ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11302 · 1999-11-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:302 av () till jordbruksminister om distriksveterinärer och djurskyddet. Det diskuteras om djurskyddet ska ligga kvar på kommunerna eller flyttas till länsstyrelserna. anser att kommunerna är rätta nivån. Detta utvecklas i motion 1999/2000:MJU544 av mig och . Emellertid är det inte alltid djurskyddsinspektören som först upptäcker missförhållanden. Det är distriktsveterinären, som vid sjukbesök märker att djuren far illa. Man tycker att det borde vara självklart att veterinären går vidare med ärendet, men så sker ofta inte enligt initierad källa. Man säger att man inte vill agera "tjallare" och att risken om man anmäler är att djurägaren tappar förtroendet för veterinären. Inte heller länsveterinären kontaktar alltid djurskyddsinspektören, utan avvaktar. kritiserar man tillsynsmyndigheten för passivitet i ett ärende man haft kännedom om , men inte avslöjat. I många fall kan distriktsveterinären säkert lösa missförhållandena, men . Det borde vara naturligt att veterinären kontaktar tillsynsmyndigheten vid kännedom om missförhållanden. Djurskyddet blir ju inte bättre än den svagaste länken och för att få det så bra som möjligt borde alla arbeta åt samma håll oavsett yrkesroll. Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att få till stånd ett bättre samarbete mellan kommunens djurskyddsinspektörer och distrikts-/länsveterinärer så att missförhållanden som veterinärerna känner till kommer till kommunens kännedom?
fr · GN11303 · 1999-11-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:303 av () till näringsminister om ekokörning Jordens successiva uppvärmning på grund av växthuseffekten kräver åtgärder. En av orsakerna till uppvärmningen beror på vägtrafikens utsläpp av växthusgasen koldioxid (CO2). Utsläppen står i direkt proportion till fordonens drivmedelsförbrukning. har det utprovats metoder att köra bränslesnålt @ s.k. ecodriving @, som kan minska drivmedelsförbrukningen , en del säger ännu mer. Importen av drivmedel skulle minska med om samtliga fordon körs ekologiskt bättre, och inte bara miljön utan även den enskilde bilisten skulle tjäna på det. Därför är det förståeligt att många företag skickar chaufförer på ecodriving-utbildning. Ekokörning är alltså ett utmärkt sätt att ta miljöansvar. Därför borde utbildning i ekokörning göras obligatorisk i all körkortsutbildning. De som redan har körkort borde erbjudas subventionerad utbildning i ekokörning. kan visa att vi menar allvar med att ta de små första stegen mot ett ekologiskt hållbart samhälle genom att se till att ett körsätt som sparar drivmedel blir det gängse. Min fråga till ministern är: Vilka initiativ avser ministern ta för att se till att ecodriving @ det för miljön skonsammare sättet att framföra ett fossildrivet fordon @ blir det i landet förhärskande körsättet?
fr · GN11304 · 1999-11-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:304 av () till miljöminister om isocyanater Isocyanater är en tickande arbetsmiljöbomb. I vart tionde prov som tas finns för höga värden. Många som drabbas får skador för livet. De är ett allt större arbetsmiljöproblem i många branscher. De är luktlösa, vilket gör dem förrädiska. Trots att fack och myndigheter reagerat sker mycket lite. Isocyanater används som utgångsmaterial vid framställning av polyuretan (PUR), som finns i skumplaster, gummimaterial, lacker, limmer, färger och vävbeläggningar, i isolering och tätning m.m. När polyuretan upphettas till 150@200 grader frigörs isocyanater, liksom då lim härdar eller färg torkar. Isocyanater är farliga, allergiframkallande och för vissa personer kan det räcka med en enda exponering för att få besvär för resten av livet. Andra får nästäppa, rinnsnuva, rethosta, näsblod, kontakteksem, ögonirritation, huvudvärk eller att man känner sig tung i huvudet. Det finns limmer utan isocyanater som fungerar. De farliga limmerna borde förbjudas enligt ersättningsprincipen i . Isocyanater måste bort. Många finns inbyggda i prylar, ett problem som alltså kvarstår länge, men nyanvändning av material, som orsakar problemen måste inledas. Det kan inte accepteras att människor ämnen som försvaret enligt uppgift klassar som lika giftiga som cyanväte @ en stridsgas. Jag vill fråga ministern: Vilka åtgärder avser regeringen ta för att komma till rätta med de svåra arbetsmiljöproblem som isocyanater och PUR skapar?
