ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN1243 · 1999-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:43 om ursprungsmärkning av kött har ställt en fråga till statsrådet om ursprungsmärkning av kött. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att det är jag som skall besvara frågan. Det är ett fundamentalt krav att som konsument kunna äta utan att riskera sin hälsa. Det är också mycket viktigt att som konsument kunna känna sig trygg med de produkter som erbjuds på marknaden. Härvid är information en förutsättning och då företrädesvis genom märkning. Enligt min uppfattning skall konsumenterna inte vara beroende av producenternas välvilja. Därför bör märkningsregler i princip vara obligatoriska. Den köttmärkning som infördes genom en branschöverenskommelse kunde inte vara annat än frivillig då inte tillät nationell ursprungsmärkning eftersom detta stred mot principen om den fria inre marknaden. I anslutning till BSE-krisen infördes gemensamma regler för en frivillig ursprungsmärkning. skall ta ställning till om denna ursprungsmärkning skall bli obligatorisk. har från branschen framförts önskemål om att denna märkning skall vara fortsatt frivillig. Branschen anser också att märkningen enligt nuvarande system är alltför krånglig och kostsam. Jag tror att det finns en vilja hos svenska producenter att berätta för konsumenterna att det är svenska produkter man saluför. inser jag att denna vilja att informera kanske inte är lika stark hos samtliga leverantörer inom EU. Jag anser därför att konsumenternas intressen bäst tillgodoses genom ett obligatoriskt system. Jag tycker därför att branschen i om inte annat med hänsyn till sin trovärdighet borde lägga sin kraft på att delta i en konstruktiv diskussion om hur ett obligatoriskt system skulle vara utformat i stället för att förkasta principen om ett obligatoriskt system till förmån för ett frivilligt. Min avsikt är att verka för ett obligatoriskt system som inte är alltför krångligt eller kostsamt.
frs · GN1244 · 1999-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:44 om van Buitenen har frågat statsrådet hur han avser agera med anledning av att uppmanat tjänstemannen att stryka vissa avsnitt ur en bok innan den lanseras. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. , i alla dess faser, visar att reglerna för EU-anställda när det gäller rättigheter och förpliktelser gentemot institutionerna innebär alltför långtgående inskränkningar i de anställdas yttrandefrihet. har alltsedan inträdet i EU med kraft agerat för att öka öppenheten i EU-institutionerna. Ett exempel är att bidrog till att det infördes en princip om handlingsoffentlighet i EG-fördraget. har också framgångsrikt intervenerat till förmån för ökad öppenhet i flera mål i . Jag avser att på alla tänkbara vis fortsätta att driva den svenska öppenhetslinjen. Det gäller självfallet också andra delar av offentlighetsprincipen än handlingsoffentligheten, bl.a. yttrandefrihet för de anställda i EU:s institutioner. Eftersom problemet här främst ligger i utformningen av regelverket avser jag att arbeta för ett förstärkt skydd av yttrandefriheten bl.a. genom ändringar i institutionernas tjänsteföreskrifter. Utgångspunkten i detta arbete är naturligtvis de svenska reglerna och erfarenheterna av yttrande- och meddelarfrihet.
frs · GN1245 · 1999-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:45 om mänskliga rättigheter har frågat utrikesministern om regeringen avser vidtaga åtgärder för att i EU ska driva krav om att de mänskliga rättigheterna även ska omfatta de som väntar på att få hjälp eller asyl. I framställningen görs även syftningar till situationen i . Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Det är väl känt att mänskliga rättigheter inte respekteras i . Därför arbetar och EU för att förbättra situationen i landet. Som exempel kan nämnas de resolutioner som EU är förslagsställare till och som antagits av kommissionen för mänskliga rättigheter och av . Den senaste resolutionen från kommissionen för mänskliga rättigheter fördömer de mycket allvarliga och systematiska kränkningarna av mänskliga rättigheter som den irakiska regeringen står bakom. Under årets kommission förlängdes mandatet för den specielle rapportören med . Hans uppgift är att granska mänskliga rättighetssituationen i . EU stöder rapportörens arbete och anser det vara viktigt att samarbetar med van der Stoel. Dessvärre har han inte tillåtits resa in i landet. Även inför höstens möten i kommer EU att lägga förslag på en resolution, som påpekar bristerna vad gäller de mänskliga rättigheterna i . Till grund för EU:s arbete med asylfrågor ligger givetvis respekten för de mänskliga rättigheterna. Jag vill framhålla att möjligheten att söka och erhålla asyl är en av hörnstenarna för EU:s asylpolitik och att denna på intet sätt är på väg att ändras. Det är en självklarhet att människor som flytt sitt hemland på grund av förföljelse, grundad på t.ex. politisk uppfattning, inte ska återsändas dit om de söker en i ett EU-land. Det finns ingenting vare sig i Amsterdamfördraget eller i den handlingsplan för upprättande av ett område med frihet, säkerhet och rättvisa som antog i som indikerar att EU är på väg att begränsa denna möjlighet. Toppmötet i som avslutades den 16oktober 1999 bekräftar detta genom starka formuleringar om att den fullständiga tillämpningen av ska respekteras. När det sedan gäller frågan om en enskild person ska beviljas asyl måste det naturligtvis göras en bedömning av de skäl som framförts i just hans eller hennes fall. Slutligen vill jag betona att de mänskliga rättigheterna naturligtvis också respekteras i det svenska systemet för mottagande av asylsökande.
