ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN1197 · 1999-10-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:97 av () till statsrådet om IUC:s medelstilldelning i budgetpropositionen I budgetpropositionen talas som en utökad nationell satsning på industriella utvecklingscentrum. De tillförs mer resurser och öppnas på fler orter och inom fler branscher. Det är vällovligt då ju flertalet av de elva befintliga IUC har haft stor betydelse för de små och medelstora företagens utveckling i respektive regioner. Den tidigare satsningen på IUC har i budgethänseende varit på 180 miljoner fördelat . Av dessa finns 28 miljoner kvar som ett underutnyttjat anslag från perioden, mestadels på grund av planeringssvårigheter beroende på brist på framförhållning från anslagsgivande myndighet. I budgetpropositionen ingår anslaget till IUC under A8. Det är emellertid ganska svårt att utläsa hur många IUC som ingår i satsningen och hur stor medelstilldelningen är. Hur ser medelstilldelningen för IUC-satsningen ut för ?
fr · GN1198 · 1999-10-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:98 av () till kulturminister om Folkteatern i Folkteatern i har en hög målsättning. Teatern vill stärka den regionala identiteten genom att knyta starkare och djupare band med länets befolkning, verka för rimliga priser på sina föreställningar, turnera på annat sätt än andra teatrar kan göra och ytterligare stärka sin ställning som en "folkets teater". Scener finns i , och , men teatern turnerar också till andra orter och samarbetar med skolor och amatörteaterrörelsen. Folkteatern har lägst anslag av alla regionteatrar i . Bidraget är baserat på en utredning , där teaterns verksamhet angavs till att omfatta 30 årsverken. Redan från starten hade dock teatern en verksamhet som omfattade 50 årsverken. Att befäst denna anslagsnivå är olyckligt. Det står inte heller i rimlig proportion till de medel som i avsätter för verksamheten. Enligt §10 i förordningen om statsbidrag till regional kulturverksamhet, SFS 1996:1598, ska statsbidraget bestämmas utifrån kostnaderna för den pågående verksamheten. Jag vill påstå att inte tar vederbörlig hänsyn till denna paragraf i samband med bidragsgivningen till Folkteatern i . Min fråga till kulturministern blir: Vad tänker ministern göra för att vid sin anslagsfördelning ska ta större hänsyn till §10 , SFS 1996:1598, förordningen om statsbidrag till regional kulturverksamhet?
fr · GN1199 · 1999-10-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:99 av () till statsrådet om lag om bostadsförmedling tog den borgerliga regeringen bort bostadsanvisningslagen, som bl.a. ställde krav på att kommunerna skulle ha bostadsförmedling. Det har lett till att av landets kommuner har en bostadsförmedling, något som försvårar konsumentinformationen. Kommunerna borde ha skyldighet att ansvara för bostadsförmedling. Det finns goda exempel. I drivs i regi Bostad , en gemensam förmedling för flera kommunala och privata fastighetsägare. Vd säger att det handlar om effektivitet och att det verkar onödigt att hyresgästen själv ska behöva sköta kontakten med ett tiotal olika fastighetsägare. Dagens lagstiftning ger rätt att vid bostadsförmedling ta ut en förmedlingsavgift om högst 1200kr, under förutsättning att en lägenhet förmedlas. Det är ett sätt att delfinansiera verksamheten. kommunpolitiker anser att detta inte är tillräckligt. Man vill nu ha möjlighet att även ta ut en särskild köavgift av de bostadssökande för att finansiera Bo verksamhet, som bolagiserats. Enligt medieuppgifter har regeringen ställt sig positiv till förslaget och kommer att lägga ett lagförslag som gör det möjligt att ta ut en särskild köavgift vid bostadsförmedling. För den bostadssökande och som konsumentvillkor blir detta en högst tvivelaktig avgift. Min fråga till ministern blir: Avser ministern verka för en lag om bostadsförmedling, som inte ger möjlighet till särskilda köavgifter?
