ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12190 · 1999-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:190 om underleverantörerna har frågat statsrådet om regeringen vidtagit åtgärder för att medverka till att underleverantörerna i ska kunna gå en ljus framtid till mötes, trots de hot som krav på just in time-leveranser, nollfel och certifieringar kan innebära för framför allt mindre underleverantörer. Arbetet i är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag delar uppfattningen att situationen för underleverantörerna till framför allt fordonsindustrin har försvårats i takt med att fordonsindustrin internationaliserats och utsatts för en ökad global konkurrens. Den nya konkurrenssituationen ställer höga krav på en snabb anpassning till strukturomvandlingen i de svenska underleverantörsleden, vilket gör att bl.a. kompetensfrågorna ställs i fokus. Regeringen har uppmärksammat problemen för fordonsindustrins underleverantörer och gav klartecken till bildandet av den ideella föreningen . Föreningen har som syfte att genom kompetensutveckling i vid mening skapa de nödvändiga strukturförändringar som krävs för att uppnå ökad internationell konkurrenskraft och säkrad sysselsättning bland de i verkande leverantörerna till fordonsindustrin. Regeringen har bidragit till verksamheten med direkta driftsstöd, men har även via myndigheter stöttat enskilda projekt. I föreningen ingår förutom bilindustrin och underleverantörsorganisationen även ett stort antal länsstyrelser, länsarbetsnämnder och kommuner med hög sysselsättning i underleverantörsindustrin. Bilkomponent säger sig vilja verka för ökad samordning av dessa aktörers insatser för bilkomponentbranschen, men även samordna kontakterna med övriga myndigheter och organisationer vars verksamhet berör denna bransch. har svensk fordonsindustri genomgått ytterligare förändringar, inte minst på ägarsidan. Detta har skapat stor oro för utslagning i underleverantörsleden. Regeringen gav därför ett uppdrag till att i samråd med bl.a. industrirepresentanter undersöka om det finns särskilda motiv för åtgärder för underleverantörerna och i så fall lämna förslag till en handlingsplan som kan underlätta strukturomvandlingen i industrin. Uppdraget ska redovisas senast den 1december 1999.
frs · GN12191 · 1999-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:191 om religionsfrihet har frågat justitieministern om regeringen har vidtagit någon åtgärd till följd av propåerna om tillskapandet av shariaråd i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Religionsfrihet innebär enligt regeringsformen att varje medborgare gentemot det allmänna är tillförsäkrad frihet att ensam eller tillsammans med andra utöva sin religion. Den innebär inte frihet att inrätta domstolar. Några framställningar med den inriktningen har inte gjorts till regeringen. En annan sak är att ingenting hindrar att enskilda på frivillig väg rättar sig efter utlåtanden i t.ex. äktenskapliga frågor från ett shariaråd. I sammanhanget kan det nämnas att enligt den svenska internationellt privaträttsliga lagstiftningen som gäller äktenskap och arv är det så att utländska medborgares rätt att inför en svensk myndighet ingå äktenskap som huvudregel prövas enligt lagen i det land där han eller hon är medborgare och frågor om arv efter utländsk medborgare ska bedömas enligt medborgarskapslandets lag. Så i de länder där en viss tolkning av sharia har inflytande på landets lag kan sharia få betydelse för om en medborgare från ett muslimskt land kan ingå äktenskap i . I arbetet med mångfaldsfrågor ingår som en central del att stärka kvinnans ställning. Regeringen följer noggrant utvecklingen i detta hänseende.
frs · GN12192 · 1999-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:192 om jämställdhet inom privat vård har frågat mig om regeringen har vidtagit åtgärder för att motverka den oroväckande situationen med bristande jämställdhet inom privat vård. Bakgrunden till frågan är att kvinnorepresentationen är låg i de privata vårdbolagens styrelser. Först vill jag framhålla att jag välkomnar en ökning av alternativa driftsformer inom den öppna vården och omsorgen. När det gäller jämställdhetsarbetet så återstår dock enligt min mening en hel del att göra hos såväl offentliga som privata vårdgivare. Ett av delmålen i regeringens jämställdhetspolitik är en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Som en del i detta ingår att verka för en ökad andel kvinnor i bolagsstyrelserna, såväl privata som statliga. Mot den bakgrunden är den situation som beskriver givetvis inte tillfredsställande. Jag tycker att detta är en viktig aspekt att ha med i den fortsatta diskussionen kring en ökad mångfald inom hälso- och sjukvårdssektorn.