frs · GN1246 · 1999-10-13 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:46 om handikappverksamhet av nationellt intresse har frågat mig om jag är beredd att vidta några åtgärder så att inte vissa kommuner får ta hela kostnadsansvaret för handikappverksamhet av nationellt intresse. Jag förstår att små kommuner behöver samarbeta med andra kommuner för att kunna tillgodose behovet av stöd och service med god kvalitet och valmöjligheter för den enskilde. Det är också angeläget att enskilda kan utnyttja specialistkompetens som kommuner bygger upp. Men jag förstår farhågorna i de kommuner som tillhandahåller service till personer med omfattande funktionshinder från andra kommuner. De ekonomiska konsekvenserna om hemkommunen slutar betala kan bli kännbara. Det är därför viktigt att hitta finansieringsformer som inte försvårar möjligheterna att samverka och utnyttja service och specialistkompetens i andra kommuner. En utredare har, som också själv skriver, i uppgift att utarbeta ett förslag till utjämningssystem bl.a. för höga kostnader för verksamhet enligt LSS. Utredningen skall lämna sitt förslag senast den 1november . Jag är inte beredd att föregripa utredningens förslag och kan därför inte ge något utförligare svar på hennes fråga. Regeringens målsättning är att kunna presentera ett förslag ekonomiska vårproposition.
frs · GN1251 · 1999-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:51 om finansieringen av försäkringskassornas utvecklingsprogram de har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att en finansiering av försäkringskassornas utvecklingsprogram för ska kunna garanteras. och de allmänna försäkringskassorna har i samband med budgetunderlaget för åren 2000@2002 presenterat ett utvecklingsprogram som syftar till att i grunden modernisera socialförsäkringens administration . En väsentlig del av programmet utgörs av att huvuddelen av ärendehandläggningen ska ges ett nytt IT-stöd, som ska medverka till att förkorta handläggningstiderna och öka kvaliteten i besluten vid de allmänna försäkringskassorna. Kostnaderna för utvecklingsprogrammet kan enligt verket, i sin helhet finansieras via rationaliseringar som utvecklingsprogrammet medför. I budgetpropositionen för anför regeringen att det inom socialförsäkringens administration föreligger ett påtagligt behov av modernisering av IT-stöden. Ett effektivt ärendehanteringssystem för handläggning av socialförsäkringensärenden är av central betydelse för att kunna komma till rätta med de brister som finns . har som ansvarig systemägare för de gemensamma IT-stöden ett särskilt ansvar för utvecklingsarbetet. Förändringar av en sådan omfattning som planer innebär bör ske i väl definierade och avgränsade utvecklingssteg där kostnader och förväntade effekter noga kan bedömas som grund för regeringens ställningstagande. bör därför i sitt fortsatta arbete lägga stor vikt vid att noggranna verksamhetsanalyser görs. I budgetunderlaget för bör ge en uttömmande beskrivning och kostnadsberäkning av läget i utvecklingsarbetet samt vilka krav som ställs på finansiering. Regeringen kommer därefter att ta ställning till finansieringen för i samband med budgetpropositionen som presenteras . Finansieringen av utvecklingsprogrammet kommer att möjliggöras inom befintliga ramar som medges av ett anslagssparande och att ett visst låneutrymme ställs till förfogande. Regeringen följer som sagt arbetet med utvecklingsprogrammet noga och har också beslutat att ge Statskontoret i uppdrag att som stöd för framtida ställningstaganden granska utvecklingsarbetet inom och redovisa sina ställningstaganden till regeringen. Granskningen skall bl.a. omfatta bedömningar av det nya IT-stödets konsekvenser för resursbehov, arbetsorganisation, roller, kompetens och service till medborgarna samt formerna för finansiering.