frs · GN12100 · 1999-10-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:100 om tolv miljöprofessorer Per har frågat mig om de forskartjänster som finansierats av vid universitet och högskolor. Anslagen till miljöforskningen har ökat genom inrättandet av () och genom EU-forskningen och beräknas uppgå till . I budgetpropositionen för (prop. 1999/2000:1) aviseras vidare en förstärkning av miljöforskningen genom ett anslag till för främst miljöeffektforskning och miljötoxikologisk forskning . Jag har för avsikt att återkomma med ramarna för anslaget till miljöforskning i regleringsbrev. För att säkerställa kompetensen har tidigare finansierat ett antal forskartjänster vid universitet och högskolor inom vissa specialområden som bedömts viktiga för miljöforskningen. När anslaget till för miljöforskning drogs in övertog MISTRA finansieringsansvaret för dessa forskartjänster. Det ankommer på att bedöma behovet av eventuella tjänster vid universitet och högskolor när verket nu får ett anslag för miljöforskning.
frs · GN12101 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:101 om fördelning av resurser till polisen i har frågat mig vad jag avser att göra för att tillgodose polisens behov av extra resurser inom . Inledningsvis vill jag slå fast att ansvarar för fördelningen av de resurser som och regeringen beslutat tilldela polisväsendet. Vid fördelningen av medel mellan polismyndigheterna ska hänsyn tas till myndigheternas arbetsbelastning och medborgarnas behov. genomför , med ledningen för varje polismyndighet, dels en budgetdialog om medelsramarna för , dels en resultatdialog om verksamheten föregående år. Dialogerna är viktiga instrument när det gäller att fördela resurserna på ett sätt som säkerställer en rationell polisverksamhet i hela landet. Utredningsärenden som blir liggande utan att utredas kan inte accepteras. Detta är viktigt inte minst utifrån ett medborgarperspektiv. har det pågått ett förändringsarbete inom polisorganisationen vilket har inneburit att verksamheten har effektiviserats. I enlighet med budgetproposition tillförs polisorganisationen ytterligare fram t.o.m. . I det beloppet ingår en engångsförstärkning på till polisen i storstäderna. Av dessa medel har villkorsvis bl.a. fördelat till i . tilldelades myndigheten i 1634kr per innevånare, vilket ska jämföras med den genomsnittliga tilldelningen till landets polismyndigheter på 1135kr per innevånare. För att klara ekonomin bedömer regeringen att det är nödvändigt att fortsätta effektivisera och modernisera verksamheten. justitieutskott har vid behandlingen av ekonomiska vårproposition framhållit vikten av att rättsväsendet har tillgång till medel för att kunna lösa sina uppgifter och för att verksamheten ska kunna utvecklas och moderniseras i enlighet med de mål statsmakterna ställt upp. När det gäller polisväsendet handlar det inte minst om att öka antalet poliser och säkra närpolisreformen. Regeringen har tidigare uttalat att den avser att återkomma ekonomiska vårproposition när det gäller de ytterligare resursförstärkningar som behövs för att kunna fullfölja statsmakternas intentioner i fråga om utvecklingen av rättsväsendet.
frs · GN12102 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:102 om rökning och lungsjukdomar har frågat om jag avser att vidtaga några extra åtgärder med anledning av de nya forskningsrön som redovisats om sambandet mellan rökning och lungsjukdomen KOL. Rökningen är den största enskilda orsaken till för tidig död. Detta gäller såväl i som i hela den industrialiserade världen. Tobaken har effekt på i stort sett alla organsystem. Sambandet mellan rökning och ohälsa har dokumenterats i ett mycket stort antal vetenskapliga rapporter över hela världen. Nära 60000 vetenskapliga undersökningar har publicerats om rökningens hälsorisker varför vetenskapen här står på säker grund. Regeringen arbetar aktivt med att minska bruket av tobak. Arbetet mot tobak förs på bred front, där lagstiftning kompletteras med information och upplysning. Den 25juni 1998 beslutade regeringen att ska fördelas av till projekt som syftar till att påverka inställningen till tobak hos barn och ungdomar. Den 7januari 1999 beslutade regeringen att ge i uppdrag att genomföra en nationell granskning av skolans arbete bl.a. avseende undervisning om tobak, alkohol och andra droger. Regeringen arbetar också aktivt med frågor som berör tobaksprevention inom EU. Direktivet 98/43/EG om ett förbud mot indirekt och direkt tobaksreklam antogs av ministerrådet . Regeringen har som inriktning att kunna lägga en proposition med förslag till genomförande av direktivet . Det är enligt min uppfattning viktigt att åstadkomma långsiktiga insatser för att förebygga att människor börjar röka. I samband härmed kan nämnas att det av har utarbetats en särskild handlingsplan för att minska bruket av tobak. Handlingsplanen överlämnades till regeringen och har remissbehandlats. I de delar handlingsplanen inte rör genomförandet av ovan nämnda EU-direktiv har den överlämnats till . Kommittén avser att utarbeta en långsiktig nationell handlingsplan mot tobak och ska presentera denna i sitt slutbetänkande . Slutligen vill jag nämna att regeringen också aktivt deltar i WHO:s arbete med en ramkonvention mot tobak. Konventionen beräknas vara klar . Regeringen har inte för avsikt att vidta några extra åtgärder med anledning av de nya forskningsrön som redovisats utöver de ovan nämnda.
