet att tillhandahålla en kassaservice med krav på bl.a. kvalitet och tillgänglighet. Det ankommer dock på Posten och ledning att besluta om den konkreta utformningen av bolagets produktion av tjänster, som exempelvis kassaservice via lantbrevbärare.
frs · GN1229 · 1999-10-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:29 om miljövärdering av Försvarsmaktens flygplatser har frågat mig om jag avser att ta initiativ så att den kommande strukturen inom försvaret tar hänsyn till om miljötillstånd finns med tanke på den verksamhet som är tänkt att bedrivas vid förbanden. Bakgrunden till fråga är Försvarsmaktens promemoria om miljövärdering av flottiljflygplatser m.m. och verksamheten vid Malmens flygplats i . På regeringens uppdrag redovisade Försvarsmakten ett förslag till framtida struktur för Försvarsmakten. Redovisningen innehöll även ett förslag till dimensionering av organisationen i fred. Försvarsmaktens förslag bereds nu inom . Förslaget till dimensionering av grundorganisationen bereds tillsammans av Försvarsdepartementet och Försvarsmakten. beslutade regeringen om riktlinjer för det fortsatta arbetet med översynen av Försvarsmaktens grundorganisation. Dessa riktlinjer behandlar försvarspolitiska, ekonomiska, näringspolitiska och miljöpolitiska aspekter. När det gäller miljöaspekterna i det pågående förändringsarbetet kan jag konstatera att miljöprövningen är avslutad för ett antal flottiljflygplatser och skjutfält, medan den pågår för andra. Resultatet av en genomförd miljöprövning har självfallet stor betydelse för utformningen av den framtida verksamheten på den orten. Jag kan erinra om att regeringen vid skilda tillfällen, , har meddelat tillstånd enligt dåvarande miljöskyddslagen (1969:387) för verksamheten vid Malmens flygplats. Regeringen avser att redovisa sina förslag i en särproposition om totalförsvaret som överlämnas till .
frs · GN1230 · 1999-10-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:30 om återvinningssystemet har frågat mig vad jag avser att ta för initiativ för att se till att en ännu större andel förpackningar hamnar i återvinningssystemet och inte som i restavfallet. Mot bakgrund av att det finns vissa problem med den praktiska tillämpningen av producentansvaret för bl.a. förpackningar tog jag initiativ till ett möte med berörda parter på central nivå (Förpackningsinsamlingen, Pressretur, , RVF och ). Jag förde fram tre områden som särskilt viktiga i diskussionen; informationen till hushållen, samarbetet mellan kommunerna och de bolag som samlar in och återvinner materialen samt utvecklingen av nya system och ny teknik. träffades vi på nytt. Efter mötet kunde jag konstatera att det pågår ett arbete med att utveckla hanteringen av återvinningssystemen och att det finns en större samsyn än tidigare mellan de berörda parterna om återvinningssystemens funktion. Det redovisades förslag på samarbete kring utökad information till konsumenterna, ett mer flexibelt tänkande kring utformningen av insamlingsstationerna och en öppning när det gäller att uppnå en mer hushållsnära insamling. Jag kommer givetvis att följa upp dessa frågor även framöver och är beredd att ta nya initiativ.
frs · GN1231 · 1999-10-07 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:31 om de mänskliga rättigheternas universalitet har frågat mig vad jag avser göra för att påverka att respektera de mänskliga rättigheterna. hör till den grupp länder som ständigt uppmärksammas på grund av bristerna i fråga om de mänskliga rättigheterna. Från den sida tar vi på olika sätt upp frågan med kinesiska regeringsföreträdare. Det sker både i enskilda bilaterala kontakter och i EU-samarbetet, i politiska överläggningar såväl som genom seminarier och i internationella sammanhang, särskilt inom FN-systemet. Vår utgångspunkt är att vi söker agera så att vi bäst kan utöva påverkan och bidra till att situationen för de mänskliga rättigheterna i förbättras. Det är ett långsiktigt arbete som också inkluderar att vi reagerar med skarp kritik, enskilt eller samfällt genom EU, när uppenbara kränkningar av de mänskliga rättigheterna sker. Den balans vi eftersträvar är att kombinera en kraftfull kritik mot övergreppen med en påverkan också genom dialog och samarbete. MR-politik förs i hög grad inom ramen för en gemensam EU-policy. Som ett inslag i EU:s politiska dialog med genomförs regelbundet en separat dialog om situationen för de mänskliga rättigheterna i . Också genom EU bedrivs ett utvecklingssamarbete på området mänskliga rättigheter. Inom FN-systemet sker ett samarbete med inom olika MR-mekanismer inklusive med FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. Frågor om rättsutveckling och mänskliga rättigheter diskuteras även i återkommande seminarier, där kinesiska regeringstjänstemän och akademiker möter kolleger och representanter för enskilda föreningar från EU-länderna. På så sätt strävar vi efter att med olika medel och gemensamt påverka att genomföra de förbättringar som vi och likasinnade länder kräver. När jag hade överläggningar med den kinesiske utrikesministern i den 10mars hade vi en utförlig och ingående diskussion om de mänskliga rättigheterna i där jag bl.a. tog upp de hårda domarna mot dissidenter och bruket av dödsstraff i .