fr · GN11305 · 1999-11-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:305 av () till finansminister om beskattning av utländska experter Regeringen har aviserat förslag om sänkt skatt för utländska experter. Det sägs vara viktigt för vår internationella konkurrenskraft och vara av betydelse när internationella företag väljer land för nyetableringar. Anledningen är att har extremt hög beskattning av arbetsinkomster. I många internationella företag är personaloptioner en del av de medel man konkurrerar med för att locka till sig nyckelpersoner. Eftersom dessa beskattas som inkomst av tjänst är beskattningen av dessa skyhögt över vad som gäller i t.ex. . En person som flyttar ut från måste dessutom skatta av personaloptionerna till den del de intjänats i även om utnyttjande inte har skett. Enligt regeringen är personaloptioner att betrakta som inkomst av tjänst. Mot bakgrund av regeringens syfte med expertskatten vill jag därför fråga finansministern: Ämnar finansministern föreslå att även personaloptioner som innehas av nämnda experter omfattas av exportskatten?
fr · GN11306 · 1999-11-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:306 av () till finansminister om reglerna för investmentbolagsstatus Ogynnsamma regler i för beskattning av reavinster och utdelningar gör att många riskkapitalfonder väljer att etablera sig utomlands. Dubbelbeskattningen och reglerna för att ett företag ska få investmentbolagsstatus hämmar framväxten av en sund riskkapitalbransch i . För att betraktas som investmentbolag och kunna återinvestera reavinster och utdelningar utan att betala bolagsskatt måste riskspridningen spänna över flera branscher. De bolag som fokuserar på t.ex. IT-investeringar (olika bolag men i samma bransch) missgynnas därför jämfört med bolag som investerar i många olika branscher. Riskerna blir på så sätt oacceptabelt höga för inhemska riskkapitalfonder. De svenska skattereglerna medför därför att många riskkapitalfonder väljer att placera sig i länder med gynnsamma skatteregler för bl.a. reavinster. Detta har både ekonomiska och andra nackdelar för både företagen och som nation. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga finansministern: Vilka förslag avser finansministern att lägga fram för att undanröja ovan nämnda nackdelar för inhemska riskkapitalfonder?
fr · GN11307 · 1999-11-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:307 av () till utbildningsminister om kompetenta högskolelärare Den stora expansionen av antalet utbildningsplatser har inneburit ett kvantitativt språng på väg mot kunskapssamhället. Det är nu viktigt att ta tag i de delar som också ökar kvaliteten på våra högskolor och universitet i landet. En avgörande faktor till ökad kvalitet på högskolor och universitet är rekryteringen av kompetenta lärare. I en rapport visades det att endast en mindre del av lärarna hade pedagogisk utbildning. Behovet av kompetenta högskolelärare är på sina håll mycket stort, särskilt vid de mindre och medelstora högskolorna, och kommer att öka kraftigt . Det är därför viktigt med en samlad strategi för att få fler lärare. Vilka åtgärder kommer utbildningsministern vidta för att säkra tillgången på kompetenta lärare på universitet och högskolor?
fr · GN11308 · 1999-11-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:308 av () till justitieminister om rättsväsendet har utredningar och påtryckningar från regeringen pågått för att minska kostnader för rättsväsendet i . Försök har gjorts med att lägga ned flera av tingsrätterna, speciellt vid de mindre orterna vilket skulle ge dåliga konsekvenser för rättsväsendet. Över hela landet finns diskussioner och oro över hur det ska gå, främst för de mindre tingsrätterna. En oro som är befogad eftersom regeringen i sin budgetproposition tydligt ger uttryck för en centralisering av rättsväsendet. Det står inte tydligt, men tolkas av många som ett dolt nedläggningsförslag. Närheten och tillgängligheten till tingsrätterna är avgörande. Genom ett väl utbyggt nät av tingsrätter kan onödiga resor och tidsspillan undvikas. Detta är viktigt också för rättssäkerheten. Ett mer centraliserat domstolsväsende riskerar redan nu att alltför långa handläggningstider blir längre, med konsekvenser t.ex. för vittnesmålens trovärdighet när gått. Lokalt förankrade tingsrätter har ett betydande värde för rättsskipningen, bl.a. tack vare den person- och lokalkännedom som de små tingsrätterna besitter. I län har vi fyra väl fungerade tingsrätter. Tingsrätter finns i , , och . De är alla viktiga för att hela länet ska ha en väl fungerande rättsorganisation. Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att säkra de fyra tingsrätterna i län?
