ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11256 · 1999-11-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:256 av () till statsrådet om etiska överväganden i samband med Internetanvändning är datorerna en del av vår vardag. I skolan har de blivit ett läromedel och ett naturligt redskap för att hämta hem information. har dock tillgängligheten till tekniken och fascinationen över de möjligheter som den erbjuder stått i fokus för uppmärksamheten. Det är med andra ord hårdvaran som relativt oreflekterat erbjudits eleverna. Innehållet och kvaliteten diskuteras mer sällan. Internettillkomsten och användningen kan jämföras med biltrafiken. När de första bilarna kom behövde inte folk körkort. När de blev fler krävdes gemensamma regler för uppförande i trafiken. Den teoretiska och praktiska kunskapen är nödvändig för att få tillstånd att köra. Detsamma bör gälla Internet och datoranvändning. Det är dags att diskutera gemensamma regler för användningen; faror och möjligheter. I skolan måste frågor av följande karaktär diskuteras: Varnas elever för att ta fram viss typ av information? Vem står för ansvaret om elever får information som är skadlig för dem. Kan och bör man skicka meddelanden om andra hur som helst? Min fråga till skolministern gäller vilka åtgärder hon avser att vidta för att lyfta fram betydelsen av etiska överväganden i samband med Internetanvändning.
fr · GN11257 · 1999-11-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:257 av () till finansminister om tullgränser i Inför öppnande kommer att få en öppen väg dygnet runt till och från . Detta kommer att påverka resandet, transport av gods och som en negativ effekt även försök till smuggling. gör tullmyndigheten stora beslagtaganden av såväl sprit som narkotika. Det rör sig inte enbart om små mängder som privatpersoner bär med sig. Tullen är således effektiv i . När öppnar, så är gränsen öppen . Det är inte längre färjornas angöringstider som påannonserar aktiviteter. För att uppehålla en rimlig nivå av gränskontroll kommer det att krävas avsevärt fler tulltjänstemän. Vi som bor i regionen undrar om medel finns avsatt för denna utbyggnad och hur personalbehovet är förberett. Min fråga är vad ministern har vidtagit för åtgärder för att trygga en fortsatt god gränskontroll vid såväl som i våra övriga gränskontroller.
fr · GN11258 · 1999-11-19 00:00:00 — Fråga 1999/2000:258 av () till näringsminister om LeaderII Regeringen har beslutat att det svenska Leader-plus-programmet endast ska omfatta landsbygdsområden utanför mål1. Nuvarande LAG-grupper i , och berörs. Leadermedlen ska koncentreras till mellersta och . Enligt utkast till riktlinjer för Leader-plus ska samtliga landsbygdsområden kunna ta del av gemenskapsinitiativet. Mål1-området tillhör de mest glesbefolkade regionerna inom EU, området är unikt i sitt slag. som området upplever allvarliga problem, som glesbygd, avfolkning och långa avstånd finns en enorm utvecklingspotential. Många innovativa och långsiktiga lösningar för att skapa arbete på landsbygden har uppmuntrats genom LeaderII. Genom att möjliggöra koncentrerade satsningar, olika "försöksverksamheter", har nya metoder kunnat prövas för att utveckla sin bygd. Fullföljandet av många av dessa satsningar hamnar i farozonen om mål1-området hamnar utanför Leader-plus. Det är anmärkningsvärt att norra undandras betydande medel, som ytterligare skulle förstärka en offensiv utveckling av lands- och glesbygden. Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att en fortsättning på det arbete som bedrivits i norra genom LeaderII kan säkerställas?
fr · GN11259 · 1999-11-23 00:00:00 — Fråga 1999/2000:259 av () till justitieminister om rymningar den 19november avvek tre interner dömda för mord, grova våldtäkter och narkotikabrott från den på i . Två av rymlingarna betecknas som mycket farliga. Trots detta har dessa intagna fått vistas relativt fritt runt sjukhusbyggnaderna, utan direkt bevakning, trots att sjukhusområdet inte omgärdas av stängsel. "För att den här verksamheten skall fungera måste vi utsätta patienterna för prövningar" anges i en kommentar från sjukhusledningen. Jag är införstådd med att statsrådet inte har möjlighet att kommentera enskilda fall. Vilka åtgärder är statsrådet beredd vidta för att liknande rymningar från våra psykiatriska kliniker förhindras ?
