ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN1292 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:92 om skatt på skadestånd för sextrakasseri har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder som gör att skadestånd för sextrakasseri inte ska bli föremål för beskattning. Ideella skadestånd som saknar samband med skattepliktig verksamhet är normalt skattefria. Om skadeståndet har sin grund i ett anställningsförhållande är det däremot enligt rådande praxis normalt skattepliktig intäkt av tjänst. Enligt flera bestämmelser inom arbetsrättens område ska en arbetsgivare betala skadestånd till en arbetstagare, om arbetsgivaren har åsidosatt vissa av sina lagliga skyldigheter. Skadeståndet kan avse ersättning för ekonomisk skada och ersättning för den kränkning som lagbrottet innebär. Båda dessa slag av skadestånd till arbetstagaren är normalt skattepliktig intäkt av tjänst för denne. När det gäller sexuella trakasserier finns i jämställdhetslagen (1991:433) en skadeståndssanktionerad skyldighet för en arbetsgivare att vidta utredningsåtgärder och andra åtgärder vid ett påstående om att sådana trakasserier förekommer på arbetsplatsen. Om arbetsgivaren inte fullgör dessa skyldigheter ska arbetsgivaren betala skadestånd till arbetstagaren för den kränkning som underlåtenheten innebär. Enligt min mening fungerar nuvarande praxis i fråga om beskattning av skadestånd som har sin grund i anställningsförhållanden väl. Det finns inte heller någon anledning från beskattningssynpunkt att behandla skadestånd som betalas ut på grund av sexuella trakasserier på arbetsplatsen på annat sätt än andra skadestånd. Det är därför inte aktuellt att vidta några åtgärder som syftar till att ändra nuvarande beskattning av skadestånd som har sin grund i anställningsförhållanden.
frs · GN1293 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:93 om brännmärkning av häst har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att det ska vara fullkomligt klart vad som gäller för märkning av häst. Märkning av häst som sker genom bränning eller frysning är ett operativt ingrepp. Bestämmelser om operativa ingrepp finns dels i djurskyddslagen (1988:539)och i djurskyddsförordningen (1988:539), dels i föreskrifter meddelade av . Huvudregeln är att det är förbjudet att utföra operativa ingrepp på djur i annat fall än när det är befogat av veterinärmedicinska skäl. får dock meddela föreskrifter om undantag från denna huvudregel. I föreskrifter (SJVFS 1993:154) om operativa ingrepp på djur finns bestämmelser om undantag, bl.a. anges att hästar får identitetsmärkas genom frysmärkning även om det inte är befogat av veterinärmedicinska skäl. Enligt är märkning för försäkringsändamål en typ av identitetsmärkning som omfattas av föreskrifterna. har inte föreskrivit om undantag för brännmärkning av häst. I det fallet gäller således huvudregeln att operativa ingrepp på djur enbart får ske när det är befogat av veterinärmedicinska skäl. Brännmärkning för försäkringsändamål kan inte anses befogat av veterinärmedicinska skäl och är följaktligen inte tillåten. Såsom anger i sin fråga har uppmärksammats på att vissa felaktiga tolkningar av föreskrifterna har förekommit. Det är därför positivt att verket har för avsikt att gå ut med information till bl.a. veterinärer och försäkringsbolag om vad som gäller vid märkning. Jag anser att det inte finns anledning att vidta ytterligare åtgärder för att klargöra vilka märkningsmetoder som är tillåtna.