fr · GN11309 · 1999-11-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:309 av () till statsrådet om studentbostäder har antalet högskoleplatser ökat . Utbyggnaden av studentbostäder har inte ökat i samma takt. Aldrig har bostadsbristen varit så svår som denna höst. finns det endast studentrum för var fjärde student. Och för handikappade studenter är situationen än värre. I fanns vid terminsstarten 14000 studenter i kö till studentrum och 3500 till lägenheter. I var motsvarande siffra 2390, i och i 7200. Bristen på studentbostäder leder till att studenter ofta tvingas hyra "vanliga" lägenheter där hyrorna inte är anpassade till studenternas ekonomiska situation. blir bostäderna belägna allt längre från högskolan. Bristen på studentbostäder riskerar att öka den sociala snedrekryteringen som rörligheten försvåras. En idé vore att regeringen tar sitt ansvar och bjuder in berörda kommuner, högskolor och studentkårer till överläggningar om hur bostadssituationen för studenter ska hanteras framgent. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att förbättra bostadssituationen för studenter?
fr · GN11310 · 1999-11-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:310 av () till försvarsminister om räddningsinsatser med helikopter Försvarsmaktens helikoptrar är de militära enheter som utnyttjas mest i funktionen "stöd till samhället". Sjöräddning, brandbekämpning, sjuktransporter, evakuering etc. Fartygstrafiken runt våra kuster är mycket tät, t.ex. och väst om . Regionen har ett stort befolkningsunderlag. På nordvästra sida har vi det olycksdrabbade . fanns helikopterresurser på F10 numera F17 . Enligt uppgift kommer räddningstjänsten i södra regionen utgöras av en utbaserad helikopter från eller , utan lokal koppling och kunskap till regionen, utan lokalt förankrad utbildnings- och övningsverksamhet och vid tekniska problem med uppenbar risk för timslånga förseningar. Vilka åtgärder ämnar försvarsministern vidta för att uppfylla södra regionens rättmätiga krav på snabba och effektiva räddningsinsatser?
fr · GN11311 · 1999-11-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:311 av () till försvarsminister om nedläggning av Regeringen har i proposition 1999/2000:30 Det nya försvaret föreslagit att (KA2) ska läggas ned. De skäl som enligt regeringen talar emot KA2 som huvudenhet för kustartilleriutbildningen är den "relativt begränsade tillgången på övningsterräng för aktuella förbandstyper" samt att "det krävs vidare investeringar för att skapa en god rationalitet". KA2 nedprioriteras i propositionen därför att det är viktigt med militär närvaro i som är andra stad befolkningsmässigt sett. Varken i GRO-gruppens förslag eller i propositionen kan jag läsa ut vad för slags investeringar som skulle behöva göras i för att KA2 skulle kunna utgöra huvudenhet inom kustartilleriutbildningen. Som riksdagsledamot tycker jag det är av stor vikt att få alla fakta på bordet inför ett så stort och komplicerat beslut. Min fråga till ministern är alltså: Vilka investeringar skulle krävas i för att KA2 skulle kunna utgöra huvudenhet inom kustartilleriutbildningen?
fr · GN11313 · 1999-11-30 00:00:00 — Fråga 1999/2000:313 av () till näringsminister om vägstandarden i Alltfler larmrapporter kommer om att vägarnas standard i försämras alltmer. De dåliga vägarna innebär t.ex. att råvarorna inte kommer fram till skogsindustrierna. Det har gått så långt att SCA nu stoppar nyinvesteringar vid sina anläggningar i på grund av det dåliga vägnätet. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern. Avser regeringen att avsätta medel så att standarden på vägarna i kan förbättras i en sådan grad så att industrierna kan garanteras råvaruförsörjning?
fr · GN11319 · 1999-11-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:319 av () till statsrådet om skrivkunskaperna hos elever i årskurs 9 presenterade språkforskaren en omfattande undersökning om skrivkunskaperna hos våra niondeklassare. I undersökningen deltog 776 niondeklassare från med uppsatser. Av dessa elever hade otillräckliga kunskaper i svenska skriftspråket och behärskade stavningen. behärskade endast vissa av de vanligaste skiljetecknen som t.ex. punkt och komma. Barn behöver redan tidigt under sin skolgång börja lösa böcker för att upptäcka reglerna i skriftspråket, är en slutsats drar. Därefter behövs en ökning av läsningen för att få ett bra ordförråd och en bra språkbehandling. Det är svårt för skolan att vara stolt när bara lite drygt hälften av eleverna i årskurs 9 behärskar stavningen. Kunskaper om språket är ett fundamentalt och grundläggande verktyg unga människor har för att kunna tillgodogöra sig de möjligheter som vårt samhälle erbjuder. Utan kunskaper om språket förlorar unga människor förmågan att ta ansvar och uttrycka sig för andra. Det är omfattande handikapp i det moderna samhället. Vilka åtgärder ämnar skolministern vidta för att öka skrivkunskaperna hos de svenska eleverna i ?
