ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12124 · 1999-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:124 om lönediskriminering Med hänvisning till efter kompetens @ inte ursprung! har frågat näringsminister om vilka insatser han är beredd att genomföra för att få slut på lönediskrimineringen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Låt mig inledningsvis klargöra att lönediskriminering omfattas av lagen (1999:130) om åtgärder mot etnisk diskriminering i arbetslivet. Enligt denna lag är arbetsgivaren vidare skyldig att bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja etnisk mångfald i arbetslivet. Lagen kräver därutöver samverkan mellan arbetsgivare och arbetstagare för att motverka alla former av etnisk diskriminering. Icke sakligt motiverade löneskillnader mellan yrkesutbildade svenskar och personer födda utomlands med motsvarande utbildning har ofta sin upprinnelse i invandrares svaga ställning på arbetsmarknaden som flitigt utnyttjas av en del arbetsgivare. Det förekommer även fördomar där individens prestationsförmåga bedöms utifrån ursprungslandets utvecklingsnivå samt kulturellt och geografisk avstånd från . Många yrkesutbildade invandrare kommer in i arbetslivet med en låg ingångslön i förhållande till anställda med svensk bakgrund och denna relativa skillnad tenderar att bli bestående. Arbetsmarknadens parter i såväl privat som offentlig verksamhet har ett gemensamt ansvar för att motverka lönediskriminering. Arbetsgivaren har i första hand det juridiska ansvaret för att lagen följs. Men även de fackliga organisationerna har ett moraliskt ansvar att få bukt med alla former av diskriminering. beslutade de centrala parterna på arbetsmarknaden att bilda ett gemensamt råd för mångfald i arbetslivet med uppgift att stödja, följa och vidareutveckla mångfalden på arbetsmarknaden. För att skaffa mig en närmare bild av vad de centrala parterna på arbetsmarknaden gör för att motverka diskriminering och hur man driver frågan om etnisk mångfald i arbetslivet har jag skrivit brev till parterna med önskemål om att få en redogörelse över deras arbete med integrationsfrågor. Efter att ha studerat deras redovisningar kommer jag att bjuda in samtliga representanter i rådet till ett möte för att diskutera parternas fortsatta arbete. Jag hoppas slutligen att även andra förbund följer exempel och gör liknande undersökningar för att uppmärksamma de orättvisor som finns på arbetsmarknaden. Det är först när ett konkret arbete för att skapa lika villkor har kommit till stånd som den egentliga grunden läggs till ett arbetsliv där alla har lika rättigheter och möjligheter på arbetsmarknaden oavsett etnisk eller kulturell bakgrund. Frågorna handlar ytterst om demokrati, social rättvisa och jämlikhet; alltså klassiska rättvisefrågor, som är viktiga för oss alla att driva och förenas kring.
frs · GN12126 · 1999-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:126 om etnisk rensning i Kosovo har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidtaga för att förhindra fortsatt etnisk rensning i Kosovo. Det fortsatta etniskt relaterade våldet i Kosovo inger stor oro. Efter överenskommelsen om eld upphör , har uppskattningsvis ca200000 serber, romer och andra minoritetsgrupper i provinsen tvingats fly från sina hem. Det internationella samfundet har, trots omfattande militära och andra resurser på platsen, inte förmått stoppa denna utveckling. Ett framtida multietniskt Kosovo där olika nationaliteter kan leva sida vid sida är en viktig politisk målsättning. På kort sikt gäller det att säkerställa den fysiska säkerheten i Kosovo. Förutom att etablera säkerhetsnärvaro har KFOR bl.a. i uppgift att skapa en säker miljö i vilken internationella civila insatser kan verka och så att flyktingar kan återvända. deltar i KFOR med 847 man. Den centrala aktören för försoningsarbetet i Kosovo är dock FN:s civila mission () som ansvarar för den civila administrationen av Kosovo. måste arbeta på ett integrerat sätt för att skapa en multietnisk dialog och försoning. Inom har ett särskilt ansvar för insatser för att stärka det civila samhället, demokratistöd, insatser på rätts- och medieområdet samt MR-bevakning. bidrar med 40 experter till OSSE-missionen. Även civilpoliskomponenten inom , där bidrar med 50 poliser, spelar en central roll. Försoning och stabilitet i Kosovo förutsätter att de individer som gjort sig skyldiga till krigsförbrytelser och brott mot mänskliga