frs · GN12193 · 1999-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:193 om korta textmeddelanden har frågat näringsminister om regeringen är beredd att vidta några åtgärder för att möjliggöra prissänkningar på korta textmeddelanden. Ärendefördelningen i regeringen är sådan att det är jag som ska svara på frågan. Frågan ställs mot bakgrund av att korta textmeddelanden @ SMS () är en mycket populär telekommunikationstjänst hos ungdomar och att priset för att utnyttja denna tjänst ligger på en jämförelsevis hög nivå. En förklaring till den höga prisnivån skulle kunna vara bristande konkurrens mellan de operatörer som erbjuder tjänsten i fråga. Regeringen anser att det är viktigt att konkurrensen på telemarknaden är sådan att konsumenterna ges tillgång till bättre och effektivare telekommunikationer och därmed även ett ökat utbud av tjänster till lägre priser. har till regeringen lämnat ett förslag till ändringar i telelagen i syfte att stimulera konkurrensen härvidlag. Förslaget bereds i .
frs · GN12194 · 1999-11-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:194 om kemiska bekämpningsmedel har frågat mig vilka offensiva åtgärder jag tänker vidta för att en minskad användning av kemiska bekämpningsmedel ska bli en del av för integrering av miljöhänsyn i den gemensamma jordbrukspolitiken. Vid jordbruksministermötet i början av behandlades strategin om integrering av miljöhänsyn och hållbar utveckling som tagits fram under ledning av det finska ordförandeskapet. I samband härmed avlämnade tillsammans med en deklaration, i vilken vi framförde att vi inte anser att den nu föreliggande strategin fullt ut motsvarar vad som efterfrågats i slutsatserna från Europeiska rådets möte i . Vi menar bl.a. att strategin borde innehålla ett antal åtgärder med tidsplaner utöver vad som redan beslutats genom den jordbrukspolitiska reformen. Vid arbetsgruppsmöten i då strategin behandlats har bl.a. föreslagit att en viktig punkt som borde anges i den nu föreliggande strategin är att det bör utvecklas en gemenskapsstrategi innehållande åtgärder för att minska hälso- och miljöriskerna med bekämpningsmedel samt tidsplaner för när åtgärderna ska vara genomförda. har dock inte fått gehör för detta förslag hos andra medlemsstater. kommer att arbeta för att den nu framtagna strategin ska bli föremål för revidering. När en sådan revidering kan bli aktuell är inte beslutat men kommer då, , aktivt att verka för att fler konkreta åtgärder som bl.a. rör kemiska bekämpningsmedel ska inkluderas. arbetar även aktivt inom EU med att minska riskerna med kemiska bekämpningsmedel genom att delta i det arbete som pågår vad gäller godkännande av växtskyddsmedel i enlighet med direktiv /414/EEG.
frs · GN12199 · 1999-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:199 om tidsfrist för rivning av fastigheter har, med hänvisning till att kommunakuten enligt henne kan ge bidrag till rivning av fastigheter, frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för kommunerna att kunna genomföra beslutade rivningsuppdrag av fastigheter. Enligt den förordning (1998:666) som gäller för Bostadsdelegationen, som är den myndighet som åsyftas, kan stöd lämnas för att motverka att en kommun på grund av åtagande för boendet inte kan fullgöra sina ekonomiska förpliktelser. I de fall där Bostadsdelegationen beslutar om stöd träffas ett avtal med den enskilda kommunen. Av avtalet med kommun, liksom av avtalen med övriga kommuner, framgår att staten inte ställer några krav på rivning av byggnader. Däremot slås fast att ett visst antal lägenheter inte får användas för bostadsändamål efter @ i fall @ den 30juni 2000. Bostäderna ska därefter avvecklas eller utvecklas för andra ändamål. Dessutom anges att datumet gäller såvida inte staten efter förfrågan från kommunen medger förlängning av tidsperioden. Min slutsats utifrån detta är att avtalen ger kommunerna all den flexibilitet som efterlyser, exempelvis i fråga om start- och slutdatum för olika åtgärder som rör byggnaderna. Initiativet för en eventuell förlängning av tidsfristerna vilar på kommunen, liksom beslutet om huruvida rivning är det enda alternativet. Svaret på frågan är därför att inga ytterligare åtgärder behöver vidtas för att underlätta för kommunerna i detta fall.
