ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN1118 · 1999-09-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:18 av () till statsrådet om de mindre bryggerierna Det talas mycket om att småföretagarna är landets framtid, men lite i statligt agerande visar detta. Specialregleringar och negativ inställning är något som drabbat alltför många som försöker skapa arbetstillfällen åt sig själv och andra. Hallsta Bryggerier är i full drift och har tio anställda. har en potential att växa och anställa fler @ om Systembolaget inte blockerade företagets möjligheter. är en bygd hårt drabbad av arbetslöshet och varje arbetstillfälle guld värt! Det är i princip nödvändigt för de små bryggerierna att komma med i Systembolagets ordinarie sortiment. När ett bryggeri väl kommit igenom det "nålsögat" ska åtminstone 57 av Systembolagets ca 400 butiker ta in ölet under minst en månad. Hallsta Bryggerier lyckades "platsa" in . Trots att endast 27 butiker sålde företagets produkter nådde man bra volymer. Men slängde plötsligt Systembolaget ut Hallstaprodukterna ur sitt sortiment. För ett mindre bryggeri är en utestängning av Systembolaget ett direkt hot mot företagets existens. Inte nog med att de mindre bryggerierna måste hörsamma de enorma mängder vanliga regler för småföretagare som staten lägger på dem, de är dessutom bundna till en enda statlig distributör som kan behandla dem hur som helst. Många mindre bryggerier i upplever sig vara illa behandlade av det statliga monopolföretaget . Vad avser statsrådet göra för att tillgodose de mindre bryggeriernas marknad?
fr · GN1119 · 1999-09-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:19 av () till socialminister om personer med övervikt av befolkningen lider av övervikt. Cirka en halv miljon svenskar har så pass hög övervikt att den anses som direkt skadlig. En kvarts miljon har så hög övervikt att de redan är sjuka på grund av sin övervikt eller kommer att bli det inom en mycket snar framtid. Endast rökningen utgör ett större hot mot folkhälsan. När det gäller övervikt så finns det endast ett fåtal vårdcentraler som har specialister på övervikt. Kötiden för ett första läkarbesök vid överviktsenheten på (för övrigt den enda i landet ) är . Medierna har fokuserat sig på att medicinen Xenical kostar pengar, men tyvärr glömmer de bort att det fram inte fanns någon som helst behandling med tillräcklig kapacitet att hantera en halv miljon patienter. Däremot förekommer det oerhört mycket annonser om bantningsmetoder och tabletter av lyckopillerkaraktär som många oseriösa tjänar mycket pengar på. För många är därför dagens debatt om Xenicals kostnader mycket förnedrande. Det vore olyckligt om övervikt betraktas som självförvållat missbruk i stället för den sjukdom som det faktiskt är. Övervikt borde i stället betraktas som en behandlingsbar, kronisk sjukdom som i vissa fall kan komma att kräva en livslång behandling. Med anledning av ovanstående: Avser socialministern att vidtaga några åtgärder för att öka förståelsen och de medicinska insatserna för de personer som lider av sjukdomen övervikt?
fr · GN112 · 1999-09-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:2 av () till näringsminister om telefonkatalogen Det är snart fritt fram att välja telefonoperatör. Konkurrensen skall gälla och vi konsumenter kunna välja fritt. Men i ett avseende tycks fortfarande ha "greppet". Det gäller telefonkatalogen. Ty i den är uppgifterna för en som tecknat mobilteleavtal med gratis, men den som valt en annan operatör får betala för att få med mobiltelefonens nummer. Detta trots att telefonkatalogen måste ses som en riksangelägenhet. Min fråga till näringsministern är: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att ändra denna ordning så att intentionerna med den fria konkurrensen på telemarknaden inte sätts ur spel?