rättigheter ställs inför rätta och döms. Regeringen stöder det viktiga arbete som bedrivs av den internationella tribunalen för f.d. , bl.a. genom tidigt tillhandahållande av svensk expertis för att utreda de övergrepp som begåtts mot civilbefolkningen. Förutsättningar måste skapas för att alla som flytt inom eller ut ur Kosovo ska kunna återvända till sina hemorter. En långvarig vistelse utanför Kosovo kan i sig komma att motverka ett omfattande återvändande. Erfarenheten från visar att det internationella samfundet med stor kraft måste ställa tydliga krav på inblandade parter för att överbrygga de hinder som uppställs för att de som flytt ska kunna återvända till hemorten och vistas där utan att bli diskriminerade. Den regionala strategin för återvändande till hela f.d. måste genomföras med kraft. Som erfarenheten också visat krävs också stor uthållighet i detta arbete från det internationella samfundets sida. FN:s flyktingkommissarie, till vilken ger ett omfattande stöd, spelar en viktig roll i detta arbete. En central roll i detta långsiktiga arbete spelar den s.k. för sydöstra som är avsedd att bidraga till stabilitet och integration i regionen.
frs · GN12127 · 1999-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:127 om patientjournaler har frågat mig om regeringen avser att vidta åtgärder för att hela journalen, när detta beslutats av , verkligen blir förstörd och att tillämpningen blir lika över landet. Av 17§ patientjournallagen (1985:562) framgår att har behörighet att besluta om förstöring av en patientjournal helt eller delvis. Detta sker efter ansökan från patienten eller annan person som omnämns i patientjournalen. Godtagbara skäl måste föreligga som det måste vara uppenbart att uppgifter som önskas förstörda bl.a. inte behövs för patientens framtida vård. Det är således som förordnar att journalen helt eller delvis ska förstöras, men det är vårdgivaren som svarar för att beslutet verkställs. Detta ska bekräftas till . Det är självklart att lagstiftningen ska följas och givetvis ska tillämpningen vara densamma över hela landet. Jag har erfarit att har för avsikt att fortsättningsvis i de beslut som fattas om journalförstöring ge mer konkreta anvisningar om hur förstöringen ska gå till, t.ex. vad avser journalkappor.
frs · GN12128 · 1999-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:128 om elöverkänslighet har frågat mig om regeringen avser att vidta några åtgärder för att de som är elöverkänsliga ska få del av de senaste rönen på forskningsområdet. Det är ett stort problem att många människor upplever att de får symtom på grund av elektriska och magnetiska fält. Hur många människor som lider av dessa problem är dock oklart liksom hur orsakssambanden ser ut. Det allra viktigaste är därför enligt min mening att de personer som har dessa symtom tas på största allvar och att de drabbade får den vård och det stöd som de behöver. Det pågår en tämligen omfattande forskning kring hälsoeffekter av elektriska och magnetiska fält. Trots denna forskning har enighet ännu inte kunnat uppnås om tolkningen av resultaten. Ytterligare forskning om elöverkänslighet och andra hälsoeffekter av exponering för elektriska och magnetiska fält är enligt min mening angelägen. Sådan forskning pågår och regeringen har därför gett i uppdrag att redovisa en utvärdering på området. färdigställde allmänna råd (SOSFS 1998:3) om bemötande av patienter som relaterar sina symtom till elektriska och magnetiska fält. I dem framhålls bl.a. vikten av att de drabbade får en allsidig medicinsk utredning och att läkaren kan lyssna på och respektera patientens egen uppfattning om vad som kan vara orsak till besvären eller sjukdomssymtomen. Jag ser dessa riktlinjer som ett viktigt stöd för de verksamma inom vården och omsorgen i det angelägna arbetet att förbättra bemötandet av de drabbade. Jag vill dock betona att det är den behandlande läkaren som har ansvar för att göra en bedömning av vilken undersökning som patienten behöver genomgå samt fattar beslut om vård och behandling. Jag vill slutligen understryka vikten av att de personer som har dessa symtom tas på allvar och att de drabbade får den vård och det stöd som de behöver. allmänna råd kommer i det sammanhanget att vara ett viktigt stöd för de verksamma inom vården och omsorgen. Mot bakgrund av de aktiviteter som redan pågår bedömer jag emellertid att det inte finns skäl att ta initiativ till ytterligare åtgärder inom området.