fr · GN11260 · 1999-11-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:260 av () till näringsminister om resande till och från syd Alltfler resenärer utnyttjar den nya . Tågen är oftast mer än fullsatta under rusningstid. För påstigande i syd är det ståplats som gäller. Detta trots att månadskortet kostar hela inklusive . stannar andra morgontåg, som inte är lika fulla @ men bara för avstigande. Det gäller regionala tåg från , eller , Kustpilen från och X2000 från och . Men dessa tåg får man inte stiga på vid syd @ inte ens de regionala. Utvecklingen av den spårburna trafiken till och från begränsas av spårkapacitet förbi . En mängd olika lösningar har presenterats och diskuterats. Oavsett hur det går med dem kvarstår det faktum att det kommer att ta tid att lösa frågorna. Några fler Svealandsbanetåg är alltså inte att vänta. Men problemet kan lösas om fler tåg görs tillgängliga för resande mellan syd och . Det borde vara möjligt för resande att åka med i alla fall de regionala tågen, men även X2000 borde kunna ta resande denna sträcka. Ambitionen måste ju vara att göra järnvägen så bra och praktisk att bilåkandet mellan och ter sig som ett sämre alternativ än tåget. Jag vill fråga ministern: Avser ministern agera för att ge resande till och från syd möjligheter att utnyttja fler tåg, som stannar vid stationen än ?
fr · GN11261 · 1999-11-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:261 av () till näringsminister om förbindelsespår vid Lockarp Öresundsförbindelsen förenar både två regioner och två länder. Då den står klar kommer den att underlätta såväl personresor som godstransporter. Byggandet av och ett förbindelsespår mot och , varav förbindelsespåret vid Lockarp (Lockarpsshunten) är en del, kommer att förbättra möjligheterna ytterligare. pågår järnvägsutredningen för som helhet dvs. inklusive förbindelsespåren mot /. Regeringen förväntas tillåtlighetspröva projektet . Det kan konstateras att shunten kommer att ha stor betydelse för Öresundstrafiken från till södra och för transittrafik till hamnarna i , och och det redan långt före är byggd. Det finns starka motiv att Lockarpsshunten byggs ut innan är klar eftersom shunten minskar kapacitetsproblemen på och minskar restiderna för resenärerna från och Ystadbanan till som nya möjligheter för godstrafiken öppnar sig till och från de sydligaste skånska hamnarna. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att möjliggöra att Lockarpsshunten kan öppnas för trafik /2004?
fr · GN11262 · 1999-11-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:262 av () till jordbruksminister om EU:s utbetalning av jordbruksstöd Revisionsrätten har visat att nästan av EU:s medel har betalats ut på ett felaktigt sätt. En avsevärd del av stödet går till jordbruket. Men målgruppen små och medelstora jordbruk har i stor utsträckning gått miste om det stöd de har varit berättigade till. Det är uppenbart att det här sättet att hantera stödet bidrar till att ytterligare undergräva det svaga folkliga förtroendet för EU och dess institutioner. Förtroendet stärks inte heller när det visar sig att revisionsrättens ordförande förhindrades att presentera sin rapport. Vad avser jordbruksministern att göra för att utbetalningen av EU:s jordbruksstöd ska ske på ett korrekt sätt?
fr · GN11263 · 1999-11-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:263 av () till jordbruksminister om industrifiske i Stora insatser har gjorts och görs för att förbättra miljön i . Även om mycket återstår att göra kan vi konstatera att insatserna har varit framgångsrika. Det gäller nu att länderna runt målmedvetet fortsätter arbetet. Ett av syftena med insatserna är att också ska kunna ha ett livskraftigt fiske. Det är en viktig resurs som det är vårt ansvar att bevara till framtida generationer. Men vad hjälper miljöinsatser för att rädda fisket när stora trålfartyg går in i och använder trålar med 16 millimeters maskor och en öppning stor som ett hyreshus? De fiskevårdsåtgärder som genomförs av staten, fiskevårdsföreningar och privata vattenägare omintetgörs. Det är hög tid att det här industrifisket i kraftigt begränsas. Vilka åtgärder avser jordbruksministern att vidta med anledning av det omfattande industrifisket i ?