frs · GN1232 · 1999-10-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:32 om marinens underhållsvarv har frågat mig om ägarförhållandet på varvet i påverkar bedömningen om vilket varv som skall sköta marinens fartygsunderhåll . Den nu gällande inriktningen för Försvarsmaktens materielförsörjning innebär bl.a. att internationellt samarbete och ömsesidiga beroenden är något som statsmakterna anser vara av stort värde för en säker materielförsöjning till det svenska försvaret. Inom Försvarsmakten pågår en översyn av det framtida fartygsunderhållets omfattning och organisation. Beslutet av vilket eller vilka varv som skall sköta marinens fartygsunderhåll påverkas av flera faktorer. Försvarsdepartementet har bl.a. som uppgift att inför förändringar av ägarförhållanden bevaka de åtaganden som industrin har mot Försvarsmakten och staten. Bedömningen görs mot den nye ägarens förutsättningar att fullfölja sådana åtaganden.
frs · GN1233 · 1999-10-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:33 om och i stödområdet har frågat mig om regeringen kan överväga att ompröva beslutet att inte inplacera Åmåls och kommuner i ett nationellt stödområde. Enligt gällande ordning är det som beslutar vilka områden som ska inplaceras i nationella stödområden för regionalpolitiska företagsstöd. Regeringen har i den avlämnade budgetpropositionen föreslagit vissa ändringar i den nuvarande stödområdesindelningen. Detta beror främst på att , som ska godkänna alla regionalpolitiska stödområden i medlemsländerna, har utfärdat nya riktlinjer för hur dessa områden ska utses . Regeringen har därvid bedömt att områden i som omfattar av befolkningen bör ingå i nationella stödområden. Inför en framtida utvidgning av EU har kommissionen beslutat att de nationella stödområdena får högst utgöra 42,av EU:s totala befolkning. Vid fördelningen av denna befolkningsram har kommissionen fastställt att får ha stödområden som omfattar 15,av befolkningen, jämfört med 18,. Regeringen anser att det låga utfallet för inte är rättvisande i förhållande till andra medlemsländer. Regeringen har därför arbetat för att förmå kommissionen att ändra sitt beslut. Detta arbete pågår fortfarande. Om beslut står fast, bedömer regeringen att de långsiktiga regionalpolitiska problemen i Åmåls och kommuner inte är av den svårighetsgrad, i jämförelse med andra områden, att kommunerna bör inplaceras i stödområde. Regeringen är därför inte nu beredd att ompröva sitt ställningstagande. Jag vill också nämna att regeringen i budgetpropositionen föreslagit att det fortsättningsvis ska vara en uppgift för regeringen att närmare bestämma vilka områden som ska ingå i de nationella stödområdena. Detta eftersom stödområdesindelningen numera till stor del bestäms av riktlinjer för stöd till regionala ändamål. I detta sammanhang vill jag dock tala om att både Åmåls och kommuner, enligt regeringens förslag till , fortsättningsvis ska ingå i EG:s nya strukturfondsområden mål2.