frs · GN1252 · 1999-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:52 om flamskyddsmedel har frågat mig om jag avser att verka för att avvecklingen av bromerade flamskyddsmedel går väsentligt fortare än den nu planerade avvecklingen . Kemikalieinspektionen föreslår ett förbud mot polybromerade difenyletrar (PBDE) och polybromerade bifenyler (PBB) som skall träda i kraft efter notifiering inom EU. Detta förslag bereds inom . Min ambition är att lämna förslag till förbud mot PBDE och PBB. Det är också min avsikt att de nya bestämmelserna skall träda i kraft .
frs · GN1253 · 1999-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:53 om tandvårdsreformen har tagit upp frågan om avsaknaden av försäkringsersättning vid behandling med avtagbar protes (helprotes) och frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att komma till rätta med detta problem. Frågan är ställd med anledning av det förhållandet att behandling med avtagbar protes i tandvårdstaxan hänförs till protetisk behandling och därmed omfattas av det särskilda högkostnadsskyddet i tandvårdsstödet. Detta innebär att den ersättning som lämnas från , och som utgörs av summan av de fasta ersättningsbeloppen för åtgärderna i behandlingen enligt taxan, reduceras med ett karensbelopp på . Med hänsyn till att försäkringsersättningen för behandling med helprotes vanligtvis inte överstiger storleken på karensbeloppet, får patienten betala hela behandlingskostnaden själv. framhåller att detta drabbar en mycket utsatt patientgrupp, de allra äldsta med låg eller ingen ATP, vilket ofta leder till att patienten hänvisas till . Mot den bakgrunden anser att behandling med helprotes rimligen måste hänföras till bastandvård. Jag har förståelse för uppfattning att även helproteser bör omfattas av försäkringsersättning. Jag är dock inte beredd att nu göra någon ändring av det slag som förordar, utan vill avvakta till efter den 1april , då bl.a. och kommer att redovisa en omfattande utvärdering av tandvårdsreformen.
frs · GN1254 · 1999-10-19 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:54 om hemvärnet har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att förhindra en minskning av antalet hemvärnsmän. Den frivilliga försvarsverksamheten och hemvärnet är en viktig del av totalförsvaret och folkförankringen. Hemvärnet utgör också en viktig resurs i fred t.ex. inom räddningstjänsten. består hemvärnet av ca 80000 personer, varav ca 16000 kommer ur de frivilliga försvarsorganisationerna. För att uppnå och regeringens mål erfordras en rekrytering på mellan 6500 och 8000 hemvärnsmän . Försvarsmakten har i sitt underlag från den 19maj angivit att behovet av antal hemvärnsmän är 90000 och att man efter tillväxt ska kunna nå 125000. För att främja rekryteringen till hemvärnet genomför Försvarsmakten på regeringens uppdrag försök med direktutbildning av värnpliktiga till hemvärnet. Denna utbildning har genomförts med ett positivt resultat. Regeringen avser att återkomma till frågan i särpropositionen . Vidare överväger regeringen att låta tillkalla en särskild utredare för att utreda de frivilliga försvarsorganisationernas framtida uppgifter och hur rekryteringen till dessa samt hemvärnet kan upprätthållas. Hemvärnet har och kommer att ha en betydelsefull roll i vårt totalförsvar även . Rekryteringen till den frivilliga försvarsverksamheten är av stor betydelse för totalförsvaret.
frs · GN1255 · 1999-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:55 om functional foods har frågat mig om när och hur jag ämnar att ta initiativ så att en dialog mellan de olika intressenterna beträffande functional foods skulle komma till stånd. Det finns inga gemenskapsregler för särskilda godkända hälsopåståenden på livsmedel. Jag anser dock att ett regelverk behövs. Det är i detta sammanhang viktigt att förhindra att gällande standarder och regler försvårar utvecklingen av hälsomässigt gynnsamma produkter. Det finns därmed anledning att ta upp arbetet inom EU med regler för väl underbyggda hälsopåståenden. Jag har en positiv syn på utvecklandet av nya livsmedel med sammansättningar som kan bidra till en näringsriktig kost. Därför har jag tagit initiativ till en hearing som kommer att äga rum den 28oktober 1999 med flertalet aktörer inbjudna, bl.a. från jordbruksutskottet, berörda departement, industri, konsumentorganisationer och myndigheter. Hearingen har till syfte att verka som ett diskussionsforum för de olika intressenterna och ge underlag för att utveckla en strategi för det fortsatta arbetet. En sådan strategi väntas bli klar . Jag har även tagit initiativ till ett regeringsuppdrag till , i vilket det ska redovisa de åtgärder som bör vidtas för att möjliggöra produktspecifika hälsopåståenden på livsmedel. Jag anser att frågan är viktig och kommer att fortsätta driva den internationellt.