fr · GN1120 · 1999-09-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:20 av () till statsrådet om asylsökande, homosexuella iranier Regeringen beslöt att en homosexuell iransk man skulle få stanna i . Skälet var att mannen hade välgrundad fruktan för förföljelse i på grund av sin homosexualitet. Beslutet kan betraktas som praxisbildande. Trots detta har avslagit asylansökningar från homosexuella iranier som varit föremål för stor uppmärksamhet via Internet och i massmedierna och därmed riskerar förföljelse om de återvänder till sitt hemland. Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att garantera att asylsökande homosexuella, som löper uppenbar risk för förföljelse i hemlandet, inte utvisas?
fr · GN1121 · 1999-09-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:21 av () till miljöminister om gränsöverskridande luftföroreningar Inför de slutjusteringar som stundar inför ett nytt protokoll till konventionen om gränsöverskridande luftföroreningar har det visat sig att kräver att få släppa ut försurande ämnen i en mängd som dels är högre än vad som förordas i underlaget för , dels innebär att insatser på detta område skulle bli synnerligen begränsade . Jag kan inte förstå hur detta rimmar med de verbala åtaganden som regeringen gjort om byggandet av ett Grönt folkhem och statsministerns tal om att alla stora miljöproblem skall lösas inom en generation. Regeringen måste nu skärpa sig inför slutförhandlingarna. Min fråga till miljöministern är: Avser miljöministern att skärpa den svenska hållningen tills dess att underskriften skall ske?
fr · GN1122 · 1999-09-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:22 av () till näringsminister om jämställdhetsperspektivet vid tillsättning av poster i statliga företag I regeringens skrivelse 1999/2000:20 om företag med statligt ägande 1999 slås man av att det tillsatts många män på olika vd- och generaldirektörsposter. Av åtta viktiga poster som vd eller generaldirektör har sju män och en kvinna tillsatts. Den socialdemokratiska regeringen brukar ofta påstå att man håller jämställdheten högt. Här brister det dock. Saknas det verkligen kompetenta kvinnor? Eller är det i rekryteringsprocessen regeringen missar målet? I årets budgetproposition 1999/2000:1 skriver regeringen att när det gäller verkschefer i staten har man ökat andelen kvinnor påtagligt. Nästan var fjärde kvinna är verkschef. Ökningen har skett . var andelen nyutnämnda chefer . Men ett trendbrott kom 1998 då andelen minskade till . Detta är oroväckande. När man läser regeringens beskrivning av styrelse- och personförändringar i statens bolag för blir läget än sämre på jämställdhetsfronten. Av åtta tjänster har bara en gått till en kvinna. Vilka åtgärder kommer näringsministern att vidta för att tillgodose jämställdhetsperspektivet vid tillsättningsförfarandet av styrelse-, vd- eller generaldirektörsposter?
fr · GN1123 · 1999-09-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:23 av () till utrikesminister om katastrofen på Dödssiffrorna stiger kraftigt på efter jordbävningskatastroferna. Räddningsmanskapen arbetar för högtryck för att finna överlevande under kollapsade byggnader. Det finns, enligt uppgifter, bl.a. japanska räddningslag på plats för att hjälpa till att lokalisera människor under rasmassorna. Räddningspersonal från , , och lär också vara på väg. , som inte erkänner Republiken @ @ som stat, har utlovat bistånd. Det är en välkommen avvikelse från de hot som annars mest kommer från . Det svenska väntar på en begäran om hjälp från . Ett problem i detta fall är att inte erkänns som stat av och de flesta andra demokratier. FN kan av samma skäl inte heller göra några insatser, om inte begär hjälp. Medan oklarheten kring internationella insatser av diplomatiska skäl riskerar bestå så fortsätter efterskalven. Vad avser utrikesministern vidta för åtgärder för att skall kunna hjälpa till med att rädda liv efter jordbävningskatastrofen på ?