frs · GN1294 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:94 om hets mot samer har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att lagen om hets mot folkgrupp även ska gälla hets gentemot samerna. har hänvisat till ett fall som prövats av i . Det fallet gäller en anmälan om en dekal med texten "Rädda en varg @ skjut en same". Som skäl för sitt beslut att inte inleda förundersökning angav åklagarmyndigheten att förutsättningar för att styrka brott saknades. Brottet hets mot folkgrupp begås när någon, i uttalande eller annat meddelande som sprids, hotar eller uttrycker missaktning för folkgrupp eller annan sådan grupp av personer med anspelning på ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung eller trosbekännelse (16kap. Gärningen är straffbar också när den begås i medier som omfattas av tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen. För att någon ska kunna dömas för brottet, krävs att han eller hon har uppsåt att missakta eller hota den aktuella gruppen av personer som sådan. har bedömts vara en sådan grupp av personer som skyddas av bestämmelsen om hets mot folkgrupp. Jag kan i sammanhanget nämna att Justitiekanslern inledde en förundersökning avseende misstanke om tryckfrihetsbrottet hets mot folkgrupp i anledning av en annons, som angav att "erbjudandet gäller ej samer" (se JK-beslut s.113). Den bedömning som i har gjort i det enskilda fall som nämner kan inte jag som minister kommentera. Allmänt kan jag dock säga att en åklagares beslut att inte inleda förundersökning kan överprövas. Jag känner till att handlingarna i det ärende som tar upp har lämnats till överåklagaren i för bedömning.
frs · GN1295 · 1999-10-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:95 om humanitär hjälp till Kosovo har frågat mig om vilka åtgärder regeringen tänker vidta så att biståndet till befolkningen i kan påskyndas och intensifieras. Låt mig först erinra om att har agerat snabbt med omfattande humanitära insatser för att stödja de nödlidande i anledning av konflikten i Kosovo. Redan fram hade beviljat och har beslut fattats om insatser på totalt . Stödet har främst kanaliserats via multilaterala internationella organisationer och svenska enskilda organisationer. Efter att under pågående konflikt huvudsakligen ha gått till de stora flyktingmottagande länderna och , inriktas nu stödet på att förstärka möjligheterna för dem som återvänt till Kosovo. Den svenska insatsen för att bygga upp en administrativ ledningsfunktion för all humanitär minröjning i Kosovo uppgick till . Utmaningarna har högsta prioritet inom hela det internationella givarsamfundet. Sida fattade beslut om att reparera ett av de större kraftvärmeverken i och att reparera ledningssystemet för fjärrvärme. Mot bakgrund av de exodus av serber från Kosovo som följt på den albanska återvandringen påkallar också den humanitära situationen i största uppmärksamhet. prioriterar Sida humanitärt stöd till de serber och romer som inte längre finner säkerhet i Kosovo. Utöver det humanitära biståndet har stött den civila implementeringen i Kosovo med . Svenska civilpoliser, mission samt FN:s interimsadministration i Kosovo har erhållit stöd. bereds frågan om att ge ytterligare stöd till den civila administrationsuppbyggnad som lokalt i Kosovo nu snabbt måste byggas upp och fås att fungera. Via de medel som kanaliseras via EU och den gemensamma budgeten stöds Kosovo både genom humanitära insatser och i fråga om återuppbyggnadsstöd. EU:s humanitära bistånd till regionen uppgår till ca . För återuppbyggnaden har den särskilda "Task Force" inom EU och som samverkar nära med FN-administrationen i Kosovo, beslutat om insatser om ca . I Kosovo finns nu på plats samtliga relevanta FN-organisationer, EU-företrädare, , m.fl. Härutöver är mer än 250 frivilligorganisationer verksamma inne i Kosovo. De återvändande albanernas vilja och kapacitet att återuppbygga sin provins är stor. Den helt avgörande utmaningen nu är att skapa förutsättningar för samverkan och en klok arbetsfördelning mellan alla givare och mellan givare och befolkningen. I fråga om leveranser av byggnadsmaterial utgör svårigheter och blockeringar vid gränsen till provinsen ett bekymmer i sig. Alla berörda instanser söker dock undanröja dessa problem. Att påskynda och intensifiera biståndet innebär således nu främst att bilateralt och genom att arbeta inom FN och EU ta till vara all lokal kapacitet som finns samt att förbättra samordningen av den internationella hjälpen.