frs · GN12200 · 1999-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:200 om reavinstbeskattning vid fastighetsförsäljning har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undvika att de som innehaft sina fastigheter drabbas av orimligt hög reavinstskatt vid försäljning. Vid skattereformen 1990/91 bestämdes att vinsten vid avyttring av fastigheter skulle beräknas enligt en nominell metod och att skatteuttaget skulle vara . Bakgrunden till den ställda frågan är den tidsbegränsade övergångsregel om reavinstbeskattning av fastigheter som infördes vid skattereformen och som i enlighet med vad som då beslöts ska upphöra att gälla i och med utgång. Den skattskyldige kan välja övergångsregeln eller den huvudregel som annars gäller. Övergångsregeln innebär att vinsten får beräknas enligt äldre reavinstregler. Dessa innehåller bestämmelser om bl.a. indexuppräkning och vid långa innehav kan dessa regler leda till lägre skatt än den nominella vinstberäkning som ska tillämpas enligt huvudregeln. Att ha i princip dubbla reavinstskatteregler @ dels en huvudregel, dels en övergångsregel som bygger på bestämmelser som avskaffades @ är i längden inte acceptabelt. Regeringen har därför ekonomiska vårproposition (prop. 1998/99:100 avsnitt 8.2.2) gjort bedömningen att övergångsregeln inte bör förlängas. Huvudregeln innehåller en bestämmelse som tar sikte på fastighetsförvärv (det s.k. stickåret). Som anskaffningsvärde ska då användas av taxeringsvärde om inte den skattskyldige kan visa att den verkliga anskaffningskostnaden är högre. Regeringen har utarbetat ett förslag om en flyttning av stickåret men har efter remissbehandling gjort bedömningen att förslaget inte bör genomföras med hänsyn till det skattebortfall som det skulle medföra (prop. 1999/2000:1 avsnitt 8.5.3). som övergångsregeln har funnits har skatteuttaget vid fastighetsavyttringar avseende privatbostadsfastigheter sänkts från till som regler om uppskov har införts. Jag är mot bakgrund av det sagda inte beredd att vidta några åtgärder med anledning av att övergångsregeln upphör att gälla .
