ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11399 · 1999-12-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:399 av () till näringsminister om bidrag till småskalig vattenkraft I energiöverenskommelsen om bl.a. avvecklingen av , finns även ett stimulansbidrag för utbyggnad av småskalig vattenkraft. Dessa stöd hanteras av den nya . De ska vara miljöanpassade och endast betalas ut till befintliga anläggningar i redan reglerade vattendrag. I många vattendrag finns dock i princip inget kvar av de gamla kraftverksanläggningarna. Miljökriterierna sätts upp av i samråd med och . Något större samråd verkar dock inte ha skett, det tas ingen större hänsyn till önskemål om att t.ex. undvika känsliga områden. finns ca 20 ansökningar om bidrag och fem är beviljade. Av de som fått avslag, har ingen fått det på grund av gällande miljökriterier, utan av andra skäl, som t.ex. en ofullständig ansökan. Dessutom subventionerar staten produktionen från dessa anläggningar med betydande belopp: produktionspriset ligger ca över marknadspriset. Det är mycket stor risk för att nyttan med dessa projekt är betydligt mindre än den skada som uppkommer när det gäller den biologiska mångfalden. Bland de vattendrag som finns med i ansökningarna är många otroligt artrika och känsliga, t.ex. Emsfors i , Ljungå i Ljungån m.fl. Min fråga till ministern blir då följande: Är ministern beredd att ompröva bidragen till småskalig vattenkraft att antingen upphöra helt eller att åtminstone tydligare miljöanpassa miljökriterier?
fr · GN11400 · 1999-12-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:400 av () till statsminister om försvarsutgifter I ordförandelandet slutsatser från i finns det skrivet: "Beslutsamheten att genomföra Petersberguppdragen kommer att nödvändiggöra att medlemsstaterna förbättrar nationella och multinationella militära resurser, vilket i förekommande fall kommer att förstärka Natos resurser och öka effektiviteten hos Partnerskap för fred (PFF) när det gäller att främja säkerheten i ." har försvarsminister uppmanat de europeiska länderna att öka sina försvarsutgifter i syfte att militärt kunna ingripa i konflikter i . Bl.a. har man kritiserat för att inte satsa tillräckligt mycket av sin BNP på militära utgifter. Detta kommer som det svenska försvaret nu bantas och det pågår en nedrustning i vissa av länder som ett svar på den nya säkerhetspolitiska situationen. Avser regeringen, med hänsyn till det sagda, att vidta några åtgärder så att försvarsutgifter inte ökar?
fr · GN11401 · 1999-12-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:401 av () till socialminister om funktionshindrades boendeplacering Före kommunaliseringen 1995 hade landstingen ett system med betalning för dem som man placerat utanför sitt landstingsområde. Detta system ärvde sedan kommunerna. Man gjorde en lagändring i införandelagen till LSS och det skrevs i flertalet fall avtal om fortsatt betalningsansvar. Detta system börjar nu rämna. Flera kommuner tycker inte att man ska fortsätta och betala livslångt för dessa människor, utan säger upp avtalen eller slutar helt sonika att betala. Det innebär att de kommuner där landstingen en gång gjorde placeringarna, får ta ett allt större ansvar för dessa människor. Nationellt är detta ett litet problem, men för den enskilda kommunen är det en fråga av stor ekonomisk betydelse. Som exempel kan nämnas kommun, som har en tradition av vård och omsorg och här fanns tre vårdhem och , som en rest av detta, tio gruppbostäder. fakturerar andra kommuner och det motsvarar 1kr på skatten. Tre kommuner har sagt upp betalningsansvaret. Problemet måste enligt min uppfattning få en snar lösning och jag vill fråga socialministern vilka åtgärder han ämnar vidta för att denna fråga ska få en lösning.