frs · GN1234 · 1999-10-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:34 om i ett glesbygdsperspektiv () har frågat statsrådet om vad han avser att göra för att den positiva tillväxt som skapar, även kan komma glesbygdskommunerna i till del. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. En förutsättning för att den tillväxt som ger möjlighet till inte bara kommer till del är att de interregionala förbindelserna till angränsande regioner håller hög standard. För del är de viktigaste lederna väg E4 och . E 4 är utbyggd till motorvägsstandard genom och , förutom delarna förbi , förbi och norr om . Utbyggnaderna vid och är upptagna i nationella plan medan utbyggnaden vid kommer att prövas igen i samband med planeringsomgången 2002@2011. Antalet tåg på kommer att öka när Öresundstrafiken kommer i gång. har därför i sin stomnätsplan prioriterat kapacitetsförstärkningar, bl.a. i form av nya spår, mellan och fram . En annan viktig förbindelse mellan och är väg 23. Investeringar på den vägen beslutas av länen i de regionala transportplanerna. i har inrymt två objekt, vid Sandsbro samt mellan Huseby och Räppe, i sin plan. Arbetet med planeringsomgången 2002@2011 för infrastruktur inleddes . Regeringen kommer att lägga en proposition om vilken inriktning investeringarna ska ha. En del i arbetet är att studera vilka omvärldsförändringar som kommer att påverka efterfrågan på transporter . och dess effekter blir därmed en viktig del av underlagsmaterialet till propositionen.
frs · GN1235 · 1999-10-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:35 om uteblivna sändningar i det digitala marknätet har frågat om jag avser att vidta några åtgärder mot SVTMitt om sändningarna i inte startar. Frågan föranleds av medieuppgifter om att () ännu inte inlett sina regionala sändningar i och att skälet skulle vara att det sålts för få avkodare och att de avkodare som finns på marknaden är för dåliga. Enligt regeringens beslut med senare ändringar ges SVT rätt att sända televisionsprogram med digital teknik i bl.a. och med omnejd. Som villkor för sändningsrätten gäller bl.a. att SVT skall sända regionala program i samtliga områden som omfattas av tillståndet. De regionala programmen skall i betydande omfattning innehålla program med anknytning till sändningsområdet. Sändningarna av regionala program skall omfatta i genomsnitt minst under ett kalenderår. Enligt vad som uppges från SVT är uppgiften att SVT inte har inlett de regionala digital-TV-sändningarna i felaktig. Efter ett sändningsuppehåll har sändningarna startat på nytt. SVTMitt avser att utvidga sändningarna . Mot denna bakgrund finns inga skäl att vidta några åtgärder.
frs · GN1236 · 1999-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:36 om stöd till salix energigröda har frågat mig om jag kan tänka mig att arbeta för att stödet till salixodlingen förlängs under Agenda 2000-perioden fram till och med . Biobränslebaserad energiproduktion är en viktig del i den framtida svenska energiproduktionen. Salixodlingen har dock haft stora svårigheter att konkurrera med de övriga energikällorna som nämns såsom skogsavfall och restprodukter från träindustrin. Den dåliga efterfrågan på salix har lett till lönsamhetsproblem varför intresset för odlingen är svagt trots det kraftigt höjda planteringsstödet genom uppgörelsen i prispaketet . För plantering anmäldes varav preliminärt räknar med att knappt hälften verkligen har planterats. Tills vidare vill regeringen avvakta odlingens utveckling då anläggningsstödet fortfarande finns tillgängligt.
frs · GN1237 · 1999-10-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:37 om och har frågat mig om regeringen avser verka för att i ökad utsträckning skall beakta barnens rättigheter, utifrån , i samband med ekonomiska besparingar. I (artikel 3) och utlänningslagens portalbestämmelse stadgas att "i det fall som rör barn skall särskilt beaktas vad hänsynen till barns hälsa och utveckling samt bästa i övrigt kräver". skall, liksom alla andra myndigheter på statlig, och landstingsnivå, sätta barnets bästa i främsta rummet vilket innebär att i alla beslut som på något sätt rör barn skall barnets bästa alltid beaktas. Frågan om barnets bästa skall alltså alltid vara det första av flera överväganden. Detta innebär att som myndighet ansvarar för att barnets bästa beaktas såväl i mottagandet av, som i utredning och beslut gällande asylsökande barn. Jag utgår från att verket i sina ekonomiska överväganden också har vägt in hänsynen till barnets bästa.