frs · GN1296 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:96 om grundutbildning av poliser har frågat mig om jag är beredd att verka för att ytterligare utbildningsplatser för grundutbildning av poliser förläggs till , med tanke på de rekryteringsproblem som där råder. Behovet av utbildningsplatser för den polisiära grundutbildningen är så stort att det inte kan tillgodoses inom ramen för nuvarande kapacitet. Med hänsyn till behovet av ytterligare utbildningsplatser samt till de särskilda rekryteringssvårigheter som finns i glesbygdslänen kommer att förlägga ett antal utbildningsplatser till . Utbildningen i kommer att starta . Antalet utbildningsplatser bör enligt regeringens mening bedömas med hänsyn till verksamhetens behov och förutsättningarna i övrigt vid varje särskild tid. Vid val av ort för förläggning av dessa utbildningsplatser bör särskilt rekryteringssvårigheterna i länen samt närvaro av universitet eller högskola i orten beaktas. Regeringens bedömning är att det kan finnas behov av att förlägga utbildningsplatser till ännu en eller ett par orter. är det dock för tidigt att uttala sig om vilka orter som kan komma att bli aktuella. Regeringen kommer att följa närmare arbete i frågan.
frs · GN1297 · 1999-10-26 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:97 om IUC:s medelstilldelning i budgetpropositionen har frågat hur medelstilldelningen för satsningen på industriella utvecklingscentra (IUC) ser ut för . Jag har i ett pressmeddelande den 19juni aviserat att satsningen på IUC för kommer att utökas enligt följande: Det nuvarande , omfattande elva IUC med tillnamn , , , , , , , , , och , kommer att utökas med ytterligare tre IUC i , och . För detta nätverket kommer regeringen att satsa 100miljoner kronor för . I avsikt att ytterligare vidga IUC-verksamheten, men undvika att det befintliga riskerar utsättas för alltför stora påfrestningar genom att växa för fort, kommer regeringen att år 2000@2002 genomföra en försöksverksamhet i syfte att starta upp ännu ett IUC-nätverk på samma sätt som det nuvarande skapades. Det nya planeras omfatta sju orter/regioner, varav sex nya IUC i , , , /, och samt ett befintligt IUC, . För denna försöksverksamhet kommer regeringen att satsa . I avsikt att undersöka om IUC-modellen kan tillämpas även inom tjänstesektorn har regeringen beviljat under 1999@2000 till IUC-intressenterna i med uppdraget att analysera om IUC-modellen, såväl i sak som i ett nationellt nätverksperspektiv, kan tillämpas inom musik- och underhållningsindustrin. Om det visas vara möjligt, vilket mycket tyder på, så är regeringen beredd att starta en treårig försöksverksamhet med denna inriktning under år 2000@2002 samt satsa ytterligare . De IUC-satsningar för som jag här beskrivit uppgår således till sammanlagt och är finansierade sånär som på . Regeringen har i budgetpropositionen begärt godkännande att genom omdisposition få frigöra dessa resterande för IUC-satsningen. Orsaken till att regeringens beslut om medel till samtliga ovan nämnda IUC-satsningar avser endast beror på att regeringen vill avvakta den pågående utredning som ser över myndigheternas roll i arbetet för ökad tillväxt. Regeringen avser därefter, dvs. , att ta ställning till IUC-verksamheten i ett bredare och längre perspektiv.
frs · GN1298 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:98 om Folkteatern i har frågat vad kulturministern tänker göra för att vid sin anslagsfördelning till Folkteatern i ska ta större hänsyn till förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet. Den bestämmelse som närmast hänvisar till är förordningens 10§, som lyder: "Statsbidraget skall bestämmas utifrån kostnaderna för verksamheten, exklusive lokalkostnader. Vid bestämmande av bidrag till länsmusik får dock lokalkostnader räknas in." Som framgår av förarbetena (prop. 1996/97:3 Kulturpolitik s.197) har denna bestämmelse utformats mot bakgrund av att det tidigare fanns en koppling mellan bidrag och personalstorlek. Denna koppling är nu upphävd och i stället ska en bedömning ske av verksamheten i dess helhet. har alltså i uppgift att göra en total värdering av varje institution och ta resultatet som utgångspunkt för sina prioriteringar inom den av anvisade anslagsramen. Jag kan tillägga att just nu håller på med en översyn av samtliga teatrar med regionalt ansvar för att få ett fördjupat underlag för kommande förslag till regeringen.