frs · GN12129 · 1999-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:129 om AMS kurser för språkutbildning i medicin har frågat socialminister vilka åtgärder regeringen avser vidtaga för att garantera att invandrade läkare får tillgång till utbildning i svenska. Låt mig börja med att säga att arbetet inom regeringen är så fördelat att jag ska svara på frågan. Jag har besvarat två snarlika frågor och mitt svar blir därför i stort sett detsamma som . Ansvaret för att utländska läkare respektive sjuksköterskor ska kunna få svensk legitimation ligger på . Eftersom det är angeläget att invandrares kompetens tas till vara på arbetsmarknaden liksom att behoven av vårdpersonal täcks så anordnar AMV utbildningar i bl.a. sjukvårdssvenska. Enligt har enligt uppgift flera AMS-kurser som inriktats på medicin dragits in på grund av resursbrist. Jag har förhört mig med de länsarbetsnämnder som upphandlar sådana utbildningar och de meddelar att inga planerade kurser dragits in. Det gäller länsarbetsnämnderna i , och som alla har fullföljt de planerade köpen av utbildningarna i sjukvårdssvenska. Länsarbetsnämnderna har att fördela sina resurser efter de bedömda behoven av såväl utbildning i sjukvårdssvenska som övriga arbetsmarknadsåtgärder. Regeringen har den 9september 1999 beslutat att AMS får förhöjd anslagskredit med . AMS har fördelat krediten till länen och alla län som har begärt det har fått en höjd anslagskredit. Jag delar uppfattning att det är angeläget att ta till vara den kompetens och arbetsvilja som finns hos invandrare. Det gäller inte minst dem som har en utländsk utbildning inom vårdområdet om vi ska få bukt med den arbetskraftsbrist som råder inom delar av vårdsektorn. Regeringen har därför fattat beslut om att stödja ett projekt som hjälper utländska läkare att erhålla svensk läkarlegitimation. Projektet är ett samarbete mellan , länsarbetsnämnden i och och innebär att det skräddarsys en utbildning innehållande praktik och förberedelser inför läkarbehörighetsprov för läkare. Sammantaget kommer projektet att omfatta 100 invandrade läkare. Den första kursomgången i detta projekt startade och omfattar 20 utbildningsplatser. Nästa kursomgång beräknas starta .
frs · GN12130 · 1999-11-03 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:123 om köp av rehabiliteringstjänster och 130 om försäkringskassorna och har frågat mig respektive socialminister om vilka åtgärder vi avser att vidta med anledning av att de Särskilda medel som försäkringskassorna förfogar för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen börjar ta slut. Arbetet i regeringen är så fördelat att jag ska svara på frågorna och jag gör det i ett sammanhang. Under innevarande år disponerar försäkringskassorna i Särskilda medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar, särskilt bidrag, resor tur och retur till arbetet samt olika former av samverkan. Som och mycket riktigt uppger kommer det nu signaler om att dessa medel börjar ta slut på vissa enskilda kassor. Orsaken är främst en radikalt ökad aktivitet på rehabiliteringsområdet @ tilldelades kassorna men utnyttjade endast ca . frågar både och vad jag tänker göra åt detta. Som och säkert känner till pågår det en översyn av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. En av orsakerna bakom utredningens tillkomst var att det inte gått att belägga huruvida de aktiva rehabiliteringsåtgärder som kassorna köper leder till önskvärt resultat. Detta är en gammal problematik @ minskades medlen för köp av tjänst med respektive år i avvaktan på Statskontorets översyn av effekterna av de senaste årens rehabiliteringssatsningar. I Statskontorets rapport på rehabilitering (1997:27) redovisas just svårigheter med att belägga effekter av rehabiliteringen samt brister kring hur själva urvalet till åtgärderna sker. En ökad finansiell satsning på den arbetslivsinriktade rehabiliteringen är därför inte meningsfull förrän utredningen har presenterat sitt betänkande den 1juli 2000 och regeringen därigenom får underlag till förändringar som innebär att kostnaderna för rehabiliteringsverksamheten med större säkerhet kan generera avsedda effekter och resultat.