fr · GN11402 · 1999-12-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:402 av () till statsrådet om uppgifter om expedierade läkemedel får föra ett register över expedierade läkemedel. I lagen anges att uppgifter som kan hänföras till en enskild förskrivare inte får delges annan än förskrivaren själv och dennes verksamhetschef. När uppgifterna kommer till enskild förskrivare inom offentlig verksamhet eller till en verksamhetschef kan de med stor sannolikhet komma att anses som inkommen handling. Det innebär att uppgifterna är offentliga om ingen annan sekretess går att tillämpa. Om förskrivningar kan bli offentliga är det en kränkning av den personliga integriteten och dessutom kan det leda till att enskilda läkare inte skriver ut ett visst läkemedel i den utsträckning som är motiverat med tanke på patientens behov. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att undanröja ovanstående missförhållande?
fr · GN11403 · 1999-12-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:403 av () till statsminister om förtroendet för näringsministern Har statsministern fortfarande förtroende för näringsminister ?
fr · GN11404 · 1999-12-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:404 av () till försvarsminister om värnpliktiga från En viktig faktor i ett framtida försvar är att värnplikten genomförs nära där den värnpliktige är bosatt, både ur ekonomisk och social synvinkel. I bor det 1,2 miljoner invånare. Det framtida utbildningsbehovet av värnpliktiga i vårt land kommer att vara ca 19000, varav 1900 förväntas komma från . garnison har kapacitet att utbilda ca 1500 värnpliktiga. Revinge som regeringen föreslagit vara det enda kvarvarande förband i , har kapacitet att utbilda 750 värnpliktiga. Så vitt jag förstår kommer mer än hälften av skåningarna att placeras i utbildningsreserven. Det kan också innebära att investeringar måste göras i Revinge för att kunna ge plats för dubbelt så många värnpliktiga som . En, enligt min uppfattning, trolig utveckling blir att flertalet skånska värnpliktiga kommer att få genomföra sin utbildning på annan ort, med långa och kostnadskrävande resor som följd. Kommer en nedläggning av garnisonen i att innebära stora fördyringar för försvaret och långa resor för de värnpliktiga från ?
fr · GN11405 · 1999-12-20 00:00:00 — Fråga 1999/2000:405 av () till statsrådet om idrottsföreningars integrationsarbete Många idrottsföreningar har engagerat sig för att medverka till att ungdomar från andra kulturer integreras i det svenska samhället. Inte minst gäller detta i många av förorter. För att insatserna ska ge resultat krävs långsiktighet och målmedvetenhet. Detta kräver i sin tur insatser som går långt utöver vad de ordinarie verksamhetsbidragen kan täcka. Många föreningar som arbetar med barn och ungdomar såg därför fram emot projektet idrottsutveckling. Problemet med pengarna är dock att de endast ges till föreningar som bedriver sin verksamhet i projektform. Stöd ges således inte till pågående verksamheter, även om dessa har karaktären av projekt och syftar till utveckling av idrottsverksamhet för barn och ungdomar. Konsekvenserna är att väl fungerande, långsiktiga verksamheter med bred lokal förankring inte är berättigade till stöd. Däremot kan föreningar med kortsiktiga intressen starta upp projektverksamhet och få medel för detta. Det borde därför ligga i regeringens intresse att med särskilda medel även uppmuntra det långsiktiga arbetet. Vad avser statsrådet göra för att alla idrottsföreningar ska uppmuntras i sitt integrationsarbete?
fr · GN11406 · 1999-12-20 00:00:00 — Fråga 1999/2000:406 av () till statsminister om folkbildning om samerna Den historiska kunskapen om ursprungsbefolkning och om koloniseringen av landet är bristfällig. Samernas historia i handlar mycket om förtryck och förnekelse av identitet. Det svenska samhället behöver en gemensam nationell folkbildning om samer och den samiska kulturen, kolonisering av Sápmi och vad ratificeringen av innebär. Bildningsinnehållet bör delvis styras utifrån samernas egna referensramar och naturliga samarbetspartner är länsmuseer, , Ájtte och . De har också kunskap om nybyggarnas historia . Vem vet t.ex. att den kristna etiken var att hade gett de kristna rätten att bosätta sig var helst det fanns plats. Medan den samiska naturreligionen sade att mark inte kunde ägas. Den befolkning som fanns där nybyggarna slog sig ned förlorade nyttjanderätten till marken eftersom de inte odlade jorden och med det förbättrade markens tillstånd. Resultatet av de historiskt kulturella skillnaderna lever vi med . Rasismen , då samer och zigenare starkt hatades av den bofasta befolkningen för att de inte ägde mark och ibland tvingades till tiggeri, lever kvar i . Och än har inte svensk domstol ansett att en bildekal med texten "Rädda en varg @ skjut en same" är hets mot folkgrupp. Avser statsminister verka för att en nationell folkbildning genomförs för att öka kunskapen om svenska samer, deras kultur och svenska nybyggares historia och kultur?
