ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11148 · 1999-11-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:148 av () till justitieminister om nazistiskt våld mot homosexuella Kampen mot det rasistiska och nazistiska våldet måste öka. Det finns också brister i lagstiftningen. Det finns inget skydd mot hets mot homosexuella. Begreppet "hets mot folkgrupp" måste utvidgas så att även denna grupp i samhället kan skyddas. Det nazistiska våldet riktar sig ofta mot homosexuella. mördades den homosexuelle hockeyspelaren med 64 knivhugg av en nazist i . , dödades den homosexuelle konstnären i . Även var gärningsmannen nazist. Undersökningar har gjorts vid kriminologiska institutionen vid som visar att var fjärde homosexuell utsatts för våld eller hot om våld. Tidskrifter sprids i nazikretsar med rubriker som "Homosexuella har inte rätt att leva". Det är oacceptabelt. Samhället måste reagera med kraft. Som lagen är utformad kan polisen emellertid inte ingripa mot spridandet av hetspropaganda mot homosexuella. Lagen måste ändras. Justitieminister hänvisar till en pågående utredning om bl.a. kriminalisering av hets mot homosexuella. Den ska vara klar . Frågan har dock redan utretts och det är att vi agerar. Avser ministern agera för att införa homosexuella i bestämmelsen om hets mot folkgrupp?
fr · GN11149 · 1999-11-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:149 av () till socialminister om klamydia Det har kommit till vår kännedom att föreslår att klamydia lyfts bort ur smittskyddslagen. Anledningen till det skulle vara att inte bedömer den som en enligt lagen allmänfarlig och smittsam sjukdom. Som en konsekvens av att klamydia har ingått i smittskyddslagen har behandling och provtagning varit kostnadsfri, och hälso- och sjukvårdspersonal samt de smittade har varit skyldiga att kontaktspåra sexpartner till de som har smittats med klamydia. Sjukdomen klamydia är mycket vanlig och ökar stadigt, ca 13000 nya fall konstateras. Klamydia ger ofta inga symtom och är en mycket vanlig orsak till infertilitet bland kvinnor. Även utomkvedshavandeskap kan vara en följd av klamydia. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Hur avser regeringen agera för att förhindra en vidare spridning av klamydia om sjukdomen lyfts ur smittskyddslagen?
fr · GN11150 · 1999-11-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:150 av () till näringsminister om timmertransporter under tjällossning Tjällossningen kostar skogsindustrin i nära på grund av vägavstängningar. Detta uppger forskningsinstitutet , . Det är när tjälen går ur marken som många vägar, inte minst i inland, får sådana skador av tjälen att de måste stängas av för tung trafik. Konsekvensen av tjälskadorna blir att vägarna inte bär för timmertransporter till skogsindustrier, massafabriker och sågverk vid kusten. norra region bekräftar i princip Skog-Forsks beräkningar men anger att man har svårt att fullfölja liggande planer på en upprustning av det tjäldrabbade vägnätet. Det är viktigt att säkerställa att timmertransporter kan ske till skogsindustrier, massafabriker och sågverk även när tjälen går ur marken, dvs. under tjällossning, vilket särskilt berör norra . Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att säkerställa timmertransporterna under tjällossning?
fr · GN11151 · 1999-11-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:151 av () till statsrådet om maxtaxa och familjedaghem Regeringens arbetsgrupp har presenterat fyra förslag på hur reformen med maxtaxa inom barnomsorgen ska utformas. Fullt genomförd ska reformen innebära en maxtaxa på och barn, avgiftsfri förskola för fyra- och femåringar och garanterad dagisplats till arbetssökande föräldrar. Arbetsgruppen har skissat på fyra olika förslag på i vilken takt de olika delarna ska träda i kraft. Förslagen är nu ute på remiss och regeringen avvaktar nu remissinstanserna för att se vilket förslag som fått mest stöd. Den allmänna förskolan samt rätten till förskoleverksamhet ska, enligt förslaget, regleras i skollagen, däremot blir det helt frivilligt för kommunerna att införa maxtaxan. I budgetpropositionen står det i inledningen till utgiftsområde 16 att inom begreppet förskola inbegriper regeringen alla former av barnomsorg, alltså familjedaghem, daghem samt öppen förskola. I ett pressmeddelande från i samband med att arbetsgruppen presenterade förslaget om maxtaxa skriver regeringen att förskolan ska ses som ett komplement till familjedaghemsverksamheten. Utifrån detta blir min fråga till skolministern: Gäller förslaget om en avgiftsfri allmän förskola, samt förslaget om maxtaxa även vistelse i familjedaghem?