frs · GN12201 · 1999-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:201 om miljökostnaden för den svarta skatteväxlingen har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att kompensera miljöskadorna till följd av ökad koleldning. Bakgrunden till frågan är en överenskommelse mellan s, v och mp om att höja den s.k. produktionsskatten på kärnkraftsproducerad el från /kWh till /kWh. En viktig utgångspunkt för att besvara frågan är den energipolitiska överenskommelsen (prop. 1996/97:84). Där anges bl.a. att en effektiv energianvändning och en kostnadseffektiv energiförsörjning ska eftersträvas med låg negativ påverkan på hälsa, miljö och klimat för att underlätta omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle. I den energipolitiska överenskommelsen aviserades en översyn av energibeskattningen och i betänkande (SOU 1997:11) presenterades ett antal övergripande principer och rekommendationer för ett nytt energiskattesystem. pågår ett arbete med att se över energibeskattningen. En av regeringens viktigaste uppgifter för att klara de övergripande miljöpolitiska målen är att utveckla ett energiskattesystem som bidrar till en hållbar utveckling. Viktiga förändringar för att nå de av antagna nationella miljökvalitetsmålen är att minska användningen av fossila bränslen, reducera dieselanvändningen i tätort samt att behålla styrningen av kärnkraftselen. I vårpropositionen aviserades att en fortsatt miljörelatering av skattesystemet är en viktig uppgift i partiöverläggningarna om skatter och i budgetpropositionen föreslogs höjningar av skatt på bl.a. dieselolja, kärnkraftsel och elkonsumtion. Skatten på kärnkraftsproducerad el höjs för att styra bort från kärnkraften och utveckla ett energisystem som bidrar till hållbar utveckling. På en avreglerad elmarknad, framför allt runt , kan risken komma att öka att el importeras från producenter som driver anläggningar för energiproduktion som inte är miljömässigt acceptabla. Den ökade handeln med el över gränserna, motiverar att likvärdiga miljökrav etableras kring för att säkerställa rättvisa konkurrensvillkor och motverka miljöskadliga produktionsalternativ. I detta sammanhang bör verka för att de krav som ställs på svenska elproducenter också ställs på övriga elproducenter runt . Vi klarar inte våra internationella åtaganden för luftföroreningar genom att minska kraven på oss själva eller vår omgivning. Tvärtom är det avgörande att samarbeta över gränserna för att tillsammans utveckla hållbara energisystem som bidrar till att kritiska belastningar för försurning, bildning av marknära ozon samt klimatförändringar underskrids.
frs · GN12202 · 1999-11-18 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:202 om utlokalisering av statliga myndigheter har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att säkerställa kunnande och servicenivå hos och andra statliga myndigheter. Frågan om lokalisering av statliga myndigheter till kommuner med särskilda omställningsproblem främst på grund av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten bereds inom . Regeringen avser att återkomma till i frågan. Jag kan därför inte nu närmare gå in på specifika myndigheter. Jag vill dock betona att frågan om att säkerställa kompetens och servicenivå i händelse av omlokalisering av en myndighet är mycket viktig och ingår som ett självklart moment i de diskussioner som förs i regeringen. Utgångspunkten för regeringens beslut om omlokalisering av statliga verksamheter är att verksamheten måste kunna bedrivas effektivt utifrån de verksamhetsmål som regeringen ställt upp för myndigheten och lokaliseringen. Av erfarenhet från tidigare omlokaliseringar av statlig verksamhet vet vi att på kort sikt innebär omlokaliseringen påfrestningar för såväl berörda myndigheter som enskilda individer. Av Statskontorets utvärdering av omlokaliseringar som gjordes framgår bl.a. att på blev myndigheternas kompetensnivå hög och högre än före omlokaliseringen. Många myndigheter pekade på det faktum att den stora andelen nyanställda medförde ett nytänkande @ med effektivitetsvinster som följd.