frs · GN1299 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:99 om lag om bostadsförmedling har frågat mig om jag avser att verka för en lag om bostadsförmedling som inte ger möjlighet till särskilda köavgifter. Lagen om bostadsanvisningsrätt innehöll bl.a. regler som gav kommunen rätt att anvisa bostadssökande till vissa bostadslägenheter. Bostadsförsörjningslagen innehöll bestämmelser om kommunala åtgärder för att främja bostadsförsörjningen och bostadsbyggandet inom kommunen. I sistnämnda lag fanns en bestämmelse som angav att kommunen var skyldig att anordna avgiftsfri bostadsförmedling om det behövdes för att främja bostadsförsörjningen. Båda lagarna upphävdes . Avregleringen har inneburit att de bostadspolitiska styrmedel som står till en kommuns förfogande har blivit frivilliga i stället för obligatoriska. Ansvaret har emellertid inte förändrats på något avgörande sätt. Kommunerna har fortfarande ett ansvar för bostadsförsörjningen. Det följer av kommunallagen och socialtjänstlagen. Med anledning bl.a. av en framställning från undersöks inom lämpligheten av och de lagliga förutsättningarna för ett system med köavgifter vid yrkesmässig bostadsförmedling. I arbetet ingår bl.a. att undersöka hur ett sådant system bör utformas för att ett tillräckligt konsumentskydd ska kunna upprätthållas. Med tanke på det intresse som visat sig finnas för att delvis kunna finansiera bostadsförmedling med hjälp av köavgifter är jag inte beredd att avfärda en framtida möjlighet till köavgifter vid bostadsförmedling. När det sedan gäller frågan om kommunerna bör vara skyldiga att bedriva en kostnadsfri bostadsförmedling finns det anledning att påminna om att Boendesociala beredningen fick i uppdrag att följa utvecklingen på det bostadssociala området och att lämna förslag till åtgärder för att stödja särskilt utsatta grupper på bostadsmarknaden. Beredningen ska bl.a. lämna förslag till åtgärder för den händelse att situationen på bostadsmarknaden utvecklas på ett sådant sätt att kommunerna inte genom samarbete med fastighetsägarna kan uppfylla sitt bostadssociala ansvar. Beredningen ska redovisa sitt uppdrag senast vid utgången av . Med hänvisning till detta anser jag att beredningens arbete bör avvaktas innan något nytt ställningstagande görs till frågan om bostadsförmedling som en skyldighet.
fr · GN11137 · 1999-11-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:137 av () till näringsminister om sjukskrivningar som konfliktvapen Sjukförsäkringen tillskapades för helt andra syften än att fungera som något slags strejkkassa. Det har emellertid blivit alltmer etablerat att använda sjukskrivningar som konfliktvapen. De långsiktiga konsekvenserna härav för det svenska samhället har aldrig utretts. Är näringsministern beredd att låta utreda frågan om sjukskrivningar som konfliktvapen?
fr · GN11138 · 1999-11-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:138 av () till miljöminister om miljömärkningssystem Ett viktigt miljöarbete utförs av företag och enskilda individer. säljs i butiker flera pappersprodukter som uppges vara klorfria. Producenterna tar sitt ansvar genom bl.a. miljömärkning och utvidgat producentansvar. Konsumenterna tar sitt ansvar via inköp och sortering av sopor. Därvid måste konsumenten kunna ha förtroende för företaget, att det uppfyller sitt åtagande. är det tillåtet att blanda klorfri massa med klorblekt och ändå kalla slutprodukten för klorfri. Regelverket för miljömärkningen måste ändras, så att det inte går att marknadsföra produkter som klorfria, när de inte är det. Med anledning av detta frågar jag miljöministern: Vilka åtgärder kommer miljöministern att vidta så att regelverket för miljömärkning ändras på ett sådant sätt att konsumenterna kan känna fullt förtroende för miljömärkningssystemen, producentens produkter och dess innehåll?