frs · GN12131 · 1999-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:131 om tablettmissbruk bland unga har frågat vilka åtgärder jag tänker vidta för att minska tablettmissbruket bland unga människor. Bakgrunden är uppgifter om tablettmissbruk bland ungdomar i , stress och utanförskap. Ett diskussionsunderlag om ungdomar, narkotika och frånvarande vuxna. tillsattes av regeringen , med uppgift att utvärdera narkotikapolitiska insatser samt att föreslå åtgärder till effektivisering av narkotikapolitiken. Uppdraget omfattar bl.a. förslag för att förstärka och effektivisera det förebyggande arbetet. Som ett av flera underlag för sina överväganden i den delen har kommissionen genomfört den ungdomsstudie som refererar till. I studien har 120 ungdomar intervjuats om sina erfarenheter av och syn på droger. I det sammanhanget har användningen av olika slag av psykofarma kommit på tal. Det är viktigt att påpeka att det av denna undersökning inte går att dra några slutsatser om missbrukets omfattning bland ungdomar, varken vad gäller narkotika eller läkemedel. Det är ingen vetenskaplig undersökning, och urvalet är inte representativt, som själv påpekar. Studien, som endast innehåller s.k. kvalitativa data, ger heller inget underlag för jämförelser över tiden. arbete fortsätter till utgången av . De kommer att analysera och lämna förslag på en rad områden av betydelse för narkotikabekämpningen. Förutom förstärkning av det förebyggande arbetet rör det sig bl.a. om lagstiftnings- och andra kontrollfrågor, rehabilitering av missbrukare samt frågor i anslutning till narkotikaforskningen. Den nu aktuella ungdomsstudien kommer att kompletteras med en undersökning av samhällets insatser för att förebygga drogmissbruk bland ungdomar. Med dessa underlag som grund kommer kommissionen att formulera förslag till en strategi för förstärkning och effektivisering av det förebyggande arbetet. Jag ser ingen anledning att föregripa det arbetet.
frs · GN12132 · 1999-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:132 om undervisningsmaterial med brottsförebyggande perspektiv har frågat vad jag avser att göra för att utveckla undervisningsmaterial som tar sin utgångspunkt i brottsförebyggande perspektiv. För det första vill jag instämma i uppfattning att skolan är en viktig arena för brottsförebyggande insatser. I skolan finns många tillfällen att föra diskussioner med alla barn och ungdomar om normer, värderingar, moral och etik. Jag har också markerat vikten av att dessa frågor har en central roll i skolarbetet genom det s.k. värdegrundsåret. och första delen av pågår en rad aktiviteter i ett speciellt värdegrundsprojekt som både riktar sig direkt till barn och ungdomar och till de vuxna i skolan. Bl.a. kommer olika material för en diskussion om värdegrundsfrågor att produceras och distribueras. Ett särskilt diskussionsmaterial om normer och värderingar kommer att rikta sig till de yngsta barnen. Valet av läromedel för skolans undervisning är en fråga för den enskilda skolhuvudmannen. Läromedel produceras dels av ett antal läromedelsförlag, som arbetar på marknadens villkor, dels av olika intresseorganisationer, myndigheter etc. Givetvis kan en diskussion om eventuella brister i utbudet påverka såväl skolhuvudmän som läromedelsproducenter, så att problemet uppmärksammas.