fr · GN11407 · 1999-12-20 00:00:00 — Fråga 1999/2000:407 av () till näringsminister om RFV-sjukhus har beslutat att inrätta försäkringsmedicinska centrum i och och härigenom omvandla RFV:s sjukhus på orterna. För del innebar detta varsel om uppsägning för stora grupper av anställda. Vid utveckling av de nya centrumen, konstaterades att många av de tidigare anställda ej skulle kunna anställas i den nya organisationen, främst vårdpersonal inom olika arbetsområden. Utvecklingen av försäkringsmedicinskt centrum innebär att en mindre del av de tidigare anställda får anställning. Fastigheterna har sålts och den nya ägaren har planer, som kan bereda ett 30-tal personer anställning inom konferensverksamhet med viss utveckling. Förhandlingar har förts mellan och om medel för att bedriva verksamhet inom området för överviktiga. Dessa förhandlingar och överenskommelse innebär dock inte att verksamhet inom området kommer att bedrivas i på samma sätt som . Kvar står ca 100 personer, i huvudsak kvinnor, som ej kan beredas anställning. Kompetenshöjning är för många en nödvändighet för att kunna gå vidare inom eget eller nytt yrkesområde, då många har låg utbildning. Vad avser näringsministern vidta för åtgärder för att bereda arbetstillfällen i kommun?
fr · GN11408 · 1999-12-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:408 av () till miljöminister om energigrödor Under frågestunden den 2december 1999 framkom att miljöministern inte hade klart för sig den stora mängd bioenergi som importeras till och det är förvånande särskilt mot bakgrund av att det föreligger en motion av undertecknad (1999/2000:Sk690 Import av brännbart avfall) som beskriver denna. ökade användningen av biobränslen till med . Men vi eldar alltmer med avfall som kommer från andra länder och lika mycket som biobränslet ökade ökade också importen av biobränslen till . Huvuddelen av denna import består av returträ, rivningsvirke, krossade pallar, mjölkförpackningar, malda däck och annat brännbart avfall. Denna import är delvis en följd av olika regler för energiskatter liksom olika regler för deponi och förbränning. Min fråga till miljöministern är: Hur ämnar miljöministern agera för att inhemska energigrödor ska blir mer konkurrenskraftiga?
fr · GN11409 · 1999-12-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:409 av () till justitieminister om könsfördelningen i har granskat jämställdheten inom . Löneskillnaderna mellan kvinnor och män inom respektive tjänstekategorier är förhållandevis små. Men det brister när det gäller fördelningen mellan kvinnor och män inom de högsta och lägsta lönekategorierna. Bland departementssekreterarna och de rättssakkunniga är könsfördelningen förhållandevis jämn. Men i de högre och lägre löneskikten blir fördelningen skevare. Kvinnornas representation i den lägsta lönekategorin är nära nog spegelvänd i förhållande till deras andel i den högsta chefskategorin. Det är trist att behöva konstatera att staten inte kan leva upp till sitt ansvar som föregångare och förebild på jämställdhetsområdet. har dock uttalat avsikten att fortsätta arbetet med att utjämna könsfördelningen. Jag vill därför fråga justitieministern vilka konkreta och snabba åtgärder som statsrådet är beredd att vidta för att minska den ojämna könsfördelningen inom sitt departement.