frs · GN1238 · 1999-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:38 om mänskliga rättigheter i har frågat mig mot bakgrund av de homosexuellas situation i om jag ämnar driva frågan om de homosexuellas mänskliga rättigheter i FN och i EU och i så fall hur. Den ser med stort allvar på uttalandet av president rörande homosexuella i . Diskriminering och bestraffning av personer på grund av homosexualitet är helt oacceptabel. Rätten till privatliv liksom yttrandefriheten finns fastlagd bl.a. i den internationella konventionen om politiska och medborgerliga rättigheter. I den fortlöpande dialogen mellan och kommer vi från svensk sida att klargöra vår inställning på detta område. Det är oroande att vi kan se en liknande utveckling som i i andra . Rättigheterna i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna gäller för alla människor, utan åtskillnad, oavsett ras, hudfärg, kön, språk, religion, politisk eller annan uppfattning, nationellt eller socialt ursprung, egendom, börd eller ställning i övrigt. Principen om icke-diskriminering är grundläggande och utgör ett centralt inslag i de olika konventionerna om mänskliga rättigheter. har ratificerat flera av dessa konventioner, bl.a. konventionen om de medborgerliga och politiska rättigheterna, och är sålunda bundet av dess innehåll. Den är av den bestämda uppfattningen att diskriminering och bestraffning av människor enbart på grund av deras sexuella läggning står i strid med den grundläggande principen om alla människors lika värde och rättigheter. I alla fora verkar för att på ett kraftfullt sätt motverka förekomsten och uppkomsten av alla former av diskriminering. kommer att fortsätta att påtala och uppmärksamma dessa frågor i alla de sammanhang där det är aktuellt och på bästa sätt tjänar saken. Självklart kommer jag också att ta upp denna fråga då jag har bilaterala kontakter med berörda länder.
frs · GN1239 · 1999-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:39 om trikloretylen har frågat statsrådet om regeringen ämnar ta initiativ så att hanteringen kring trikloretylenfrågan offentliggörs. Frågan har överlämnats till mig. Under den regeringskonferens som föregick Amsterdamfördraget drev aktivt frågan om en fördragsreglering av rätten att ta del av handlingar i EU:s institutioner. Genom Amsterdamfördraget infördes en ny bestämmelse om öppenhet i EG-fördraget (artikel 255). Enligt den nya bestämmelsen skall allmänheten ha rätt till tillgång till , rådets och kommissionens handlingar enligt allmänna principer som rådet tillsammans med parlamentet och på förslag från kommissionen skall fastställa före . Kommissionens förslag till den nya rättsakten väntas . Inom Europeiska kommissionen pågår också ett arbete för att bedöma hur trikloretylen skall klassificeras i fråga om cancerfarlighet. Dessutom prövas de svenska reglerna om trikloretylen i på begäran av en svensk domstol. Regeringen har i dessa sammanhang fört fram alla relevanta fakta om trikloretylen och dess farlighet. De handlingar som regeringen har upprättat är offentliga här. Jag kan försäkra att regeringen inte har någon annan uppfattning än , nämligen att insynen i alla EU:s frågor måste öka. Regeringen arbetar därför aktivt för att de nya bestämmelserna om handlingsoffentlighet skall leda till en ökad insyn och öppenhet.
frs · GN1240 · 1999-10-11 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:40 om anställningstrygghet för lönebidragsanställda har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att lönebidragsanställda i små organisationer/föreningar skall kunna känna trygghet i sin anställning. Jag vill först erinra om att anställning med lönebidrag förutsätter att lön och andra anställningsförmåner följer av kollektivavtal eller att lönen och förmånerna är jämförbara med förmåner enligt kollektivavtal inom branschen. Det vill säga bl.a. att lagen om anställningsskydd skall gälla. Anställning med lönebidrag är alltså en helt vanlig anställning. Lönebidragets storlek skall bestämmas med hänsyn tagen till den arbetshandikappade personens arbetsförmåga relaterat till de arbetsuppgifter som personen har att utföra. Bidragsgrundande lönekostnad är bruttolön inklusive sociala avgifter, semesterersättning, för avtalsenliga arbetsmarknadsförsäkringar och sjuklön. Den högsta månadslönen som får ligga till grund för bidrag är vid heltidsabete. Detta informeras arbetsgivaren om i samband med att lönebidrag beviljas. Av historiska skäl finns många anställda med lönebidrag hos allmännyttiga organisationer. Ofta har de kunnat erbjuda lämpliga och utvecklande arbetsuppgifter. Emellertid finns också svagheter hos vissa av dessa arbetsgivare. Arbetsmiljön är inte alltid utformad på ett tillfredsställande sätt, ensamarbete är ofta förekommande osv. Många organisationer har därtill en svag ekonomi och en följd därav är också att dessa anställningar sällan leder till anställning utan bidrag, vilket är ett övergripande mål för åtgärden. Regeringen har ändock gjort bedömningen att de allmännyttiga organisationerna utgör en betydelsefull arbetsmarknad för arbetshandikappade. Av förordning (1991:333) om lönebidrag framgår därför att en allmännyttig organisation får beviljas en högre procent av den bidragsgrundande lönekostnaden än andra arbetsgivare. Detta förutsatt att vissa villkor beträffande bl.a. arbetsmiljön är uppfyllda. Vad jag alltså vill ha sagt med ovanstående är att lönebidrag är en arbetsmarknadspolitisk åtgärd vars avsikt är att underlätta för arbetshandikappade att få anställning. Det skall inte ses som en subvention till betalningssvaga arbetsgivare. Jag vill också påpeka att anställda med lönebidrag har precis samma rätt till löneutveckling som övriga på arbetsmarknaden. När det sedan gäller högsta bidragsgrundande månadslön så är det korrekt som säger att det var länge sedan beloppet höjdes, närmare bestämt 1992. En höjning av beloppet medför ansenliga kostnader för statskassan och har inte varit möjlig att genomföra. I valet mellan att öka antalet lönebidrag och höja det högsta bidragsgrundande beloppet har regeringen valt att öka antalet lönebidrag.