frs · GN1256 · 1999-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:56 om Gotlandstrafiken har frågat mig om skrivningen i budgetpropositionen angående en separation av gods- och persontrafiken i Gotlandstrafiken ska tolkas som en praktisk eller som en ekonomisk och redovisningsmässig separation samt hur regeringen menar att statens kostnad för Gotlandstrafiken ska kunna minskas med en praktisk separation. Regeringen anser att möjligheterna till en praktisk separation av gods- och persontrafiken bör belysas närmare. Utgångspunkten för regeringens ståndpunkt är att försöka hitta ett transportupplägg som utgår från de olika kundernas behov. Den trafik som bedrivs med traditionellt färjetonnage styrs i allt väsentligt av godskundernas krav och persontrafiken får anpassas därefter med för resenärerna obekväma avgångs- och ankomsttider. Det kommer naturligtvis att vara en av utredningens huvuduppgifter att redovisa kostnaderna för de förslag till trafiklösningar som presenteras. Med utgångspunkt i utredningens förslag och kostnadsberäkningar avser regeringen sedan att ta ställning till vilka åtgärder som bör vidtas.
frs · GN1258 · 1999-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:58 om reklamskatten har frågat mig när regeringen avser att lägga fram ett förslag om att avskaffa reklamskatten. reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande SOU 1997:53 ett avskaffande av reklamskatten. Utredningen gjorde i sitt betänkande en noggrann genomgång av de problem som föreligger beträffande reklambeskattningen. Utredningens uppfattning var att det saknas förutsättningar att komma till rätta med de påtalade bristerna i reklambeskattningen. Man ansåg att det inte går att åstadkomma en generell och konkurrensneutral skatt på reklam annat än till priset av en reglering som inte är godtagbar från tillämpnings- och kontrollsynpunkt. Nästan samtliga remissinstanser tillstyrkte utredningens förslag att avskaffa reklamskatten. Regeringen uttalade i proposition 1997/98:150 att man anser att reklamskatten bör avskaffas. Man konstaterade dock att det saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom regeringen ansåg att det förelåg särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker föreslogs ett avskaffande av reklamskatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades den 1januari 1999. Regeringen anser fortfarande att hela reklamskatten bör avskaffas. Det är dock inte möjligt att nu säga när förutsättningar för finansiering av ett sådant avskaffande kan komma att föreligga.
frs · GN1259 · 1999-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:59 om functional foods har frågat mig om jag ämnar att ta initiativ till att det redan nu blir möjligt att utvidga branschöverenskommelsen om det s.k. egenåtgärdsprogrammet och därmed också göra det möjligt att skaffa erfarenheter i frågan innan blir ordförandeland i EU . Jag vill inleda med att hänvisa till svaret på fråga 1999/2000:55 om functional foods. I svaret nämns bl.a. att en hearing kommer att hållas och att ska få ett regeringsuppdrag i vilket de ska redovisa de åtgärder som bör vidtas för att möjliggöra produktspecifika hälsopåståenden på livsmedel. Detta kommer att utgöra underlag för att utveckla en strategi för det fortsatta arbetet. Strategin väntas bli klar . Jag vill därför inte föregripa detta arbete med att nu ta ställning till en branschöverenskommelse som en framtida modell.