fr · GN11139 · 1999-11-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:139 av () till justitieminister om barnets bästa I ett fattat beslut har en far får behålla vårdnaden om sitt barn trots att han mördat barnets mor. Mordet har i sig inte ansetts kunna ligga till grund för en begäran om överflyttning av vårdnaden. Följden har blivit att barnets relation till fadern prioriterats framför barnets relation till den avlidna moderns släktingar. har som konsekvens av sitt ställningstagande beslutat att placera barnet i "ett neutralt" hem under de år fadern avtjänar sitt straff i fängelse. Socialtjänstlagens 22§ har ändrats. Den nuvarande lydelsen är "Vid placering av barn skall i första hand övervägas om barnet kan tas emot av någon anhörig eller annan närstående". Ett "skall" har ersatt ett tidigare "bör". har härigenom markerat släktens betydelse för barnets utveckling. Denna markering blir dock betydelselös i det fall vårdnaden om barnet fortfarande tillhör en förälder men denne inte kan utöva en praktisk omsorg om barnet på grund av ett fängelsestraff. regler om vårdnad och socialtjänstlagens regler om placering av barn står här i strid med varandra. När "ett neutralt hem" väljs för att värna en "vilande möjlighet att utöva vårdnaden" bortser man från uttalande att risken är nästan dubbelt så stor för att en placering ska misslyckas i ett främmande familjehem än när placeringen sker hos släktingar. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att undvika den kollision som uppstår mellan och socialtjänstlagen?
fr · GN11140 · 1999-11-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:140 av () till jordbruksminister om fiskelagens bifångstregel En havskräftfiskare fick torsk och rödtunga men bara tre kräftor i trålen. Han behöll och sålde fisken och har åtalats för olaga bifiske. Enligt åklagaren så har fiskaren brutit mot fiskelagen och den s.k. bifiskeregeln som innebär att bifångst som hamnat i en kräfttrål måste kastas tillbaka i havet. Att slänga tillbaka ätbar, säljbar fisk strider mot allt förnuft, dessutom strider det mot 15 paragraf som talar om avfall samt renhållningsförordningens lista över avfall där animalistiska vävnadsdelar @ i det här fallet död fisk @ finns uppräknad. Åklagaren har hävdat vid rättegången att brottet inte är ringa och att fiskaren handlat med uppsåt. Hade fiskaren slängt tillbaka bifångsten i vattnet så hade han brutit mot . tog han hand om fisken, sålde den och bröt då mot fiskelagen. Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att ändra bifångstregeln?
fr · GN11143 · 1999-11-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:143 av () till kulturminister om priset för integriteten Det är priset för den personliga integriteten när det statliga bolaget får avgöra. Boxer ägs av det statliga monopolbolaget som i sin tur ägs av staten med som ansvarig minister. , den 4november, kommer det statliga bolaget att börja hyra ut dekodrar för det digitala marknätet. Eftersom så få frivilligt köpt dekodrar startas uthyrning som ett sätt att minska fiaskot med det digitala marknätet. Priset för hyrdekodrarna är satt till 99kr vid ett 36-månadersavtal och 199kr om man tecknar ett 24-månaderskontrakt. Den som inte vill avslöja sina personliga intressen och tittarvanor för bolaget kommer att tvingas betala extra. 30kr mer under får de betala som tycker att egna intressen är just egna. Jag anser att statliga bolag inte ska sätta pris på integriteten. Det är stötande när statliga bolag, som i det här fallet kontrolleras av och , med hjälp av extra kostnader försöker tvinga av konsumenter personliga uppgifter. Det är som om man skulle betala ett högre porto för brevet om man inte talade om för Posten vad som står i det. Konsumenter och tittare ska inte behöva betala extra när de inte vill avslöja personliga intressen. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att stoppa avgiften på personliga uppgifter?