fr · GN11264 · 1999-11-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:264 av () till statsrådet om återbetalningskrav av bostadsbidrag Enligt gällande lagstiftning ska den som begär bostadsbidrag lämna en uppgift till om preliminär framtida inkomst. Sedan görs i efterhand en kontroll (med hjälp av deklarationen) om det bostadsbidraget ska justeras åt något håll. Detta förfaringssätt kan vara svårt för många människor t.ex. de som har en osäker anställningsform och ej kan bedöma framtida inkomst. Men det finns också andra situationer där gällande regler vållar problem. T.ex. när en förälder bor tillsammans med myndig son och uppbär bostadsbidrag. När sonen flyttar hemifrån omprövas helt riktigt bostadsbidragets storlek, men sonen säljer efter det att han flyttat hemifrån ett antal aktier som föräldern inte känner till. Detta leder till att begär återbetalning av för mycket utbetalt bostadsbidrag av föräldern, då sonens kapitalinkomster ingår i hushållets inkomst. hänvisar till gällande lagstiftning. Min fråga till statsrådet är: Vad avser statsrådet göra för att undanröja problem liknade ovanstående exempel?
fr · GN11265 · 1999-11-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:265 av () till statsrådet om barnårsrätt Om inte kyrkoarkiven brunnit upp eller på annat sätt förstörts har svenskarna folkbokförts via kyrkan . Trots detta hävdar genomförandegruppen att det är omöjligt att få fram folkbokföringsadresser för tid före den 1juli 1991. Förslaget om barnårsrätt avsåg att kompensera kvinnor för den tid de vårdat barn och är ett av de få fördelningspolitiska inslagen i det nya pensionssystemet. Genomförandegruppens förslag för pensionsrätt för barnår för tiden kräver både vårdnad om och bosättning tillsammans med barnet. För att barnårsrätt ska utgå för tiden krävs endast att föräldern varit vårdnadshavare . Om båda föräldrarna uppfyller detta kriterium, går barnårsrätten till den förälder som haft lägst inkomst. Detta innebär att ensamstående mödrar, där fadern inte ens bott på samma adress, men haft några kronors lägre inkomst, förlorar pensionsrätten för barnet. Visserligen skall utreda frågan om det visar sig att detta inte stämmer. Med genomförandegruppens förslag spelar det dock ingen roll om fadern bott tillsammans med barnet, utan endast vem som hade lägst inkomst. Syftet med barnårsrätten som en kompensation för kvinnan förfelar därmed helt sitt syfte. Min fråga till statsrådet är därför: Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att pensionsrätten för barnår för åren 1960@1998 ska fördelas så att den som haft den verkliga vårdnaden om barnet erhåller denna rätt?
fr · GN11266 · 1999-11-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:266 av () till näringsminister om tillvaratagande av lokala miljögruppers kompetens Många miljöorganisationer har negativa erfarenheter av sina kontakter med skogsägare och med skogsvårdsstyrelserna. Ofta upptäcks avverkningsplaner av jägare eller av lokala miljögrupper som är ute för att inventera i skogarna. Avverkningar har också ibland hunnit genomföras innan de lokala grupperna fått vetskap om planerna. För vissa av dessa områden har det i efterhand konstaterats att de borde ha gjorts till naturreservat och överförts till Naturvårdsfonden. Små frivilliga organisationer har inte och kan inte ha tillräckliga resurser för genomgripande skogsinventeringar. Det är heller inte deras ansvar. Däremot är det viktigt att lokala miljögrupper bereds utrymme för samverkan med skogsägarna i arbetet med att behandla avverkningsanmälningar. Dessutom bör de ges ökade möjligheter till insyn och delaktighet i de naturvärdesinventeringar som skogsvårdsstyrelserna gör. Hur avser ministern verka för att den unika kompetens som lokala miljögrupper besitter tas till vara i skogsvårdsstyrelsernas arbete med avverkningsanmälningar och naturvärdesinventeringar?