fr · GN11320 · 1999-11-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:320 av () till miljöminister om ansvaret för kärnavfallsinformationen Enligt de planer som finns ska det utbrända bränslet från landets kärnkraftverk förvaras i berget åtskilt från levande varelser och växter . Ansvar för avfallsprogrammet har företaget som ägs av kärnkraftsindustrin. Pengar för forskning, information och slutligen förvarsbyggande och förvaring har avsatts i en fond som förvaltas av staten. SKB får ut ett ansenligt antal ur fonden enbart för att informera. Även förstudiekommunerna får informationsmedel som tilldelas dem av via länsstyrelserna, vilka också har ansvar för att ta in redovisningarna. Det har tyvärr visat sig att den information som gives inte uppfyller rimligt ställda krav på allsidighet @ vare sig den går ut via kommunerna eller direkt via SKB. I båda fallen är det SKB:s, dvs. kraftföretagens egen, information som sprids. Exempelvis delades i ut en broschyr där farligheten hos använt kärnbränsle exemplifieras med en glödlampa. Glödlampans elektriska effekt är nämligen densamma som den hos avfallet . Uppgiften publiceras under rubriken och ingen som helst motsvarande uppgift finns om hur själva strålningen avtar . i strålningsfrågor, , anser sig inte ansvara för den information kärnkraftbolagen (SKB) sprider. Jag vill därför fråga miljöministern: Avser ministern att vidta åtgärder för att någon instans ska ta ansvaret för avfallsinformationen till kommuner och allmänhet?
fr · GN11321 · 1999-11-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:321 av () till kulturminister om det skånska kulturarvet Genom ett avtal med Lunds (LUHM) avlastas () ansvaret för de fornfynd som görs i skånsk mark och som enligt lagen om kulturminnen ska tillfalla staten. Avtalet innehåller dessvärre inga regler för vilka ekonomiska resurser som ska följa med det ansvar som LUHM påtagit sig. Är kulturministern beredd att aktivt verka för att medel under utgiftsområde 17 i statsbudgeten tilldelas LUHM för dess uppgift som bevarare av det skånska kulturarvet enligt KML?
frs · GN12104 · 1999-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:104 om färdtjänst har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att lösa problemet med utformningen av färdtjänsten och en eventuell tillsynsmyndighet för detta. Jag är medveten om att det förekommer klagomål på färdtjänsten. Om det beror på färdtjänstlagen eller andra omständigheter är det för tidigt att uttala sig om. Kommunerna hade redan före färdtjänstlagens ikraftträdande stor frihet vid utformningen av färdtjänsten. En nyhet är att lagen möjliggör för kommunerna att överlåta ansvaret för färdtjänsten till trafikhuvudmannen för kollektivtrafiken i länet. Enligt vad jag har erfarit är detta än så länge ovanligt. Statistiken är dock bristfällig. I samband med beslutet om den nya färdtjänstlagen beslöt att handikappolitiken på transportområdet skulle utvärderas. I uppdraget till m.fl. från den 19november 1998 har regeringen mycket tydligt pekat ut färdtjänsten, som ett prioriterat område i utvärderingen. I utvärderingen ska bl.a. analyseras omfattning och effekter av de villkor som förenas med tillstånd för färdtjänst samt om det finns behov av en tillsynsmyndighet för färdtjänsten. Utvärderingen ska redovisas den 31december 2001. Jag har för avsikt att begära en delredovisning av utvecklingen på färdtjänstområdet . Tills dess kommer jag att inta en restriktiv hållning till några förändringar vad gäller utformningen av färdtjänsten eller frågan om en eventuell tillsynsmyndighet.