frs · GN12205 · 1999-11-17 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:161 och 205 om kriget mellan och och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få ett slut på kriget mellan och . Den är såsom också biståndsministern framhöll i sitt svar den 15november 1999 på fråga från djupt oroad över att konflikten mellan och ännu ej har kunnat biläggas. Läget är mycket spänt med stora truppansamlingar längs gränsen. Ännu så länge är det dock möjligt att undvika förnyade krigshandlingar. Förhandlingsprocessen pågår och görs intensiva ansträngningar under OAU:s ledning för att finna en fredlig lösning på konflikten. Bägge parter måste visa återhållsamhet och samarbeta med OAU i syfte att uppnå en slutlig fredsöverenskommelse. välkomnar att har accepterat hela OAU:s fredspaket. noterar vi att önskar fortsätta dialogen med OAU. OAU:s särskilde sändebud har besökt både och i syfte att finna vägar att bryta dödläget. , i likhet med flera andra länder, är berett att bidra till genomförandet av fredsplanen i alla dess aspekter. Möjliga svenska insatser skulle t.ex. kunna vara stöd till en observatörsstyrka och till avgränsningen och utstakningen av den gemensamma gränsen. Den humanitära situationen i både och ger anledning till oro. tillåter inte ICRC att besöka de etiopiska krigsfångarna. Från svensk sida har vi i våra samtal med eritreanska regeringsföreträdare påtalat att ICRC enligt har rätt att besöka ifrågavarande krigsfångar. I ett uttalande den 1februari 1999 uttryckte jag särskild oro över de omfattande deporteringar som genomförs av . Dessvärre noterar jag att deporteringarna alltjämt pågår. Från svensk sida har vi tagit upp denna fråga i samtal med etiopiska regeringsföreträdare. Även EU har i uttalanden och demarcher behandlat frågan och betonat att båda parter måste följa internationell humanitär rätt och reglerna om mänskliga rättigheter. Uppgifter om förekomsten av barnsoldater och etniskt urval av soldater vid fronten är mycket svåra att kontrollera, bl.a. på grund av frånvaron av oberoende observatörer. Alla tillgängliga fakta bör framläggas i frågan. Det kan noteras att både och har ratificerat och således åtagit sig att inte låta ungdomar delta i militära aktiviteter. De bägge ländernas interna lagstiftning har en 18-årsgräns för militärtjänst. verkar internationellt för en rak 18-årsgräns för rekrytering och deltagande i väpnade konflikter. har alltsedan konfliktens inledning verkat för en fredlig lösning av konflikten, bilateralt och inom EU och FN. Vi har en kontinuerlig kontakt med regeringsrepresentanter från båda länderna. t.ex. besökte en eritreansk statssekreterare för samtal om konflikten. har vid samtalen med de bägge länderna bl.a. betonat betydelsen av en fredlig lösning och uttalat stöd för OAU:s pågående ansträngningar och den framlagda fredsplanen. OAU bör även framgent ha ledningen i fredsprocessen och inga nya parallella förhandlingsspår igångsättas som kan försvåra OAU:s fortsatta medlingsansträngningar. Agerande till stöd för OAU-processen bör dock kunna initieras. EU har en nära dialog med OAU i syfte att utröna hur EU på bästa sätt kan stödja processen.
frs · GN12206 · 1999-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:206 om sanktionsmöjligheter mot kommunala skolor har frågat mig om sanktionsmöjligheter mot kommunala skolor och vilka åtgärder jag ämnar vidta för att ge sanktionsåtgärder gentemot de kommunala skolor som inte sköter sina uppgifter, dvs. att eleverna lär sig det de ska. Det är naturligtvis viktigt att kommunerna fullgör det ansvar som åligger dem. bidrar till utvecklingen genom att stödja kommunerna i kvalitetsarbetet. fastställde dessutom allmänna råd om hur kvalitetsredovisningar bör utformas. Min förhoppning är att kommunerna , med de allmänna råden som stöd, ska fullgöra sin skyldighet att upprätta kvalitetsredovisningar och vidta de åtgärder som behövs för att målen ska uppnås för utbildningen. När det gäller frågan om sanktionsmöjligheter har i ett regeringsuppdrag redovisat sin inställning i frågan. fick i uppdrag att bl.a. utreda om statens sanktionsmöjligheter behöver stärkas. Frågan är därmed under beredning och jag avvaktar därför kommitténs ställningstagande i frågan.
frs · GN12207 · 1999-11-30 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:207 om a-kasseutredningen Regeringen har tidigare i budgetpropositionen för aviserat att den arbetsgrupp inom som haft till uppgift att se över vissa frågor inom arbetslöshetsförsäkringen ska redovisa sin rapport den 28september 1999. Mot bakgrund av att rapporten blivit något försenad har frågat mig när förslagen rörande nya regler i arbetslöshetsförsäkringen kommer att presenteras. Arbetsgruppens rapport för arbete @ rättvisa och tydliga regler i arbetslöshetsförsäkringen (Ds 1999:58) är nu klar. Den presenterades för mig den 19november 1999 och kommer att bli föremål för sedvanlig beredning.