fr · GN11152 · 1999-11-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:152 av () till justitieminister om privata övervakningsbolag för polisiära arbetsuppgifter Över hela världen har vi sett en mycket snabb expansion inom de företag som arbetar med övervakning och säkerhet. I en allt större utsträckning anlitas dessa företag för att skydda framför allt egendom från att stjälas eller vandaliseras. Skyddet sker dels med hjälp av stängsel och elektronik och dels av väktare som övervakar på olika sätt. I ett flertal länder har övervakningen av medborgarna således ökat markant till följd av privata initiativ. På vissa håll har det t.o.m. gått så långt att privat anställda väktare har delvis kommit att ersätta polisen och deras arbetsuppgifter. Säkerhet har blivit någonting för dem som har råd med det. I har man beslutat att anlita ett privat vaktbolag för att övervaka gator och torg. Syftet med övervakningen är enligt en ansvarig politiker att man ville skrämma bort brottsliga element så att de skulle bosätta sig någon annanstans än i . Detta är ett tankesätt som är förödande då det leder till att där man har råd förskjuter man problemen till någon annan som kanske inte har samma förutsättningar. Min fråga till statsrådet är följande: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att förebygga inrättandet av privata "polisstyrkor"?
fr · GN11153 · 1999-11-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:153 av () till justitieminister om polisens kunskaper om främlingsfientlighet För låstes en 19-årig antifascist in i en poliscell tillsammans med tre nazister. Inlåsningen slutade med att 19-åringen misshandlades tills han blev medvetslös. Polisen dröjde med att komma till cellen trots att 19-åringen ringde på larmklockan. De tre nazisterna har gripits och åklagaren undersöker även om polisen begått något fel . Oavsett vad denna utredning kommer att säga är det anmärkningsvärt att sådant sker hos svensk polis. Vad orsaken till denna händelse är kan det endast spekuleras i och man får väl hoppas på att det "bara" rörde sig om okunskap från polisernas sida. Med detta och de vanligt förekommande rapporterna om rasism och främlingsfientlighet inom poliskåren som bakgrund vill jag fråga statsrådet : Vilka åtgärder har regeringen vidtagit för att stävja rasism och främlingsfientlighet inom polisen?
fr · GN11154 · 1999-11-02 00:00:00 — Fråga 1999/2000:154 av () till justitieminister om polisens symbol "spöknippet" I tillämpas lagen om hets mot folkgrupp på ett sådant sätt att det ej enligt den tolkning som görs är tillåtet att bära märken och symboler av rasistisk, fascistisk eller nazistisk karaktär. Detta fastslogs av i en dom där man fastslog att en gotländsk ynglings klädsel med sådana märken var att betrakta som hets mot folkgrupp. Domen sade också att det inte var relevant att man tidigare i historien använt samma symboler utan koppling till vad de symboliserar. Detta gällde bl.a. den s.k. Odalrunan och Livsträdet som använts i svensk historia . poliskår har i sitt vapen två korsade s.k. spöknippen eller fasces, som de ursprungligen heter. Detta vapen användes först av romarna för att symbolisera auktoritet men har sedan i historien kommit att symbolisera helt andra värden. fascistparti, Partito Nazionale Fascista, som var statsbärande parti i 1922@1943 använde spöknippet som partisymbol. De italienare som anmälde sig som frivilliga till elitförband Waffen SS brukade också spöknippet som sitt kännetecken. Även en lång rad andra fascistiska grupperingar använde samma symbol. Bland dem kan nämnas Fascistiska som även utgav en tidning med namnet spöknippet. Även förekommer denna symbol i samband med nazistiska publikationer och sammanhang. Min fråga till statsrådet blir följande: Är det lämpligt att en symbol som för väldigt många förknippas med fascism, nazism och andra former av förtryck används som en del i polisens vapen?