fr · GN11410 · 1999-12-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:410 av () till utrikesminister om könsfördelningen i har granskat jämställdheten inom . Löneskillnaderna mellan kvinnor och män inom respektive tjänstekategorier är förhållandevis små. Men det brister när det gäller fördelningen mellan kvinnor och män inom de högsta och lägsta lönekategorierna. Bland departementssekreterarna och de rättssakkunniga är könsfördelningen förhållandevis jämn. Men i de högre och lägre löneskikten blir fördelningen skevare. Kvinnornas representation i den lägsta lönekategorin är nära nog spegelvänd i förhållande till deras andel i den högsta chefskategorin. Det är trist att behöva konstatera att staten inte kan leva upp till sitt ansvar som föregångare och förebild på jämställdhetsområdet. har dock uttalat avsikten att fortsätta arbetet med att utjämna könsfördelningen. Jag vill därför fråga utrikesministern vilka konkreta och snabba åtgärder som statsrådet är beredd att vidta för att minska den ojämna könsfördelningen inom sitt departement.
fr · GN11411 · 1999-12-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:411 av () till jordbruksminister om könsfördelningen i har granskat jämställdheten inom . Löneskillnaderna mellan kvinnor och män inom respektive tjänstekategorier är förhållandevis små. Men det brister när det gäller fördelningen mellan kvinnor och män inom de högsta och lägsta lönekategorierna. Bland departementssekreterarna och de rättssakkunniga är könsfördelningen förhållandevis jämn. Men i de högre och lägre löneskikten blir fördelningen skevare. Kvinnornas representation i den lägsta lönekategorin är nära nog spegelvänd i förhållande till deras andel i den högsta chefskategorin. Det är trist att behöva konstatera att staten inte kan leva upp till sitt ansvar som föregångare och förebild på jämställdhetsområdet. har dock uttalat avsikten att fortsätta arbetet med att utjämna könsfördelningen. Jag vill därför fråga jordbruksministern vilka konkreta och snabba åtgärder som statsrådet är beredd att vidta för att minska den ojämna könsfördelningen inom sitt departement.
fr · GN11412 · 1999-12-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:412 av () till kulturminister om könsfördelningen i har granskat jämställdheten inom . Löneskillnaderna mellan kvinnor och män inom respektive tjänstekategorier är förhållandevis små. Men det brister när det gäller fördelningen mellan kvinnor och män inom de högsta och lägsta lönekategorierna. Bland departementssekreterarna och de rättssakkunniga är könsfördelningen förhållandevis jämn. Men i de högre och lägre löneskikten blir fördelningen skevare. Kvinnornas representation i den lägsta lönekategorin är nära nog spegelvänd i förhållande till deras andel i den högsta chefskategorin. Det är trist att behöva konstatera att staten inte kan leva upp till sitt ansvar som föregångare och förebild på jämställdhetsområdet. har dock uttalat avsikten att fortsätta arbetet med att utjämna könsfördelningen. Jag vill därför fråga kulturministern vilka konkreta och snabba åtgärder som statsrådet är beredd att vidta för att minska den ojämna könsfördelningen inom sitt departement.
fr · GN11413 · 1999-12-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:413 av () till näringsminister om ministerrådsmöten har efter kontakter med lämnat uppgifter, som tyder på att näringsministern eller biträdande näringsministern inte har deltagit vid alla EU:s ministermöten, som behandlat viktiga frågor, som faller inom ramen för ansvarsområde. Med anledning härav vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att de inom departementet verksamma statsråden framöver kan delta i EU:s ministermöten?
fr · GN11414 · 1999-12-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:414 av (c) till justitieminister om inskrivningsverksamheten Beslut om att inskrivningsverksamheten vid våra tingsrätter ska centraliseras till sju tingsrätter i landet togs i . Verkställigheten ska vara klar tills . Det råder stor ovisshet ute på landets tingsrätter utifrån beslutet som är fattat. Personalen ute på fältet känner sig ej delaktig, det är en reform som fattats över huvudet på personalen som arbetar med inskrivningsfrågorna. Om personalen är delaktig är det alltid lättare att genomföra förändringar. Min fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern att vidta för att kvaliten i servicen till allmänheten bibehålls vad gäller inskrivningsverksamheten?