frs · GN12209 · 1999-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:209 om TV-program i har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att öka möjligheten att ta del av grannländernas TV-program i och i övriga . Inledningsvis vill jag peka på de möjligheter som finns att se TV-kanaler från våra grannländer. Det finns ett avtal om televisionsutbyte mellan och . TV distribueras i ca 25 orter i . Motsvarande kanal, SVT , når 1,7 miljoner tittare i . Vidare sker inom ramen för Nordvision-samarbetet ett utbyte av program mellan public service-företagen i de nordiska länderna. av de svenska hushållen är anslutna till kabel-TV-nät. Programutbudet i kabelnät bestäms av kabelbolagen. Få kabelbolag har dock valt att sända TV-program från våra nordiska grannländer. Enligt yttrandefrihetsgrundlagen råder det etableringsfrihet för kabelföretagen. Ett undantag från detta är den s.k. must carry-principen. För att ge nordiska TV-kanaler must carry-status och ge tittarna mera makt krävs emellertid grundlagsändringar. I yttrande till regeringen över inkomna ansökningar om tillstånd att sända digital-TV () anges att så som tillståndet för och att sända digital television är utformat kan överföringskapaciteten användas mer effektivt till att sända fler program eller andra tjänster. Vidare påpekas att t.ex. möjligheten att utöka sändningarna av nordiska program skulle kunna prövas i detta sammanhang. Regeringen har ännu inte tagit ställning till detta.
frs · GN12210 · 1999-11-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:210 om lika behandling av friskolor och kommunala skolor de har frågat mig om jag är beredd att vidta sådana åtgärder som gör att kommunala skolor behandlas på samma sätt som friskolorna när det gäller brister i eller avsaknad av kvalitetsredovisning. Samma regler gäller för kommunala skolor och fristående skolor när det gäller skyldigheten att upprätta kvalitetsredovisningar. Avsaknad av kvalitetsredovisning kan leda till kritik för kommunen eller den fristående skolan inom ramen för tillsyn. Kommunen/skolan har därefter på sig att rätta till bristen. bedömer om det finns grund för att återkalla tillstånd respektive bidrag för en fristående skola. för detta kan vara att skolan inte längre svarar mot de allmänna mål och den värdegrund som gäller för utbildning inom det offentliga skolväsendet eller att den inte längre står öppen för alla barn eller ungdomar. fick i uppdrag att bl.a. utreda om statens sanktionsmöjligheter behöver stärkas. Frågan är därmed under beredning och jag avvaktar därför kommitténs ställningstagande i frågan.
frs · GN12211 · 1999-11-25 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:211 om mänskliga rättigheter i har frågat mig om regeringen har vidtagit åtgärder för att försöka förbättra ahmadiamuslimernas rättigheter i och om fortsatta åtgärder är planerade. Ahmadiornas situation i är mycket allvarlig. Personer som bekänner sig till Ahmadia har förklarats som icke-muslimer och förvägras sin rätt till att utöva sin religion. Flera av deras moskéer har stängts och de har ingen rätt att begravas på muslimska gravplatser. Ahmadior utsätts för trakasserier av både myndigheter och religiösa grupper. Hatkampanjer, arresteringar och dödsskjutningar mot ahmadiamuslimer har rapporterats av den nationella kommissionen för mänskliga rättigheter i . Den militära interimsadministrationen i har försäkrat att landets minoriteter ska åtnjuta samma rättigheter som övriga invånare i samhället. Detta är naturligtvis positivt, men det krävs att administrationen även i praktisk handling börjar visa synbara förändringar inom detta område. I den deklaration som EU:s utrikesministrar antog den 15november uppmanar EU den militära interimsadministrationen i att respektera grundläggande mänskliga rättigheter och medborgerliga fri- och rättigheter. I anförandet i om mänskliga rättigheter den 9november uppmanade EU att skydda de religiösa minoriteterna i landet. följer ahmadiornas situation noga, både bilateralt genom vår ambassad i och genom för mänskliga rättigheter i . tar också varje tillfälle som ges att påtala den svåra situationen för minoriteter till pakistanska regeringsföreträdare. I bilaterala samtal påtalade för den militära interimsadministrationen vikten av att grundläggande mänskliga rättigheter respekteras, inklusive religionsfrihet. Regeringen avser även fortsättningsvis att noga följa situationen för ahmadiamuslimerna i .