frs · GN12103 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:103 om värnpliktigas drogvanor Skånberg har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att möta utvecklingen med fler 18-åriga män som berusar sig eller prövar narkotika. Alkohol och narkotika finns i unga människors liv och vardag på ett helt annat sätt . Uppgifter pekar på att ungdomar långt ned i åldrarna använder alkohol som berusningsmedel som allt fler uppger att de har prövat eller har lust att pröva narkotika. Insatser för att förmå unga människor att skjuta upp alkoholdebuten och att stärka deras vilja och förmåga att helt avstå från narkotika har därför oförändrat hög politisk prioritet. Det är en uppgift som kräver ett brett angreppssätt samt vilja och förmåga att samverka och lära av varandra. Insatser måste, för att vara effektiva, rikta sig både mot tillgången och efterfrågan. Vad gäller ungdomar och alkohol utgör den s.k. svartspriten ett särskilt problem. Där är butiken aldrig stängd, där förekommer inga åldersgränser och där är priset överkomligt, även för unga människor. För att komma till rätta med den cyniska exploateringen av unga människor har jag föreslagit att förvärv och innehav av olagligt tillverkad och olagligt renad sprit ska kriminaliseras. Förslaget ligger för behandling i . När det gäller att hålla tillbaka efterfrågan på alkohol och narkotika är det särskilt viktigt att framhålla insatser bland barn och unga. Inom ramen för den ledningsgrupp för alkohol- och narkotikaförebyggande insatser som jag leder, genomförs ett antal landsomfattande projekt som syftar till att vitalisera, förnya och effektivisera arbetsformerna mot alkohol och narkotika bland unga. En gemensam utgångspunkt för projekten har varit att utgå ifrån ungdomarnas egna erfarenheter och direkta engagemang. Vad gäller insatser specifikt för unga män, målgrupp för den undersökning som Skånberg refererar till, har redaktionen vid webbsida Drugsmart på initiativ från organisationen mot Droger inom försvaret genomfört riktade insatser i syfte att påverka gruppens inställning till och konsumtion av alkohol och droger. Låt mig avslutningsvis framhålla att regeringen tar ett stort ansvar när det gäller den viktiga frågan om att förebygga alkohol- och narkotikamissbruk bland unga. Det är bl.a. fråga om en väl fungerande lagstiftning och stöd till utveckling av verksamhet och nya idéer. Man måste dock hålla i minnet att regeringen kan göra mycket, men inte allt. Det finns olika skäl till att människors vilja och behov av berusning och gränsöverskridande. Att påverka faktorer som styr människors val av livsstil, värderingar och framtidshopp kan bara i begränsad utsträckning ske inom ramen för alkohol- och narkotikapolitiken. Det är ett i hög grad gemensamt mänskligt och samhälleligt ansvar som alla måste vara med och dela.