fr · GN11415 · 1999-12-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:415 av () till statsrådet om kartläggning av samarbetsländernas behov I budgetpropositionen för utg.omr. 7 s.14 under "de internationella utvecklingsmålen" talas det om att "Partnerskapets princip är allmänt erkänd. Mycket återstår för att genomföra den i praktiken. I detta arbete ingår en ökad lyhördhet för samarbetspartnern, ökat deltagande och konsultationer med det civila samhället och näringslivet, öppenhet och flexibilitet i samarbetet." budgetproposition talas det mer konkret om att kartlägga samarbetsländernas behov och ge en bild av möjligheterna för svenska företag och företag från sydländer att delta i det svenska internationella utvecklingsarbetet. Det är viktigt att få i gång landinventeringar för att utreda vad som finns eller fattas i infrastruktur, företagssektorer, kunskapsnivåer etc. Resultatet av en sådan inventering skulle kunna användas av bl.a. "Start Syd" i deras rådgivning till intresserade företag och även av företagen själva. Företagen skulle då slippa famla i blindo och skulle kunna få en uppfattning om var deras produkt eller kunnande fyller ett hål och var de skulle kunna hitta samarbetspartner. Med hänseende till det ovanstående vill jag fråga ministern: Hur avser ministern verka för att det kartläggningsarbete som beskrivs budgetproposition ska komma i gång?
fr · GN11416 · 1999-12-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:416 av () till näringsminister om har flera svåra olyckor inträffat på mellan och . Flera människor har fått sätta livet till. Tyvärr är det ett tragiskt bevis över det stora behov av en säkrare och bättre väg som behövs för oss sjuhäradsbor. har stått högt på prioriteringslistan tidigare men har fått stå tillbaka på grund av att det fattats pengar. är det hög tid att omprioritera eller använda otraditionella metoder som t.ex. den omdiskuterade PPP-modellen. Eller varför inte skapa en investeringsbudget av överskott i statsfinanserna för satsning på infrastrukturen och då i första hand satsa på denna olycksdrabbade väg. Min fråga till ministern är därför: Vad avser ministern göra för att byggs om till en trafiksäker väg?
fr · GN11417 · 1999-12-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:417 av () till statsrådet om bostadstillägget Bostadstillägget är ett inkomstprövat tillägg till vissa pensionsförmåner som påverkas av bostadskostnaden och inkomsten. Eftersom bostadskostnaden i realiteten ser ut på olika sätt i olika boenden försvåras beräkningen av bostadstillägget. I vissa fall inkluderas uppvärmningskostnaden i hyran och i andra fall betalar man endast en kallhyra med uppvärmningskostnaden separat. Beräkningen av bostadstillägget baseras dock alltid på en boendekostnad med uppvärmningskostnaden inräknad. För de pensionärer som uppbär bostadstillägg, men endast har en kallhyra, tillämpas en schablon i stället för att se till den faktiska kostnaden för uppvärmningen. För att fastställa schablonen inhämtar RFV prisuppgifter från sju stora elleverantörer för att sedan få ett genomsnittligt elpris. Eftersom elpriserna kraftigt varierar kan vissa elpriser ligga långt från medianen. Detta kan innebära att en person med låg kallhyra och hög faktisk uppvärmningskostnad starkt kan missgynnas i förhållande till en person där uppvärmningskostnaden ingår i hyran. Två pensionärer med samma bostadsyta kan alltså ha helt skilda utgifter för sitt boende beroende av bostadstilläggets schablonisering. I en del fall kan det innebära en högre boendekostnad med . Eftersom de pensionärer som uppbär bostadstillägg redan har det svårt ekonomiskt så är det av största vikt att denna brist uppmärksammas och åtgärdas så snabbt som möjligt. På min tidigare interpellation, svarade dåvarande socialförsäkringsministern att hon skulle ge RFV i uppdrag att se över schablonberäkningen. Vilka åtgärder har vidtagits sedan utfästelsen gjordes om att ge RFV i uppdrag att se över schablonberäkningen av uppvärmningskostnader?