fr · GN1124 · 1999-09-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:24 av () till statsrådet om flyktingförläggning i har ca 2500 flyktingar från Kosova utplacerats med tillfälliga uppehållstillstånd på olika förläggningar. Ett antal av dessa flyktingar har valt att återvända till hemlandet. Ca 260 av de kvarvarande flyktingarna finns vid förläggning i . Den 6september 1999, efter ankomsten till , beslutade att dessa flyktingar ska fördelas på lediga platser vid förläggningar i och . motiverar sitt beslut att flytta dessa flyktingar med besparingsskäl. Några ekonomiska kalkyler har inte redovisats. I har en flyktingskola, Hoppets skola, byggts upp för att ge barnen en möjlighet att förbereda sig inför hemvändandet till Kosova. Skolan som arbetar utifrån fyra teman: demokrati, arbetsglädje, trygghet och kreativitet har enligt uppgift lyckats väl i arbetet med barnen från det krigshärjade Kosova. I sammanhanget är det viktigt notera att familjerna ska återvända varför ett uppbrott nu är olyckligt. säger bl.a. "vid alla åtgärder som berör barn ska barnets bästa komma i främsta rummet". Min fråga till statsrådet blir följande: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att artikel 3 ska tillämpas i samband med omstruktureringen av flyktingförläggningen i ?
fr · GN1125 · 1999-09-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:25 av () till finansminister om skattebefrielse för etanoltillverkning Regeringen har beviljat skattebefrielse för etablering av en etanolfabriksanläggning i . AGRO-etanols ansökan om att förlägga etanoltillverkning i är bara en av flera ansökningar som legat på regeringens bord. Dalaetanol har för regeringen presenterat ett projekt om en planerad etanoltillverkning i i norra . Placeringen i en del av det svenska inlandet där arbetslöshetssituationen och utflyttningen är som värst borde, tillsammans med god tillgång till råvara, vara fullgoda incitament för ett positivt besked från regeringen. Ett fyrtiotal arbetstillfällen skulle betyda mycket för en bygd som håller på att förblöda. Trots flera kontakter med regeringen och positiva signaler i ärendet, tycks nu endast få ett positivt besked och klassas som pilotprojekt för etanolproduktion. Det förefaller som om regeringen inte kommer att bevilja Dalaetanol skattebefrielse som pilotprojekt för etanoltillverkning i . AGRO-etanol i ges därmed ensamrätt på svensk produktion utan konkurrens. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att även Dalaetanol skall få motsvarande villkor som AGRO-etanol i för pilotprojekt för etanoltilverkning?
fr · GN1126 · 1999-09-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:26 av () till statsrådet om arbetsrätt med etik har vi i medier kunnat läsa om en läkare som erhållit anställningsbevis inom på falska grunder. vid en kontroll så visar det sig att läkaren inte får anställas utan tillstånd av detta på grund av hans bakgrund. har därför inte tillåtit läkaren att tillträda sin tjänst. Det har medfört att läkarstudenten kräver på skadestånd. Enligt uppgifter får han flera hundratusen enbart från @ för att inte jobba. Flera sjukhus runtom i har lurats av läkaren. Läkaren har tydligen satt i system att först få ett anställningsbevis, kalkylerat med upptäckt och därefter krävt skadestånd, som han märkligt nog kunnat utkvittera från flera landsting. har försökt att stoppa mannen men inte lyckats. Jag anser det stötande att mannen kan kvittera ut på falska grunder. Min fråga är: Avser statsrådet att vidta åtgärder så att möjligheterna till skadestånd ska kunna utkrävas från arbetsgivaren vid tvister, när den anställde medvetet har undanhållit information som är viktig för arbetsuppgiften?
fr · GN1127 · 1999-09-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:27 av () till statsrådet om smalspåriga järnvägen Hultsfred@Västervik försvårar turismens utveckling i norra län. lade SJ ned persontrafiken på den smalspåriga järnvägen Västervik@Hultsfred@Växjö. Under alla år sedan SJ lade ned trafiken har ideella järnvägsföreningar försökt hålla i gång verksamheten. Vad gäller den del av som sträcker sig mellan och har det lagts ned ett stort upprustningsarbete. och i län har på olika sätt varit stödjande i detta arbete. Det finns stora möjligheter för denna del av järnvägen. Denna del av banan är byggnadsminnesförklarad och föreslås dessutom till ett av tio industriminnen i . Det finns dock fortfarande ett avgörande hinder. Under de svåra åren har nämligen byggt väg 22 över smalspårsbanan. Efter långa diskussioner, där olika myndigheter varit inblandade, är det nu klart att skall genomföra sin ursprungliga broplan. Frågan är när tänker slutföra arbetet. Först då kan Smålandsbanan komma i gång med trafiken och få de intäkter som är så nödvändiga för att göra smalspåret till ett viktigt turistprojekt i norra län och för hela landet. Min fråga till näringsministern är med anledning av detta: Avser , som ansvarar för turistfrågorna, vidta åtgärder så att den avtalade byggnationen av bro vid Rödsle mellan Verkebäck och kommer till stånd ?