fr · GN11155 · 1999-11-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:155 av () till kulturminister om i i har en självklar roll i det bilaterala kultursamarbetet mellan och och har vid upprepade tillfällen fått ekonomiskt stöd av svenska regeringar. Flera tidigare socialdemokratiska svenska statsråd har tillsammans med finska immigrationsministrar gjort positiva uttalanden om att gemensamt finna former för finansiering av Finlandshusets verksamhet. ger ett årligt bidrag om 5miljoner kronor. Mot bakgrund av detta och i beaktande av de stora insatser som finska invandrare gjort och gör i och av att det svenska stödet till Voxenåsen i är betydligt större än till Hanaholmen i förefaller det underligt att regeringen avslagit en ansökan om bidrag till institutets verksamhet. Jag vill därför ställa följande fråga till kulturministern: På vilket sätt avser kulturministern att främja den bilaterala finsk-svenska kulturverksamheten i ?
fr · GN11156 · 1999-11-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:156 av () till näringsminister om och stödområdens indelningar I ett "nödrop", från kommun, till mig som riksdagsledamot representerande , är frågan om regeringens förslag till nationella stödområden för företagsstöd, budgetpropositionen 1999/2000:1 Regional utjämning och utveckling. kommuns ledning påpekar nu att man i ett mycket sent läge blivit varse att kommun ej kommer att finnas kvar i det nationella stödområdet, nuvarande stödområde 2 och i propositionen benämnt stödområde B. har ett intensivt arbete gjorts av kommunens ledning för att hamna i detta stödområde. Det här är en mycket viktig fråga för en kommun som haft en rad "problem" att hantera . Hotet om ökade energiavgifter @ genom en avveckling av kärnkraften @ kommer också att slå hårt för kommunen. Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta för att kommun ska tillhöra nämnda stödområde?
fr · GN11157 · 1999-11-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:157 av () till miljöminister om kalkning Om man läser plan för kalkning av vatten ges det flera frågetecken. Många påstår att de åtgärder som föreslås är mycket kortsiktiga. De som sysslat med nämnda ärenden påstår också, klart och konkret, att man i planerna inte tar hänsyn till tidigare utförda kalkningar och de miljöförbättringar dessa medfört. Ordet "kaptialförstöring" har nämnts i sammanhanget. För glesbygden är fritidsfisket av stor betydelse. Fritidsfisket genererar också kringverksamheter som i sin tur ger pengar till glesbygden. Med anledning av ovanstående, vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder som statsrådet ämnar vidta så att det inte sker någon "kapitalförstöring" genom att kalkningen upphör.
fr · GN11158 · 1999-11-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:158 av () till statsrådet om öppen skola Det sägs ju ofta att "skolan skall vara en spegel av samhället". Just dessa ord uttrycker skolminister i en intervju i . Det sägs i samma intervju att skolan "måste släppa in näringslivet i sin verksamhet". Det låter som en god tanke och en riktig inriktning. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att "skolan skall bli en spegel av samhället?"
fr · GN11159 · 1999-11-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:159 av () till miljöminister om Återigen har planerna på att leta efter olja och gas i tagit fart. Den danske miljöministern har givit två amerikanska oljebolag tillstånd att kartlägga om det finns olja och gas i den danska zonen i . Ett norskt företag har lämnat in ansökan till det svenska för att få tillstånd att leta i den svenska kontinentalsockeln. Det uppstår nu nya hot mot yrkesfiskarna i , och som kan komma att drabbas mycket hårt. Vid oljespill och giftiga utsläpp kan stora fiskeområden slås ut, fiskeredskap förstöras och turistnäringen längs kommer att drabbas hårt. Över 1000 svenska fiskare är beroende av fisket i . fanns det långt framskridna planer på oljeprospektering i . Dessa blev stoppade på grund av massiva protester från fiskare och kustbor. Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att förhindra miljöpåfrestningar i ?