frs · GN1241 · 1999-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:41 om Uppsalapolisen har frågat vad jag ämnar vidta för åtgärder med anledning av att 197 anställda vid i sökt nytt arbete i en gemensam annons i . Jag uppfattar annonsen som en protest mot i första hand den av polisstyrelsen beslutade nya närpolisorganisationen. Närpolisreformen är beslutad i demokratisk ordning. Det är som ansvarar för att reformen genomförs. De enskilda myndigheterna inom rättsväsendet är ansvariga för sin verksamhet. i län ansvarar således för att polisverksamheten där bedrivs ändamålsenligt och på ett effektivt sätt bl.a. med beaktande av kraven på en god arbetsmiljö på samma sätt som för arbetsgivare i allmänhet. Jag instämmer i att den här typen av händelser är allvarliga. Ansvaret för att identifiera och bedöma de bakomliggande orsakerna ligger på den lokala polisledningen. Det är också polisledningen som måste ta ställning till vilka åtgärder som kan komma i fråga. Jag har också noterat att det redan pågår diskussioner mellan polisledningen och de fackliga organisationerna i ärendet. I budgetpropositionen som överlämnades till har regeringen utförligt redovisat och bedömt läget inom polisväsendet. Jag finner inte nu att händelsen i län påverkar bedömningarna som gjorts i propositionen. Jag kommer att noga följa den fortsatta utvecklingen.
frs · GN1242 · 1999-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:42 om internationell verksamhet har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att öka förmågan för Försvarsmakten att delta i internationell verksamhet. har försvarsbeslut angett som en av fyra huvuduppgifter för Försvarsmakten att kunna genomföra internationella fredsfrämjande insatser och därmed betonat betydelsen av denna förmåga. Vidare har regeringen i propositionen (1998/99:74) Förändrad omvärld @ omdanat försvar, understrukit vikten av att aktivt deltar i det internationella säkerhetssamarbetet med Försvarsmaktens resurser. Samarbetet avser såväl fredsfrämjande och humanitära insatser som deltagande i internationella övningar. Försvarsmaktens internationella insatsförmåga bör i allt högre grad prioriteras och utvecklas. En förbättrad internationell insatsförmåga kräver en ny organisation av och ett nytt utbildningssystem för de militära resurserna. Försvarsmakten redovisade den 19maj 1999 förslag som innebar att insatsorganisationen successivt utvecklas så att den kan verka i internationell miljö. Fr.o.m föreslås Försvarsmakten uppnå förmåga att kunna hålla upp till två mekaniserade bataljoner @ vari SWERAP ingår @ och förstärkningskompanier i fredsframtvingande uppgifter. Försvarsberedningen föreslog i sin rapport (Ds 1999:55) säkerhet @ försvar den 29september 1999 att möjligheterna prövas och kostnaderna beräknas för att tidigare öka förmågan när det gäller internationella insatser av den omfattning och till de kostnader som Försvarsmakten föreslagit (två bataljoner ). De resurser som skall användas måste återspegla kravet på flexibilitet och bör därmed utgöras av olika typer av förband, enheter och särskilda kompetenser. Regeringen delar Försvarsberedningens uppfattning och avser att återkomma i dessa frågor i den kommande särpropositionen.