fr · GN1128 · 1999-09-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:28 av () till näringsminister om Postens kassaservice Diskussion om Posten AB:s framtid pågår just nu för fullt. I denna diskussion nämns ibland förslaget om försäljning av Postgirot vilket skulle i förlängningen förändra Postens kassaservice. Detta innebär i sin tur att lantbrevbäringens kassaservice och därmed hela lantbrevbäringen i dess nuvarande form är starkt hotad. Min fråga till näringsminister blir därför: Avser näringsministern medverka till beslut som indirekt medför att lantbrevbäringens kassaservice försvinner?
fr · GN1129 · 1999-09-28 00:00:00 — Fråga 1999/2000:29 av () till försvarsminister om miljövärdering av Försvarsmaktens flygplatser Försvarsmakten står inför stora förändringar. Många aspekter måste bedömas innan beslut fattas om vilka enheter som ska utgå ur organisationen. Behov av framtida investeringar måste minimeras. Inom Försvarsmakten har en PM om miljövärdering av flottiljflygplatser tagits fram. Här behandlas också verksamheten på Malmen i . Malmen är ingen vanlig flygflottilj. Verksamheten vid Malmen består av helikopterutbildning, transportflyg samt utprovningsverksamhet. I Försvarsmaktens PM utgår man i sin värdering inte från befintlig verksamhet utan jämför Malmens verksamhet med en flottilj med JAS39 . I den bortser man från att Malmen har miljötillstånd för dagens verksamhet och kan utvecklas utan ny miljöprövning medan andra flygflottiljer saknar miljötillstånd och drivs på dispens. Min fråga till försvarsministern är: Avser försvarsministern ta initiativ så att den kommande strukturen inom försvaret tar hänsyn till om miljötillstånd finns med tanke på den verksamhet som är tänkt att bedrivas vid förbanden?
fr · GN113 · 1999-09-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:003 av () till näringsminister om väginspektioner lär ha begärt av regeringen att verkets ersättning till polisen för flygande inspektion och kontroll av kör- och vilotider ska minska . generaldirektör säger till (nr 10-99) att effekten av de flygande inspektionerna inte motsvarar kostnaderna. Enligt Brandborn fastnar för många felfria fordon i kontrollerna. Enligt min mening går detta agerande i rakt motsatt riktning mot tillkännagivande till regeringen enligt trafikutskottets betänkande 1998/99:TU10 där det sägs följande: "I några motioner hävdas att möjligheterna är begränsade att driva in böter av utländska förare som vid färd i bryter mot gällande regler. Med anledning härav erinrar utskottet om att hemställde om en översyn i syfte att effektivisera påföljdssystemet för fordonsförare. Utskottet förutsätter att utredningsarbetet påbörjas och genomförs skyndsamt." Efter studiebesök denna sommar hos polisens "tunga grupp" i vill jag påstå att dessa inspektioner gör stor nytta i trafiken. Vad polisen behöver få är större uppmärksamhet och prioritering hos åklagarmyndigheten för trafikbrotten, samt helst mer resurser till kontroller, och inte mindre, som uppenbarligen föreslår. Avser ministern tillmötesgå intentioner till flygande väginspektioner trots tillkännagivande enligt ovan?