fr · GN11160 · 1999-11-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:160 av () till statsrådet om bistånd till och Kriget mellan och har pågått . har alla ansträngningar att få slut på kriget mellan dessa grannar misslyckats. Rapporterna, bl.a. från Amnesty, om grymheter, brott mot internationella konventioner och omänsklig behandling av människor är otaliga; Massdeportationer av eritreaner från till krigszonen och till koncentrationsläger, splittring av familjer, berövande av medborgarskap, hinder från att återvända till det egna landet, ungefär 1000 saknade personer, barnsoldater och andra soldater som används som levande minröjare m.m. har accepterats av men förkastats av . Det går inte att finna orsaker till konflikten som motsvarar den förstörelse och det mänskliga lidande den orsakar. Mycket lutar åt att det handlar om maktbegär hos maktfullkomliga ledare. Många tycker att det är förvånande att får ekonomiskt bistånd som de indirekt kan disponera till sin krigföring. Även om det svenska biståndet till de båda länderna är långsiktigt och fattigdomsinriktat måste det ändå till sådana signaler som visar att vi inte kan ge bistånd till länder som anfaller varandra och orsakar tusentals dödsfall i sina länder. Därför är det hög tid att nu tala det språk som makthavarna förstår. Alltså att införa ett moratorium när det gäller det svenska biståndet till dess att konflikten löses. Jag vill därför fråga biståndsministern: Avser biståndsministern att införa ett moratorium när det gäller biståndet till och ?
fr · GN11161 · 1999-11-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:161 av () till utrikesminister om kriget mellan och Internationella påtryckningar och aktioner har inte lyckats få slut på kriget mellan och som pågått . Den fredsplan som tagits fram av OAU har accepterats av men förkastats av . De övergrepp som i stor mängd redovisas av bl.a. har i allt övervägande del utförts av . använder sig också av barnsoldater i stor utsträckning, då från andra stammar än det styrande Tigray-folket. Detta i sin tur riskerar att leda till etniskt sönderfall i med allt vad det kan innebära. Barnen som ofta använts som levande minröjare har lurats in i kriget under förevändning att de skulle få jobb i byggbranschen. Det mänskliga lidandet är oändligt och ändå verkar omvärlden inte riktigt ta konflikten på allvar. Endast en stark internationell press kan stoppa detta krig. Jag menar att , med sina långvariga samarbetstraditioner med , bör använda alla till buds stående medel, bilateralt, i FN, EU och , för att få slut på konflikten. Vilka åtgärder avser utrikesministern att vidta inom dessa områden för att få ett slut på kriget mellan och ?
fr · GN11162 · 1999-11-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:162 av () till jordbruksminister om statligt stöd till finländska äggproducenter EU inträdet 1995, innebar för de finländska äggproducenterna en möjlighet att få ett ekonomiskt stöd på motsvarande 4:35kr per kilo ägg. är det stödet nere i 2:35kr per kilo. Uppgörelsen där EU accepterar ett statligt producentstöd innebar att stödet skulle vara tillfälligt och vara helt borta . Något motsvarande stöd till de svenska äggproducenterna har inte utgått. Effekten har heller inte uteblivit. De finländska äggen har kunnat säljas på den svenska marknaden till lägre pris till följd av stödet och med stora lönsamhetsproblem för de svenska producenterna som följd. Det har blivit känt att ånyo för fram krav på, dels en förlängning av stödperioden, men också, att nivåerna bör höjas. Mot bakgrund av ovanstående vill jag fråga jordbruksministern: Hur kommer regeringen att ställa sig i ett läge där föreslås få en förlängning av stödet till äggproducenter?