frs · GN12133 · 1999-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:133 om Per har frågat mig vad jag avser göra för att, hos svenska myndigheter och institutioner, stärka ställning i förhållande till andra konventioner. Per anser att regeringen borde initiera en diskussion om vilken juridisk ställning internationella konventioner ska ha och vilka konventioner som vid konflikt ska ha överordnad betydelse. Per har ställt sin fråga med anledning av ett enskilt utlänningsärende där den s.k. har tillämpats. Låt mig inledningsvis slå fast att en konvention är ett folkrättsligt instrument som är juridiskt bindande för de stater som ratificerat den. Precis som när det gäller svenska lagars inbördes förhållanden kan man inte generellt säga att en konvention ska ha företräde framför en annan konvention. En sådan ordning kan förefalla tilltalande vid en första anblick, men skulle nog tämligen snart visa sig otillräcklig. Det måste alltid finnas utrymme, inom vissa givna ramar, att ta hänsyn till omständigheterna i det enskilda fallet. Det är också myndigheternas uppgift att göra dessa avvägningar. I det här sammanhanget är det viktigt att hålla i minnet att konventioner inte är direkt gällande i ; de måste införlivas genom inkorporering eller transformering. Inkorporering innebär att man i lag eller annan författning föreskriver att konventionens bestämmelser ska tillämpas direkt. Med transformering avses att konventionen omarbetas till svensk författningstext. har vidtagit vissa lagändringar med anledning av både och , bl.a. har ändringar gjorts i utlänningslagen. Det ska dock sägas att det kan förekomma fall där det blir aktuellt att direkt tolka konventionstexter. När det gäller status har den en stark ställning genom sin heltäckande karaktär och genom att den stadgar att hänsyn till barnets bästa ska tas vid alla åtgärder som rör barn. Det gäller givetvis även i förhållande till . När det kan konstateras att en asylsökande före ankomsten till har uppehållit sig i ett annat EU-land och alltså är tillämplig ska således beaktas och hänsyn tas till vad som är barnets bästa i den enskilda situationen. När utarbetades framhölls att barnets bästa inte kan vara det enda övergripande målet och inte heller ensamt utslagsgivande i alla situationer. Man menade att artikel 3, som innehåller den generella formuleringen om barnets bästa, och som alltså gäller i alla situationer som rör barn i och med att den inte är begränsad till ett visst område, måste lämna utrymme för viss flexibilitet; slutsatsen blev alltså att det måste vara möjligt att i vissa situationer väga barnets intresse mot andra intressen. Avslutningsvis vill jag framhålla att alltid måste tas i beaktande. Även om andra intressen än barnets kan väga över i vissa fall är det viktigt att myndigheter och domstolar visar att barnets bästa har beaktats i beslutsfattandet.
frs · GN12134 · 1999-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:134 om förbud mot s.k. smällare under nyårshelgen har frågat justitieministern om huruvida statsrådet är beredd agera i sådant motto att ett kommande förslag, från utredningen om översyn av reglerna för pyrotekniska varor, kan komma att träda i kraft redan vid kommande nyårshelg. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. anmodade (bet. 1997/98:NU11, rskr. 1997/98:211) regeringen att tillse att en samlad översyn av frågan om pyrotekniska varor kommer till stånd. Regeringen beslutade den 10december 1998 att tillkalla en särskild utredare med uppgift att se över reglerna för hantering av pyrotekniska varor (N1998:07). Utredningen om översyn av reglerna för pyrotekniska varor lämnade sitt betänkande till regeringen den 1november 1999. Utredaren föreslår bl.a. följande. Smällare, dvs. sådana fyrverkerier vars huvudsakliga syfte är att avge knall, ska förbjudas. Åldersgränsen för tillåtna fyrverkerier, som i vissa fall nu är , ska höjas till . Utredaren föreslår att de nya reglerna bör gälla fr.o.m. den 1december 2000 vad avser smällarförbudet och fr.o.m. den 1december 2001 när det gäller höjningen av åldersgränsen för tillåtna fyrverkerier. Förslagen medför konsekvenser för inblandade myndigheter, företag och allmänhet. Därför bedömer jag att en sedvanlig remiss med påföljande beredning inom erfordras. För att kunna bereda frågan på ett uttömmande och riktigt sätt är det med andra ord inte möjligt att genomföra förslagen så att ett förbud skulle träda i kraft redan till kommande nyårshelg. En rimligare bedömning är att regeringen arbetar på att försöka följa den av utredaren föreslagna tidsplanen att genomföra ändringarna.