fr · GN1130 · 1999-09-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:30 av () till miljöminister om återvinningssystemet I förordningen om producentansvar för förpackningar står det att en producent ska se till att lämpliga insamlingssystem tillhandahålls för att underlätta för hushåll och andra att från hushållsavfall och annat avfall sortera ut förpackningar. I erbjuds två insamlingssystem av det kommunala renhållningsbolaget som har materialbolagets uppdrag att samla in förpackningarna. Det finns dels fastighetsnära insamling och dels återvinningsstationer. För t.ex. en villaägare innebär detta att han får sju fraktioner hämtat vid fastigheten mot en extra avgift. Han kan också välja att gå till återvinningsstationerna och lämna förpackningarna utan avgift. I förordningens femte paragraf står "hushåll och andra förbrukare skall sortera ut förpackningar från hushållsavfall och annat avfall och lämna dem för borttransport i de insamlingssystem som producenterna tillhandahåller". Trots dessa system finns det mycket återvinningsbart material som hamnar i soporna snarare än att återvinnas. Vad avser miljöministern ta för initiativ för att se till att en ännu större andel förpackningar hamnar i återvinningssystemet och inte som i restavfallet?
fr · GN1131 · 1999-09-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:31 av () till utrikesminister om de mänskliga rättigheternas universalitet "Frågan om mänskliga rättigheter är varje enskilt lands interna angelägenhet och skall i huvudsak hanteras av det landets regering." Det sade utrikesminister i . De mänskliga rättigheterna är universella och måste tillerkännas alla människor på jorden som individer, oavsett var man bor. Det räcker med att födas för att omfattas av de mänskliga rättigheterna. De mänskliga rättigheterna är inte något som stater kan sätta sig över. har fått internationell kritik för hur den behandlar den egna befolkningen och befolkningen i . Det får inte råda någon tvekan om att begär respekt för de mänskliga fri- och rättigheterna från alla länder. Vad avser utrikesministern göra för att påverka att fullt ut respektera de mänskliga fri- och rättigheterna?
fr · GN1132 · 1999-09-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:32 av () till försvarsminister om marinens underhållsvarv Enligt medierna har avslöjat att både Örlogsbasen i samt Örlogsbasen på kommer finnas med i det underlag till proposition om en förändrad grundorganisation för Försvarsmakten. Det är däremot osäkert hur många underhållsvarv som kommer att finnas kvar och var de i så fall skall vara placerade. Marinens behov av fartygsunderhåll krymper alltmer. Flera röster varnar nu för att de lägre volymerna inte kommer att räcka till två varv . Dessa röster hävdar att det enbart kommer att bli ett varv kvar. Valet står då mellan och . har blivit tyskägt. Enligt uppgifter från medierna är tyskarnas villkor för affären att underhållet läggs på . Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga: Påverkar ägarförhållandet på varvet i statsrådets bedömning om vilket varv som skall sköta marinens fartygsunderhåll ?
fr · GN1133 · 1999-09-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:33 av () till näringsminister om och i stödområdet Det har kommit till min kännedom att regeringen har för avsikt att ta bort och i norra respektive sydöstra ur det nationella stödområdet. Båda kommunerna är uttalade glesbygdskommuner även om de befinner sig i södra delen av stödområdet. Det skulle för Åmåls del betyda att denna kommun med sin höga arbetslöshet blir den enda kommunen i norra utanför det nationella stödområdet. Näringsministern har i tidigare frågesvar om näringslivsproblem i hänvisat till positiva exempel i och . Ur det perspektivet framstår det som föga genomtänkt att försämra för denna kommun i norra . situation är av liknande karaktär. Det är svårt att förstå att en totalanalys av hela stödområdet skulle ge resultatet att just dessa kommuner ska hamna utanför. Jag vill därför fråga näringsministern om regeringen kan överväga en omprövning av beslutet att ej inordna och i det nationella stödområdet.