fr · GN11163 · 1999-11-03 00:00:00 — Fråga 1999/2000:163 av () till finansminister om kontroll av postförsändelser Nya bestämmelser för införsel av alkohol och tobak införs: Detta kommer bl.a. att innebära att enstaka gåvoförsändelser av tobak och alkohol kommer att tillåtas. Kravet är att försändelsen kommer från en enskild person i ett annat EU-land till en enskild person i och att varorna är avsedda för mottagarens enskilda bruk. Större kvantiteter än vad som får föras in enligt privatinförsellagen bör normalt inte godtas som gåva utan ytterligare utredning. kommer det även fortsättningsvis att vara förbjudet med distansförsäljning av alkohol till (medan detta är en etablerad och tillåten försäljningsform inom EU). har befogenhet att utföra kontroll av postförsändelser som innehåller alkohol och tobak. Eftersom denna kontroll bl.a. grundat sig på att även gåvoförsändelser varit förbjudna har ingen bedömning behövts göras av om försändelsen är gåva respektive distansköp. Eftersom gåvoförsändelser i fortsättningen kommer att vara skattefria och tillåtna medan distansförsäljning av alkohol skattebelagt och förbjudet kommer eventuell kontroll av postförsändelser att kompliceras. Risken för integritetskränkande åtgärder kommer att öka. Hur ofta får man ge en gåva? Hur ofta får mottagaren ta emot en gåva? Är mottagaren tillräckligt gammal? Hur mycket kan anses vara för enskilt bruk? Vem ska bedöma det? Får gåvan utgöra en större mängd än vad man får ta in vid resa (s.k. privatinförsel)? Det torde vara oklart även för hur denna bedömning ska gå till. Vad avser finansministern göra för att undanröja ovan nämnda oklarheter för både medborgare och ?
fr · GN11164 · 1999-11-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:164 av () till näringsminister om sektorsmyndighet för spårvägstrafik () har på uppdrag av Kommunikationsforskningsberedningen (KFB) inlett ett forskningstema om modern spårväg. Syftet är att studera vilka faktorer som måste påverkas för att göra spårvägen till ett lika attraktivt kollektivtrafikalternativ som i övriga och stora delar av . Temat omfattar och ska pågå . Under den förstudie som föregick det beviljade temat fann VTI att varken eller ansåg sig ha något sektorsansvar för spårvägstrafik. ansvarar visserligen för kollektivtrafik, men enligt egen tolkning bara för vägfordon. har visserligen sektorsansvar för spårtrafik, men för det som definieras som järnväg. utövar dock sin tillsyn såväl mot järnväg som tunnelbana och spårväg. Detta förhållande försvårar för t.ex. VTI att bidra till en positiv utveckling för ett kollektivtrafiksystem som enligt alla definitioner är kapacitetsstarkt, resurssnålt, energieffektivt och långsiktigt hållbart. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Är regeringen beredd att ange vilken myndighet som ska vara sektorsmyndighet för spårvägstrafik?
fr · GN11165 · 1999-11-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:165 av () till statsrådet om social kompetens Skolministern har på ett förtjänstfullt sätt engagerat sig i värdegrundsarbetet. Vi kristdemokrater tycker att arbete med etik och moral i skolan är oerhört viktigt. har skolministern aviserat att bilda ett kärnämne benämnt social kompetens. Jag ställer mig undrande inför bildandet av ämnet och vill därför ha svar på hur skolministern har tänkt sig detta. Om det blir ett nytt ämne, är inte risken då att etiken isoleras till just detta ämne och aldrig får komma in i andra ämnen. Värdegrundsarbetet bygger på att värdegrunden ska aktualiseras i alla ämnen. Det är bättre att etiken får en framskjuten plats inom ämnet religionskunskap och att tid ges till etisk reflexion i samtliga andra ämnen. Mot denna bakgrund vill jag fråga ministern: På vilket sätt kommer skolministern att utforma förslaget om social kompetens som kärnämne i skolan?