fr · GN11144 · 1999-11-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:144 av () till statsminister om militära kommittéer På toppmötet med EU:s stats- och regeringschefer i beslutades om ytterligare steg mot en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik. Besluten har tolkats på olika sätt i EU:s medlemsstater. Ett av de större besluten handlade om inrättandet av en gemensam talesman/koordinator för säkerhets- och utrikespolitiken. Denna post tillsattes senare av den f.d. generalsekreteraren i Nato, . Detta har mötts med kritik, bl.a. från oss i då detta kan ses som en tydligare koppling mellan EU och Nato och därmed också ytterligare ett steg mot ett militariserat EU. har arbetet med en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik börjat forma sig. En permanent politisk kommitté har installerats i för att bistå medlemsländerna och koordinera arbetet. har det kommit förslag från ordförandelandet om att man vill bilda en motsvarande militär kommitté samt att ska etablera direktkontakt med Natos generalsekreterare för att kunna underlätta gemensamma militära insatser. EU ska kunna förlita sig på nationella, europeiska eller Natoresurser. Avser statsministern lägga in sitt veto mot dessa förslag under i ?
fr · GN11145 · 1999-11-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:145 av () till statsminister om jämställdhet i tillsättning av generaldirektörer Det är stora löneskillnader mellan kvinnliga och manliga generaldirektörer i . I genomsnitt tjänar de kvinnliga cheferna för de statliga verken och myndigheterna 5000kr mindre än sina manliga kolleger. av generaldirektörerna är kvinnor. Bäst betalda kvinnan är chefen för . Hon får 67000kr . Det ger henne en fjortonde plats i lönelistan, dvs. att tretton män på listan tjänar mer än hon. De s.k. tunga verken har bäst betalda chefer, tjänster som gått till män: SJ, , , och . Hur avser statsministern verka för jämställdhet i tillsättningen och lönesättningen av generaldirektörerna?
fr · GN11146 · 1999-11-01 00:00:00 — Fråga 1999/2000:146 av () till socialminister om efterlevande av tobakslagen infördes den nya tobakslagen som förbjuder ungdomar att köpa tobak. En rapport från visar att kontrollen av hur lagen efterlevs är dålig. En femtedel av alla kommuner har misskött kontrollen och ingen av landets länsstyrelser har avsatt pengar för att se till att lagen efterföljs ordentligt. Hur avser ministern agera för att se till att tobakslagen efterföljs?
fr · GN11147 · 1999-11-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:147 av () till socialminister om införsel av sprit för eget bruk Det är inget smugglingsbrott att försöka ta sprit och starköl på grönt genom tullen. Inte om alkoholen är till för eget bruk. Det framkom i en dom från . Att ta in så mycket alkohol utan att erlägga svensk skatt är självklart inte tillåtet. Det är lagligt att från annat land i EU föra in alkohol för privat konsumtion om alkoholen är beskattad i det landet och om man betalar svensk alkoholskatt. Det framgår av privatinförsellagen (1994:1565). Straffet om den inte betalts, som i ovan angivna rättsfall, betingar det ett bötesstraff om 100 dagsböter. I rättsfallet gällde det nästan en tredjedels kubikmeter sprit. I många fall uppgår dagsboten till endast . Domen innebär en betydande ökning av tidigare praxis av vad som är att betrakta som privat bruk. har gränsen för varusmuggling bedömts ligga runt sprit. Denna dom innebär i praktiken att varusmugglingslagstiftningen på alkoholområdet sätts ur spel för privatpersoner. Sätts domen i sammanhang med möjligheten till gåvoförsändelser av alkohol till fr.o.m. blir de alkoholpolitiska konsekvenserna svåra att överblicka. Sannolikt kommer prisinstrumentet för att hålla tillbaka alkoholkonsumtionen i vårt land bli ännu svårare att upprätthålla. Vad avser socialministern vidta för åtgärder för att nivå för privat konsumtion i svensk rätt ska läggas på en rimlig nivå?