fr · GN1134 · 1999-09-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:34 av () till statsrådet om i ett glesbygdsperspektiv Med inleds en förändringsprocess som kommer att skapa nya förutsättningar för hela . I debatten talas det om den tillväxt det kommer att bli i . Det handlar då mest om ett storstadsperspektiv. Vi som bor och verkar i ett glesbygdslän, som , med flera småkommuner som brottas med ständig befolkningsminskning och där infrastrukturen har stor betydelse, ställer oss frågan: Hur kommer att påverka oss? Kommer näringslivet i de små kommunerna att klara konkurrensen med det vägnät som finns ? De näringar som förmodligen kommer att påverkas mest i är transport- och turismnäringarna. Vad avser statsrådet att göra för att den positiva tillväxt som skapar även kan komma glesbygdskommunerna i till del?
fr · GN1135 · 1999-09-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:35 av () till kulturminister om uteblivna sändningar i det digitala marknätet Regeringen meddelade tillstånd för ett antal kanaler att sända program med digital sändningsteknik. Efter upprepade förseningar startade slutligen vissa kanaler sina digitala sändningar . Eftersom ett mycket litet antal dekodrar fanns ute och problem uppstod vid avtalsskrivning med de statliga monopolbolagen valde ett antal kanaler att avvakta med sändningsstart. Regeringen skickade därför en förfrågan till de kommersiella kanaler som valt att vänta och ombad kanalerna redovisa skälen till dröjsmålet. I förfrågan hotades det dessutom med att regeringen kunde inleda en prövning hos Radio- och om återkallelse av tillstånden. Förfrågan gick ut till TV4, TV3, Kanal5, Cell och . I medierna redovisades det att SVT ännu inte inlett sina regionala sändningar i /och att skälet till detta var att det sålts för få dekodrar, fem stycken, i området och att de dekodrar som finns på marknaden är för dåliga. Med anledning av ovanstående vill jag fråga statsrådet: Avser statsrådet vidta några åtgärder även mot SVTMitt om sändningarna i /inte startar?
fr · GN114 · 1999-09-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:4 av () till statsrådet om multihandikappades förutsättningar Regeringen har föreslagit en nedläggning av i . Blinda barn med multifunktionshinder kommer förlora sin specialskola och skall med eller mot sin vilja integreras i kommunala skolor. För många barn innebär det att möjligheten till utveckling, till samhörighet och kamratskap med andra i liknande situation försvinner. På finns den kompetens som behövs för en högkvalitativ undervisning samlad. På får barnen kompisar och accepteras fullt ut som de är. Där finns den trygghet som är förutsättningen för lärande och mänsklig utveckling. Att en del barn har mycket speciella behov som inte kan i varje kommun och att samtliga kommuner heller inte kan nå den nivå på specialpedagogik som en nationell specialskola har går inte att bortse från. Min fråga till ministern är: På vilket sätt avser ministern garantera att blinda barn med multifunktionshinder ska få högkvalitativ undervisning i fortsättningen?
fr · GN115 · 1999-09-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:4 av () till statsrådet om multihandikappades förutsättningar Regeringen har föreslagit en nedläggning av i . Blinda barn med multifunktionshinder kommer förlora sin specialskola och skall med eller mot sin vilja integreras i kommunala skolor. För många barn innebär det att möjligheten till utveckling, till samhörighet och kamratskap med andra i liknande situation försvinner. På finns den kompetens som behövs för en högkvalitativ undervisning samlad. På får barnen kompisar och accepteras fullt ut som de är. Där finns den trygghet som är förutsättningen för lärande och mänsklig utveckling. Att en del barn har mycket speciella behov som inte kan i varje kommun och att samtliga kommuner heller inte kan nå den nivå på specialpedagogik som en nationell specialskola har går inte att bortse från. Min fråga till ministern är: På vilket sätt avser ministern garantera att blinda barn med multifunktionshinder ska få högkvalitativ undervisning i fortsättningen? Fråga 1999/2000:5 av () till statsrådet om tidtabell () har haft det eländigt . tvingades PPM att skjuta fram premiepensionsvalet . Nya problem har därefter tillstött och som riksdagsledamot engagerad i socialförsäkringsutskottet blir jag alltmer fundersam. Komplikationerna i PPM-systemet gör att jag vill ställa följande fråga till socialförsäkringsministern: Kan socialförsäkringsministern garantera att inga nya förseningar inträder i tidtabell?