frs · GN12107 · 1999-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:107 om spelmissbruk I frågan refereras till propositionen om kasinospel där behovet att motverka spelmissbruk framhölls. Regeringen skrev där att den avser att återkomma till frågan om ökade resurser för att förebygga och motverka spelberoende. frågar vad skälet är att medlen saknas i budgetpropositionen för . har ett arbete påbörjats för att motverka spelberoende. Arbetet har i det första steget inriktats på att öka kunskaperna om hur många som har problem med spel, hur problemen ser ut och vem de drabbar. I nästa fas har frågor om hur ett förebyggande och behandlande arbete kan se ut kommit i förgrunden. En fråga som också är aktuell är hur länkföreningar inom området kan stödjas. Detta är insatser som görs med statliga pengar. har regeringens uppdrag att arbeta med frågorna. Det bör dock påpekas att ska man kunna nå breda grupper av människor som är spelberoende måste frågorna föras ut på lokal nivå. Enligt min mening är det viktigt att det arbete som påbörjats kan fortsätta. De frågor som tagits upp i propositionen om kasinospel bereds i , med inriktning på att förstärka resurserna mot spelberoende.
frs · GN12108 · 1999-11-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:108 om tvångsinlösning av naturreservat har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att förhindra en tvångsinlösen av Nackarps naturreservat. Enligt bestämmelserna för nationalparker måste markområde som ingår i en nationalpark ägas av staten. har därför genom förhandlingar successivt förvärvat mark som verket anser bör ingå i parken. Beträffande Nackarps naturreservat pågår förhandlingar. har lämnat in en hemställan till om att regeringen ska föreslå att inrätta landets 27:e nationalpark, nämligen . Den planerade parken omfattar , huvudsakligen skogsmark. Frågan om parkens omfattning är alltså under beredning i . En proposition till beräknas kunna läggas fram . Med hänsyn till att beredning av ärendet pågår kan jag inte nu uttala mig om i fall det nuvarande naturreservatet ska ingå eller ej i . Jag kan i detta läge heller inte uttala mig i frågan om tvångsinlösen.
frs · GN12109 · 1999-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:109 om provisioner till har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att skapa klarhet i uppgifter i tidningen om att kan tvingas betala ut nya provisioner till . Provisioner är ett normalt och fullt legitimt led i många exportaffärer. Om det skulle göras gällande att provisioner i ett visst fall i själva verket utgör mutor är detta en fråga för rättsväsendet att utreda. En sådan utredning avseende tidigare exportaffärer med genomförs av det indiska rättsväsendet. Det är inte regeringens sak att skapa klarhet i ett affärsmässigt förhållande mellan enskilda företag. I detta sammanhang vill jag framhålla att regeringen ser mycket allvarligt på mutor och korruption såväl på krigsmaterielområdet som på andra områden i vårt samhälle. Vi arbetar aktivt både på det internationella och det nationella planet. Inom ramen för antogs 1997 en konvention med syfte att förbjuda bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärstransaktioner. Denna konvention har trätt i kraft. De första utvärderingarna av medlemsstaternas lagstiftning i förhållande till konventionen har genomförts under de gångna månaderna. Regeringen anser att korruption är ett område som bör diskuteras även inom WTO. Organisationens bredd, dess bindande regelverk och dess effektiva tvistlösningssystem gör den till ett lämpligt instrument att bekämpa korruption inom den internationella handeln. För knappt sedan publicerade den obundna organisationen sitt s.k. Bribe Payers Index (BPI). Enligt detta index anses svenska företag, i jämförelse med företag i 18 andra ledande exportnationer, ha minst benägenhet att ge mutor i samband med internationella affärstransaktioner. Regeringen har tillsatt en ambassadör med särskilt ansvar för korruptionsfrågor som gör en omfattande sammanställning av det arbete som äger rum nationellt och internationellt för att bekämpa korruption och mutor. Detta ska ge underlag för fortsatta agerande på området.
frs · GN12110 · 1999-11-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:110 om information om datorprogram har frågat mig vilka åtgärder jag tänker vidta för att bemästra problem med bristande beslutsunderlag hos () vid behandling av patentansökningar för datorprogram. Bakgrunden till frågan är att det enligt genom avgöranden av Europeiska patentmyndigheten (EPO) och 1999 har öppnats en möjlighet att söka och få patent för datorprogram. syftar antagligen på två avgöranden från EPO:s besvärskammare med som sökande. I dessa avgöranden konstaterades att en uppfinning som bl.a. består av ett datorprogram under vissa omständigheter kan vara patenterbar. Besvärskammaren uttalade dock att avgörandena inte innebär något avsteg från vad som stadgas i Europeiska patentkonventionen (EPC) i fråga om datorprogram. gäller därför att datorprogram som sådana inte är patenterbara. PRV har även före de nämnda avgörandena meddelat patent på motsvarande typ av uppfinningar. EPO:s avgöranden torde således inte medföra någon förändring i förutsättningarna för arbetet hos PRV. Det saknas därför anledning att vidta några åtgärder i anledning av EPO:s avgöranden.