frs · GN1260 · 1999-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:60 om polisernas situation har frågat vad jag avser att vidta för åtgärder för att förbättra situationen för landets poliser. Inom polisväsendet pågår ett omfattande moderniseringsarbete som i huvudsak drivs av de enskilda myndigheterna med som samordnare. Målet är att polisverksamheten skall bedrivas med högre effektivitet och kvalitet. Det är nödvändigt för att möta de nya krav som medborgarna ställer på polisen bl.a. när det gäller bekämpningen av den grova och organiserade brottsligheten men också för att på ett effektivt sätt förebygga brott. Medborgarperspektivet skall prägla verksamheten. Moderniseringarna har bl.a. inneburit struktur- och organisationsförändringar, nya och förändrade arbetsmetoder, olika former av kompetensutveckling och en ökad samverkan. Dessutom har rationaliseringarna och de ekonomiska förutsättningarna medfört att flera myndigheter minskat antalet anställda, bl.a. genom uppsägningar. Ett förändringsarbete ställer alltid stora krav på organisationen, både på den personal som direkt drabbas av förändringen och på de chefer som skall leda utvecklingsarbetet. Regeringen bedömde i förra årets budgetproposition att det var möjligt att öka anslaget till polisen bl.a. för att stödja det fortsatta rationaliseringsarbetet. Därför avsattes ytterligare för perioden 1999@2001. Till en del skall de nya medlen användas till förstärkning av de personella resurserna. I årets budgetproposition som överlämnades till har regeringen utförligt redovisat läget inom polisväsendet. Regeringen har bl.a. gjort bedömningen att rekryteringen av poliser måste öka väsentligt. Av det skälet och för att underlätta rekryteringen av poliser till glesbygdslänen bör det inrättas en eller flera filialer till . Höjningen av polisens anslag för motiveras bl.a. av finansieringen av den nya polisutbildningen i . För att förbättra och utveckla arbetsförhållandena för de polisanställda måste dessutom satsningarna på kompetensutveckling fortsätta, frågan om arbetsfördelningen mellan poliser och annan personal övervägas samt chefsfunktionen och jämställdhetsarbetet utvecklas. För att klara ekonomin bedömer regeringen att det är nödvändigt att fortsätta att effektivisera och modernisera verksamheten. justitieutskott har vid behandlingen av ekonomiska vårproposition framhållit vikten av att rättsväsendet har tillgång till medel för att kunna lösa sina uppgifter och för att verksamheten skall kunna utvecklas och moderniseras i enlighet med de mål statsmakterna ställt upp. När det gäller polisväsendet handlar det inte minst om att öka antalet poliser och säkra närpolisreformen. Regeringen har tidigare uttalat att den avser att återkomma ekonomiska vårproposition när det gäller de ytterligare resursförstärkningar som behövs för att kunna fullfölja statsmakternas intentioner i fråga om utvecklingen av rättsväsendet. När det gäller lönesättningen för de anställda i polisväsendet vill jag påpeka att det är varje myndighet som efter sina förutsättningar skall utforma sin lönepolitik. Jag har inhämtat att och arbetstagarorganisationerna förhandlar bl.a. om lönerna inom polisväsendet för perioden 1998@2001.
frs · GN1261 · 1999-10-20 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:61 om nordiska polis- och tullsambandstjänster har frågat statsrådet om vilka åtgärder han avser att vidta för att polis- och tullsamarbetet i , och även ska kunna utgöra en viktig kraft i det internationella brottsbekämpningssamarbetet. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inom pågår ett arbete med att effektivisera verksamheten, bl.a. genom en genomförd omorganisation och en förändrad intern resursfördelning. Det ankommer dock varken på regering eller riksdag att exakt fastställa hur ska organisera sin verksamhet. I stället är det trafiken och näringslivets behov samt statsmakternas krav på effektivitet och rationell klarerings- och kontrollverksamhet som bör vara styrande. Detta innebär att det är självt som avgör var de resurser man förfogar över gör bäst nytta i förhållande till de mål för tullverksamheten som regering och riksdag fastställt. Detta innebär även att kan och bör omdisponera resurser och arbetskraft @ även sambandsmän @ när man funnit att verksamheten så kräver.
frs · GN1262 · 1999-10-21 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:62 om ekonomiska förutsättningar för extraordinära händelser har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att garantera att de regionala polismyndigheterna har ekonomiska förutsättningar att använda sig av . Jag vill först understryka att det är som har ansvaret för fördelningen av budgetmedel mellan polismyndigheterna. I detta ligger också fördelning av medel avseende kostnader för . har även i uppgift att bevaka att polismyndigheterna inte undandrar sig att nyttja styrkans speciella kompetens endast av ekonomiska skäl. I de fall där det finns skäl att förändra fördelningen till följd av extraordinära situationer kan detta lösas exempelvis i budgetdialogen mellan och myndigheterna. nämner i sin fråga de kostnader som i haft för bl.a. förstärkning från andra polismyndigheter med anledning av vårens tragiska händelse i . Denna händelse har fått märkbara ekonomiska konsekvenser för i . Med anledning av detta har beslutat att betala ut ett engångsbelopp om till polismyndigheten. Detta täcker bl.a. insatsstyrkans kostnader. De totala kostnaderna för i inklusive insatsstyrkan uppgick till . förordar i sin fråga att insatsstyrkan läggs under . Av budgetpropositionen för framgår bl.a. att regeringen delar det samlade polisväsendets uppfattning, nämligen att styrkan fortfarande organisatoriskt skall höra till i , men att den skall få breddade arbetsuppgifter, arbeta sammanhållet, ha en egen budget och en egen verksamhetsplan som skall följas upp i en årlig verksamhetsberättelse. avser att göra en särskild utvärdering av styrkans verksamhet när förflutit efter det att de föreslagna ändringarna genomförts. Jag ser inte någon anledning att initiera ytterligare förändringar avseende styrkan innan en sådan utvärdering gjorts.