frs · GN12105 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:105 om utvärdering av utlokaliseringar har frågat mig om jag nu avser att främja en seriös, bred och djup utvärdering av tidigare av staten dirigerade omflyttningar av myndigheter och statlig verksamhet. Jag tolkar det som att frågan är ställd mot bakgrund av det aviserade utvecklingsprogrammet för nio orter till följd av det kommande försvarsbeslutet. De mest omfattande omlokaliseringarna av statliga verksamheter genomfördes . Det handlade då om utlokaliseringar av inte mindre än ett femtiotal myndigheter från till ett femtontal orter, främst regionala centrum. Dessa utlokaliseringar berörde ca 11000 personer. En utvärdering av dessa omlokaliseringar gjordes av Statskontoret 1989. Utvärderingen kom bl.a. fram till att omlokaliseringarna innebar påfrestningar för såväl berörda myndigheter som enskilda individer. påverkades mottagningsortens befolkningsunderlag och skatteunderlag positivt. På har mottagningsortens arbetsmarknad breddats. Den nya personalen har medverkat till en vitalisering av de flesta myndigheterna och personalens arbetsmiljö har förbättrats avsevärt. Myndigheterna har också fått markant lägre lokalhyror. Omlokalisering av statlig verksamhet kan således vara ett verktyg både för att främja en myndighets utveckling och för den regionala utvecklingen i . har statlig verksamhet av tradition och logistiska skäl placerats i huvudstaden, när regional närvaro inte varit nödvändig. Den alltmer avancerade informationstekniken gör nu också myndigheter mer lättrörliga. har också uttalat att omlokalisering av statlig verksamhet är ett viktigt inslag i strävandena att åstadkomma en balanserad regional utveckling inom landet. Bl.a. som ett led i strävan att effektivt utnyttja det moderna samhällskapitalet i hela landet anser jag att statliga myndigheter bör kunna etableras på många orter. Den pågående utredningen om den framtida regionalpolitiken har bl.a. i uppdrag att bedöma den hittillsvarande regionalpolitikens effekter på den regionala utvecklingen och att göra en samhällsekonomisk analys av de intäkter och kostnader som den hittillsvarande regionalpolitiken bedöms ha medfört. I det avseendet har regeringen redan gått till mötes vad gäller analyser av utlokaliseringar av statlig verksamhet.
frs · GN12106 · 1999-10-27 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:106 om F-skattsedel har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser att vidta för att det ska bli enklare att erhålla F-skattsedel inom alternativa barnomsorgsverksamheter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. När systemet med F-skattsedlar infördes (prop. 1991/92:112) blev det väsentligt enklare för den som bedrev eller avsåg att bedriva näringsverksamhet att få en F-skattsedel än det varit att få en B-skattesedel i det gamla systemet. Reglerna för tilldelning av F-skattsedel har därefter ändrats (prop. 1997/98:33) så att det blivit ännu lättare att få en sådan. De nya reglerna innebär att alla som ansöker om en F-skattsedel ska få det om det inte finns skälig anledning att anta att sökanden varken bedriver näringsverksamhet eller kommer att bedriva sådan verksamhet. De nya reglerna trädde i kraft den 1januari 1998. Till detta kan läggas att efter de nya reglernas ikraftträdande har bedrivit utbildningsverksamhet för handläggare i F-skattefrågor för att åstadkomma en snabb, korrekt och enhetlig bedömning av ansökningar om F-skattsedel. Enligt min mening finns det inget generellt hinder i nuvarande lagstiftning som medför att barnomsorgsverksamhet inte skulle kunna berättiga till en F-skattsedel. Om verksamheten bedrivs eller avses att bedrivas under sådana former som krävs för näringsverksamhet enligt 21§ kommunalskattelagen, dvs. yrkesmässigt och självständigt, ska en F-skattsedel utfärdas. Under vilka former den verksamhet som nämnt i sin fråga skulle bedrivas känner jag givetvis inte till i detalj. Som minister får jag inte heller ingripa i ett enskilt ärende. Jag vill därför här bara framhålla att man i ett system med F-skatt inte kan undvara en möjlighet för skattemyndigheten att avslå en ansökan om F-skatt om det finns goda skäl att anta att näringsverksamhet varken bedrivs eller kommer att bedrivas eftersom F-skattesystemet bygger på ett direkt samband mellan F-skattsedel och näringsverksamhet. De nu gällande reglerna om tilldelning av F-skattsedel har genom den senaste ändringen utvidgats så att alla som bedriver eller avser att bedriva näringsverksamhet har möjlighet att få en sådan skattsedel. Några ytterligare åtgärder i denna riktning ser jag därför nu inte något behov av.