fr · GN11267 · 1999-11-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:267 av () till miljöminister om radioaktiv nedsmutsning från och La Hague beslutade 15 länder runt , däribland och , att "avsevärt minska eller stoppa" radioaktiva utsläpp till vatten och luft . Det skedde vid i i . träffas i för att ta beslut om hur avtalet ska implementeras. Den brittiska regeringen kom med en handlingsplan för hur ska uppfylla . Den lovar ingenting förutom övervakning och modellanalyser. verkar inställt på att ge fortsatt tillstånd för radioaktiva utsläpp till trots tidigare krav från bl.a. de nordiska miljöministrarna. Dessutom vill man tillåta ökade utsläpp till luft. presenterades en artikel i den vetenskapliga tidskriften som visar ett signifikant samband mellan risken för dödfödda barn och faderns exponering för radioaktiv strålning. En ökad frekvens av barnleukemi har också uppmätts runt och La Hague. visade genom en analys av blåstång från de skandinaviska kusterna på en kraftig ökning av halten radioaktivt teknetium-99 (Tc-99) från . Det norska strålskyddsinstitutet har också rapporterat höjda halter av Tc-99 och har dessutom funnit utbredd förorening med plutonium från både och La Hague. Teknetium fortsätter att vara farligt och plutonium . Vad avser miljöministern göra för att påverka och att snabbt ta krafttag mot den radioaktiva förgiftningen av vår miljö?
fr · GN11268 · 1999-11-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:268 av () till utrikesminister om Mumia Mumia , författare, journalist och människorättsaktivist dömdes till döden av en domstol i , . Mumia är en svart man, aktiv i Svarta Pantrarna, och han anklagades för att ha skjutit en vit polis. Som journalist angrep konsekvent rasism och polisvåld och hans medlemskap i Svarta Pantrarna omnämndes i domen som en försvårande omständighet. En av de organisationer som kritiserat rättegången som ledde fram till Abu-Jamals dödsdom är som har kämpat för att göra amerikanska myndigheter uppmärksamma på såväl brister i bevisningen under rättegången som vittnenas tillförlitlighet. genomför nu en undersökning av omständigheterna och dokumentationen från rättegången och resultatet ska presenteras . har guvernör beslutat att ska avrättas den 2december. Detta innebär att placeras under särskild bevakning och därmed utsätts för inhuman och förnedrande behandling. Avrättningen har dock skjutits upp för att Mumia ska kunna utöva sin lagliga överklagandemöjlighet. Min fråga till ministern är: Vilka åtgärder kommer ministern att vidta för att försäkra sig om att Mumia ska få en ny, rättvis prövning?
fr · GN11269 · 1999-11-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:269 av () till justitieminister om och dödsstraffet En av de mänskliga rättigheterna är rätten till liv. Att arbeta för ett moratorium av verkställighet av redan utdömda dödsstraff och ett globalt avskaffande av dödsstraff är ett mål för svensk utrikespolitik. I regeringens skrivelse 1997/98:89 Mänskliga rättigheter i svensk utrikespolitik klargörs dessutom att det är legitimt att lägga sig i andra länders hantering av dessa frågor. I ovannämnda skrift redogör regeringen också för olika kanaler där man kan påverka enskilda nationer för att uppfylla de mänskliga rättigheterna. Dessa kanaler är såväl internationella organisationer, NGO:er, genom utvecklingsbistånd som genom bilaterala samtal. är det enda "västland" som har dödsstraff i sin straffskala och också ett av de länder som avrättar flest personer, i förhållande till sin folkmängd, . Dödsstraffet är inte värdigt ett demokratiskt samhälle och har ingen plats i ett humant rättssystem. Statistiken över utdömda dödsstraff i visar också att dessa utdöms på ett diskriminerande sätt, svarta personer döms oftare till dödsstraff än vita trots att brottet visat sig vara lika grovt. Min fråga till ministern blir således: På vilket sätt agerar ministern för att förmå att avskaffa dödsstraffet och därmed uppfylla sina internationella åtaganden vad gäller mänskliga rättigheter?