fr · GN11166 · 1999-11-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:166 av () till utrikesminister om kärnvapenhantering över Såväl kärnkraftsreaktorer, datorsäkerhet, elavbrott, telenät, miljöfarlig verksamhet osv. I sker omfattande säkerhetsåtgärder inför . Förberedande åtgärder pågår kontinuerligt och stora summor satsas på säkerheten. Kärnkraftinspektionen tar sitt ansvar. Inför aktualiseras också kärnvapenhanteringen i världen. Ett TT-meddelande den 24oktober beskriver 100 brott mot säkerhetsbestämmelser vid en brittisk kärnvapenfabrik bara från . Vilken säkerhet visar t.ex. vad gäller kärnvapenhanteringen? Informationen är knapphändig. Dessa frågor måste givetvis diskuteras utrikesministrar emellan. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet: På vilket sätt har utrikesministern påtalat frågan om kärnvapenhanteringen över ?
fr · GN11167 · 1999-11-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:167 av () till socialminister om syntetisk drog GHB berörs i den dopningsproposition som presenterades. Där framhålls att GHB torde klassas som ett dopningspreparat. I tingsrätten i har man haft ett ärende för prövning där en person åtalades för innehav av GHB i enlighet med dopningslagstiftningen. Domen överklagades och rättsliga råd har prövat om preparatet kan klassas som dopningsmedel. Rådet har kommit fram till att GHB inte ska klassas om dopningsmedel. Det betyder att GHB inte klassas som narkotika och inte klassas som dopningsmedel. Det medför stora svårigheter för polisen och sociala myndigheter när det gäller att stoppa spridning och missbruk av GHB bland ungdomar. Med anledning av det anförda vill jag ställa följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser socialministern att vidta för att stoppa missbruket av preparatet GHB bland ungdomar?
fr · GN11168 · 1999-11-04 00:00:00 — Fråga 1999/2000:168 av () till utbildningsminister om jämställdheten inom universitet och högskolor Den 16februari 1995 överlämnade regeringen propositionen Jämställdheten mellan kvinnor och män inom utbildningsområdet (1994/1995:164). Detta var den första jämställdhetspropositionen med sikte på utbildningsområdet. Extra medel tillfördes landets universitet och högskolor för att de skulle få större möjlighet att realisera sina egna jämställdhetsplaner. Det var alltså inte fråga om några centrala diktat utan i stället medel för att understödja det redan pågående jämställdhetsarbetet på respektive lärosäte. Utvärderingar från exempelvis Nationella sekretariatet för genusforskning visar nu att de mål om jämställdheten inom universitet och högskolor som ställts upp på central nivå inte har realiserats ute på landets högskolor och universitet. På vissa håll sjönk andelen kvinnor bland nyrekryterade till lärartjänster . Den nya lärartjänstreformen tenderar att minska andelen kvinnor bland lektorer och professorer ytterligare i stället för att öka dem. Med anledning av detta vill jag fråga: Vad ämnar utbildningsministern vidta för åtgärder för att jämställdhetsarbetet inom universitet och högskolor inte ska avstanna?
fr · GN11169 · 1999-11-05 00:00:00 — Fråga 1999/2000:169 av () till statsrådet om mångfald i statliga myndigheter och verk Det finns många utländska "experter" i och då tänker jag främst på de personer som bor och lever i vårt land men har sitt ursprung i ett annat land. Dessa personer besitter, förutom sina akademiska färdigheter, ofta kunskaper, erfarenheter, kontaktnät och insikter som är mycket svåra att förvärva. Att dessa personer ska ges möjlighet att utnyttja sina färdigheter och att de kan tillföra statliga myndigheter och verk dessa kunskaper torde vara okontroversiellt och såväl regering som riksdag har uttalat sitt stöd till en sådan policy. Ett exempel där dessa färdigheter och kunskaper skulle komma väl till pass är Sida som bedriver huvudparten av sin verksamhet i tredje världen. Detta till trots har bl.a. denna myndighet visat sig mycket svår att övertyga när det gäller användandet av personer med ursprung i projektregionen i fråga. Inte minst gäller detta personer med afrikanskt ursprung. Min fråga till ministern blir således: Vad avser regeringen göra för att säkerställa att denna kompetens tillvaratas även i statliga verk och myndigheter?