frs · GN12135 · 1999-11-04 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:135 om har frågat mig om jag har företagit någon åtgärd utifrån resultatet från i . är en av de största bidragsgivarna när det gäller humanitärt bistånd till och vi har genom bl.a. och FN förmedlat humanitärt bistånd för att förbättra levnadsvillkoren i landet, särskilt för kvinnor och barn. är också en aktiv medlem av (). ASG är en informell sammanslutning av de 15 största givarländerna samt Europeiska kommissionen. Dessutom deltar FN-organisationer, Internationella Rödakorsrörelsen och enskilda organisationer som observatörer. var ordförandeland i ASG. genomfördes omfattande konsultationer med andra givarländer, FN, Internationella Rödakorsrörelsen och enskilda organisationer, både på huvudstadsnivå, i och i . Vid i ägnades särskild uppmärksamhet åt att skapa bättre samverkan mellan givarländer, FN och enskilda organisationer. slog fast behovet av fortsatt humanitärt engagemang i . Viktiga frågor som mänskliga rättigheter, flyktingsituationen, utbildning, säkerhetssituationen för humanitär personal, narkotikahandel och terrorism diskuterades också ingående. Som en uppföljning av mötet i genomfördes på svenskt initiativ och under svensk ledning ett besök i tillsammans med diplomater från och för att tillkännage de afghanska parterna resultatet av mötet och ASG-medlemmarnas djupa oro över situationen i landet. Vid besöket framfördes också till både taliban och nordalliansen behovet av fred och det betonades att omvärlden inte kommer att kunna bidra med långsiktigt utvecklingsbistånd innan fred råder. Efter besöket i lämnade formellt över ordförandeskapet i ASG till . Nästa kommer att hållas i den 8@9 december. Vid detta möte kommer bl.a. en uppföljning att ske av den ordförandesammanfattning som Stockholmsmötet resulterade i. har krigshärjats och det afghanska folket har lidit stor nöd. Den humanitära situationen är fortsatt svår i stora delar av landet och har förvärrats efter sommarens strider. Striderna har bl.a. resulterat i omfattande folkförflyttningar. Övergreppen mot människorna och deras mänskliga rättigheter har ökat kraftigt. Detta är helt oacceptabelt. Jag avser verka för att även framgent tar en aktiv roll i det humanitära hjälparbetet till och i arbetet inom ASG. Det är t.ex. viktigt att ASG upprätthåller de kontakter med de afghanska parterna som inleddes i och med det svenska ordförandeskapet. Detta för att söka påverka taliban och nordalliansen att respektera de mänskliga rättigheterna och verka för en fredlig utveckling.
frs · GN12136 · 1999-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:136 om Arméns Musikkår i (AMN) har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att Arméns Musikkår i ska bli kvar i samma omfattning som . Försvarsmusiken har och kommer att ha en viktig roll även . Försvarsmusiken utgör ett viktigt tillskott till musiklivet i och bidrar till att upprätthålla viktiga traditioner i Försvarsmakten. Genom försvarsmusikens verksamhet ger Försvarsmakten ett viktigt bidrag för att ge ungdomar möjlighet att under sin plikttjänstgöring kunna få tillämpa och utveckla sin musikaliska färdighet. I Försvarsmaktens underlag från den 19maj samt i den gemensamma arbetsgruppens rapport om grundorganisationen från den 20oktober berörs inte försvarsmusiken. Motivet för detta är att det inte planeras någon förändring av försvarsmusiken även om antalet värnpliktiga kan komma att variera.