fr · GN11270 · 1999-11-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:270 av () till jordbruksminister om gasning av värphöns På grund av salmonella gasades sammanlagt 38000 värphöns ihjäl den 19oktober och den 2november utanför . Avlivningen skulle ske på ett djurskyddsmässigt och smittskyddsmässigt acceptabelt sätt och övervakas av härför utsedd veterinär, skrev jordbruksverket i sitt beslut. Ägarna reagerade på det djurskyddsmässigt bristande avlivningssättet. De ansåg att det tog alltför innan hönorna dog. Inför gasningen den 2november monterade de därför upp en videokamera i hönshuset bland de 19000 hönsen. Den videoinspelningen visar att det tar från det gasen börjar strömma ut tills det blir tyst i hönshuset. Jag anser att 24 minuters avlivning inte är djurskyddsmässigt acceptabelt. Utsedd veterinär hänvisar frågor till som utförde gasningen, hänvisar till veterinären när det gäller djurskyddet. som fattat beslutet om avlivning av de 38000 hönorna säger att djuren ska dö , kan inte stämma. En annan veterinärinspektör tycker att detta inte är acceptabelt, är . Men påpekar att det inte finns några detaljregler för hur värphöns ska avlivas. Det är tveksamt om denna hantering kan stämma med djurskyddslagens krav om att djur inte ska åsamkas onödigt lidande. Avser jordbruksministern inrätta regler för avlivning som inte åsamkar onödigt lidande och som är etiskt acceptabelt?
fr · GN11271 · 1999-11-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:271 av () till jordbruksminister om pälsdjursfarmer Det har kommit glädjande besked från . Man avser att fasa ut pälsdjursfarmerna . Det betyder att den alltmer kritiserade uppfödningen av djur i små burar, helt utan möjlighet till naturliga beteenden, försvinner. En pälsdjurslag stiftas, som av etiska skäl förbjuder uppfödning av djur enbart för pälsens skull. Denna fråga avser man driva i EU för att få till stånd ett gemensamt förbud, dock utan stort hopp om framgång. Frågan är hur den kommer att ställa sig. har en djurskyddslag, som om den verkligen fick genomslag, skulle göra det omöjligt med en djurhantering som den som bedrivs på pälsdjursfarmerna. Men ett djurskydd blir naturligtvis aldrig bättre än praktiken och början andra länder visa vägen och passeras. Det finns länder som förbjudit äggproduktion i små burar. Det finns länder som har hårdare regler för vissa djurförsök t.ex. ascitesförsök. Jag vill fråga jordbruksministern: När kommer ett förbud mot pälsfarmning i ?
fr · GN11272 · 1999-11-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:272 av () till jordbruksminister om chinchillafarmer Ett nytt pälsdjur tycks vara på inmarsch i . Det gäller chinchilla, som enligt uppgift finns farmad i små burar. Enligt uppgift finns det i kanske upp till 30 chinchillafarmer. Eftersom verksamheten inte är reglerad än finns inga säkra uppgifter. Det är nämligen så nytt att myndigheterna @ @ inte hunnit med. Det saknas t.ex. föreskrifter för chinchillahållning. Är den ens tillåten? finns endast regler för chinchilla som sällskapsdjur och då gäller samma bestämmelser som för hund och katt @ det är inte tillåtet att hålla dem instängda i burar mer än för en . Burhållningen av pälschinchilla måste alltså vara olaglig i . Likafullt finns den. Det är nödvändigt att regeringen och tillsynsmyndigheter tar tag i detta, annars har vi ett nytt pälsdjur i landet. Det finns enligt mitt partis syn på saken inga som helst skäl att tillåta ett nytt pälsdjur, som farmas i trånga burar. Ambitionen måste i stället vara att som i komma ifrån pälsdjursfarmning, oavsett vilken djurart det handlar om. I har man förbjudit chinchillauppfödning. Jag vill fråga jordbruksministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta med anledning av den begynnande farmningen av chinchilla som pälsdjur i landet?