frs · GN1211 · 1999-10-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:11 om nya polisdatalagen har frågat om jag är beredd att föreslå några lagstiftningsåtgärder så att intentionerna bakom den nya polisdatalagen med en större öppenhet i registren verkligen infrias. Bakgrunden till fråga är att han fått avslag på en begäran om att få veta om han förekom i Säkerhetspolisens register. menar att Säkerhetspolisen tillämpar en "löpande band"-avslagsprincip. Inledningsvis vill jag upplysa om att sekretessen för uppgifter i Säkerhetspolisens register regleras i sekretesslagen och inte i polisdatalagen. Enligt 5 kap. 1§ sekretesslagen gäller sekretess för uppgift som hänför sig till sådan underrättelseverksamhet som avses i 3§ polisdatalagen (1998:622) eller som i annat fall hänför sig till Säkerhetspolisens verksamhet för att förebygga eller avslöja brott mot rikets säkerhet eller förebygga terrorism, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att syftet med beslutade eller förutsedda åtgärder motverkas eller den framtida verksamheten skadas. Den absoluta sekretess som tidigare gällde inskränkte offentlighetsprincipen mer än vad som kunde anses nödvändigt. Lagändringen innebär att enskilda som förekommit hos kan få ta del av allt sådant material som inte är intressant för den verksamhet som Säkerhetspolisen bedriver . Dessa personer har också fått ta del av material om sig själva hos . Innan lagändringen gjordes hade detta varit helt omöjligt. Säkerhetspolisen har gjort bedömningen att bestämmelsen i 5 kap. 1§ sekretesslagen innebär hinder mot att lämna ut upplysningar om att personer inte förekommer i ärende hos eller i Säkerhetspolisens register. Skälet till det stora antalet avslag är därför just att i stort sett alla som har begärt uppgifter faktiskt inte förekommer i Säkerhetspolisens register. Regeringsrätten har tagit upp ett mål rörande ett avslag på en begäran om att få ut handlingar från Säkerhetspolisen. Regeringsrättens avgörande kommer att vara vägledande för den fortsatta tillämpningen av bestämmelsen. kommer att noga följa frågans utveckling och återkomma om anledning till det uppkommer.
frs · GN1225 · 1999-10-05 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:25 om skattebefrielse för etanoltillverkning har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att ska få motsvarande villkor som i för pilotprojekt för etanoltillverkning. I och med inträdet i Europeiska unionen är det inte längre möjligt för att generellt medge skattebefrielse för biodrivmedel. Den s.k. pilotprojektsbestämmelsen ger dock regeringen möjlighet att på ansökan medge nedsättning av eller befrielse från energiskatt och koldioxidskatt på bränslen som används i försöksverksamhet inom ramen för pilotprojekt som syftar till att utveckla mer miljövänliga bränslen. Med stöd av bestämmelsen har regeringen fram t.o.m. beviljat ett tjugotal företag, däribland , skattenedsättning för biodrivmedel. beviljades i princip samtliga ansökningar. efter inkom till regeringen ett stort antal ansökningar om skattebefrielse för biodrivmedel. Dessa ansökningar omfattade dessutom allt större bränslevolymer. förelåg ansökningar, som motsvarade ett skattebortfall överstigande . Uppgifter från branschen tydde dessutom på att skattebortfallet skulle kunna bli ännu större. Det blev alltmer uppenbart att ett genomförande av pilotprojektsprogrammet i dess dåvarande form skulle få allvarliga statsfinansiella konsekvenser. började den miljömässiga nyttan av att subventionera storskalig inblandning av etanol i bensin ifrågasättas av alltfler. Det är framför allt en reduktion av koldioxidutsläpp som skulle kunna uppnås med en ökad användning av bioetanol som drivmedel. Hur stor reduktion som i praktiken kan bli fallet är emellertid till stor del beroende av vilken råvara och produktionsmetod som används. Det är därför osäkert om en ökad etanolanvändning skulle resultera i någon mer betydande miljövinst. Under alla omständigheter är subventionering av storskalig etanolinblandning i bensin inte ett kostnadseffektivt sätt att bedriva miljöpolitik. Mot denna bakgrund beslutade regeringen den 15juli att avslå en rad ansökningar om skattebefrielse för biodrivmedel. I detta sammanhang är det viktigt att notera att beslutet om skattebefrielse för fattades redan den 4september 1997 och att beslutet är helt i linje med då gällande praxis. Det är nu nödvändigt att se över förutsättningarna för att bevilja s.k. pilotprojektsdispenser. Som ett led i detta arbete har regeringen den 19november 1998 uppdragit åt att handha kontroll och utvärdering av pilotprojekt. Senast den 31maj skall en rapport överlämnas till regeringen. Dalaetanol AB:s ansökan om skattebefrielse handläggs inom . Jag är inte beredd att föregripa regeringens kommande beslut i ett enskilt ärende.