fr · GN11418 · 1999-12-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:418 av () till vice statsminister om nazismens förföljelse av de funktionshindrade har genom initiativ av statsministern inbjudit till en internationell regeringskonferens om Förintelsen. Det är en imponerande internationell manifestation mot Nazitysklands folkmord och därmed mot nazismen som ideologi. Inget kan vara lämpligare just nu än att samla världens ledare mot nazism och för demokrati. Under Nazitysklands välde begicks folkmord på judar, zigenare, homosexuella och också på handikappade. Den sista gruppen talades det inte så mycket om, kanske för att de inte syntes så mycket från början eftersom många fanns på institutioner. De var "ballastexistenser" och hade ett "livsovärdigt liv" ansåg många forskare redan innan nazismens intåg i . Dessa idéer sögs snabbt upp av nazismen som ville främja det "friska" och utplåna det "sjuka" och "mindervärdiga". Funktionshindrade människor var ett inre hot och oanvändbara för nazisterna annat än som "material" för medicinska försök. Därefter mördades de. Jag anser det viktigt att vi vid en så här stor internationell konferens också uppmärksammar förföljelsen av funktionshindrade människor. Min fråga till ministern är därför: På vilket sätt kommer denna stora internationella manifestation att uppmärksamma nazismens förföljelse av de funktionshindrade?
fr · GN11419 · 1999-12-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:419 av () till statsrådet om barnskötarnas roll i förskoleverksamheten har det framgått att har bäst förskoleverksamhet av samtliga . Onekligen är det ett mycket gott betyg som vi ska vara stolta över. Förskolan måste dock fortsätta utvecklas. En av orsakerna till att vår förskola är så bra är med all säkerhet sammansättningen av den personal som arbetar där. Jag anser att kombinationen av personalgrupper i verksamheten är mycket bra för barnens utveckling. Förskolelärarna och fritidspedagogernas pedagogiska utbildning tillsammans med barnskötarna som tillgodoser barnets vårdande behov. Tillsammans utgör dessa yrkesgrupper ett starkt team som tillgodoser ett barns alla behov för att kunna ta till sig det lärande som krävs för att kunna bli en trygg människa och få en allsidig utveckling. Dessvärre blir det mer och mer vanligt att barnskötarnas roll inte anses lika viktig längre. Många kommuner tolkar den nya läroplanen på ett sätt som gör barnskötarna övertaliga. Detta sker i en allt större omfattning. I vissa kommuner har politiker tydligt uttalat att barnskötarna ska bort . Min fråga till skolminister är följande. Avser statsrådet verka för att tjänsten som barnskötare ska finnas kvar inom förskoleverksamheten även i fortsättningen?
fr · GN11420 · 1999-12-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:420 av () till statsrådet om samordning av skatte- och socialförsäkringssystem I skatteutskott berörs skatteharmoniseringen mellan länderna i EU. I socialförsäkringsutskottet kommer det upp frågor som handlar om hur harmoniseringen av socialförsäkringsrättigheterna ska hanteras inom EU-länderna. diskuteras framför allt gränsdragningarna mellan och . Men även andra frågor blir nu alltmer aktuella, bl.a. via mediernas rapportering. Det senaste gäller en EG-dom om underhållsstöd. I tidning nämns ett fall där en mamma flyttat från till . Pappan i kan inte betala och österrikiska staten ska då betala underhållsstöd till mamman i . Tillämpningen kan komma att innebära att måste betala underhållsstöd till föräldrar och barn bosatta i annat land. Detta har tidigare inte skett från svensk sida. I skatteutskottet har vi behandlat en fråga om anställda på färjor mellan och . regler om att skatt betalas i hemvistlandet är nu ändrade i enlighet med internationellt vedertagen princip, nämligen att skatt betalas där arbetet utförs. Detta innebär att får stå för socialförsäkringskostnader men får inte in skatteintäkter. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att se till att samordningen av skatte- och socialförsäkringssystemen i ett EU-perspektiv kan ske på ett smidigt sätt?