fr · GN11273 · 1999-11-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:273 av () till justitieminister om kränkning av polis En spottloska eller två får en polisman vara beredd på att ta emot i tjänsten. Det är inte en så allvarlig kränkning att han är berättigad till skadestånd. Det har fastslagit i en dom. Målet gäller en händelse då en polisman från gjorde ett ingripande mot en berusad man. I polisbilen spottade mannen polisen på axeln. När mannen leddes in i arresteringslokalen spottade han dessutom polisen rakt i ansiktet. Mannen dömdes av tingsrätten till två månaders fängelse för ofredande och 2000kr i skadestånd. Skadeståndstalan upphävdes, vilket nu fastställts i högsta instans. Vilka initiativ till lagändring är statsrådet beredd att vidta så att en polisman i fortsättningen i sin tjänsteutövning inte behöver tåla en så kränkande behandling som att bli bespottad?
fr · GN11274 · 1999-11-25 00:00:00 — Fråga 1999/2000:274 av () till finansminister om förhöjd restskatt Basräntan höjs den 1december från . Det leder till att över 200000 personer kommer att tvingas betala en högre skatt den 13december än vad som framgår av den slutskattsedel de fått . Även om det i de flesta fall rör sig om små belopp för den enskilde, så kommer en del att krävas på den högre räntan. Det är ett exempel på att skattesystemet är svåröverskådligt för den enskilde. Medborgarna ska, enligt min mening, kunna lita på slutskattebeskeden. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta så att förändringar av basräntan inte påverkar lämnade slutskattsedlar?
fr · GN11275 · 1999-11-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:275 av () till justitieminister om poliser som utsätts för kränkande behandling Med hänvisning till den aktuella domen från HD där polis som utsatts för kränkande behandling inte har rätt till ersättning vill jag påminna justitieministern om vad ministern sade i kammaren den 19mars : "@@@ frågan om kränkningsersättning är aktuell i ett lagstiftningsärende i . Min utgångspunkt är att detta arbete skall resultera i en tydligare bestämmelse i denna del som ska berättiga till full ersättning för dem som utsätts för allvarliga kränkningar genom brott. Jag följer därför med stort intresse vilken utveckling som sker i rättspraxis och hur domstolarna tolkar den nuvarande bestämmelsen. Jag räknar med att en lagrådsremiss skall kunna beslutas ." Min fråga till justitieministern blir: När kan vi förvänta oss att en lagrådsremiss och sedan en proposition i denna fråga kommer att avlämnas till ?
fr · GN11276 · 1999-11-24 00:00:00 — Fråga 1999/2000:276 av () till statsrådet om påtryckningar på arbetsgivare att teckna kollektivavtal De höga svenska skatterna och det mycket stora ansvar som småföretagare tar på sig i och med att de anställer någon har gjort att många har valt att arbeta som ensamföretagare. Från småföretagarhåll har önskan varit stor att enmansföretagare ska slippa teckna kollektivavtal. Påtryckningarna från fackligt håll har verkat återhållande på regeringen när det gäller att gå enmansföretagarna till mötes. Frågan är dock inte enbart en angelägenhet mellan fack och företagare. Det är även en konsumentfråga. Ett färskt exempel från visar på en målare med f-skattsedel som tar på sig ett fasadrenoveringsarbete för en bostadsrättsförening. Eftersom det ingår en del snickeriarbeten anlitar han som underentreprenör en snickare, även han ensamföretagare med f-skattsedel. Målarfacket telefonhotar och terroriserar målaren tills han slutligen blir tvungen att sluta kollektivavtal. Kostnaden för detta är per arbetad timma plus 5,på målarens medellön. Kostnadsfördyringen blir alltså mer än , vilket givetvis slutligen drabbar hyresgästerna. Vilka åtgärder är statsrådet beredd att vidta för att ensamföretagare ska slippa att under hot teckna kollektivavtal med facket?