frs · GN1226 · 1999-10-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:26 om arbetsrätt med etik har frågat mig, som jag uppfattar frågan, om jag avser att vidta åtgärder för att skadestånd inte skall kunna utkrävas av arbetsgivare vid tvister, när den anställde medvetet har undanhållit information som är viktig för arbetsuppgiften. Frågan har varit föremål för arbetsdomstolens prövning (se AD 1997 nr 33, se även AD 1979 nr 143, 1980 nr 89, 1985 nr 129). Arbetsdomstolen har konstaterat att det inte finns någon allmän skyldighet för en arbetstagare att självmant lämna upplysningar inför och vid en anställning. Det får avgöras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet om en sådan skyldighet finns. Avgörande är vilken betydelse omständigheten har för den aktuella anställningen och om den arbetssökande haft anledning anta att omständigheten varit av stor betydelse för anställningen. I de fall det inte finns någon upplysningsskyldighet för den arbetssökande, ankommer det i stället på arbetsgivaren att genom sedvanlig referenstagning kontrollera den arbetssökandes bakgrund. Om en arbetstagare inte har fullgjort sin upplysningsskyldighet eller arbetstagaren t.ex. på en direkt fråga från arbetsgivaren har lämnat felaktiga uppgifter rörande förhållanden av stor betydelse för anställningen och arbetsgivaren därför avbryter anställningen, är rättsläget det att arbetsgivaren normalt inte kan bli skyldig att betala skadestånd. Det kan nämnas att Arbetsdomstolen i ett fall där en person som fått anställning som busschaufför och denne tidigare dömts för förmögenhetsbrott, funnit att det fanns grund för att avskeda chauffören. Avgörande för Arbetsdomstolens bedömning var att chauffören lämnat vilseledande uppgifter och att det inte var lämpligt att anställa någon som dömts för förmögenhetsbrott med ett självständigt ansvar för en kontantkassa. Utan att ta ställning till det enskilda fallet kan jag konstatera att frågor av det här slaget redan hanteras i rättstillämpningen. Jag ser ingen anledning att nu vidta några åtgärder.
frs · GN1227 · 1999-10-06 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:27 om smalspåriga järnvägen Hultsfred@Västervik har frågat mig om , som bl.a. har ansvar för turistfrågor, avser vidta åtgärder så att den avtalade byggnationen av en bro vid Rödsle mellan Verkebäck och kommer till stånd . Bakgrunden till frågan är att E22, vid Rödsle, är byggd över den smalspåriga järnvägen mellan och , och en brobyggnation behövs därför vid Rödsle för att den smalspåriga järnvägen åter ska kunna nyttjas för turisttrafik . och har kommit överens om att bron ska byggas och medel i budget finns för att möjliggöra detta . Just nu pågår projekteringen av bron och den kommer att kunna finnas på plats . Skälet till denna tidpunkt är att produktionstiden för denna bro är . Dessutom vill inte störa semestertrafiken på .