ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12111 · 1999-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:111 om studentbostäder Per har, med hänvisning till att tillgången på studentbostäder blir en särskilt viktig fråga med anledning av den viktiga och stora satsningen på antalet högskoleplatser, frågat utbildningsminister vad han avser göra för att inte satsningen på högskolan ska resultera i snedrekrytering och svåra studieförhållanden för många studenter. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. De senaste årens utbyggnad av högskolan har lett till att antalet högskolestuderande i grundutbildning har ökat med och omfattar mer än 300000 studenter. Med anledning av ekonomiska vårproposition har beslutat att högskolan ska byggas ut ytterligare, med drygt 10000 nya platser för och lika många för . Byggandet av studentbostäder har inte ökat i samma takt och det skapar problem för de studerande på många orter. Skillnaderna mellan olika kommuner är emellertid mycket stora när det gäller tillgången på studentbostäder, likaså varierar på många orter kötiden kraftigt . Ansvarsfördelningen inom bostadspolitiken grundas på en uppgiftsfördelning där staten svarar för att legala och finansiella instrument finns tillgängliga för bostadsbyggandet och där kommunerna tillsammans med andra aktörer svarar för att de bostäder som behövs också kan erbjudas kommunens invånare. Staten har dessutom lämnat olika former av produktionsstöd. Det är kommunerna som har ansvaret för bostadsförsörjningen på den lokala nivån och att det finns ett utbud av bostäder som svarar mot kommuninvånarnas efterfrågan. Detta ansvar innefattar också bostäder för studerande. Det är därför angeläget att kommunerna tillsammans med studentkårerna analyserar behovet av bostäder och vidtar åtgärder så att studentbostäder anordnas utifrån de behov som finns på orten. Frågan om bostäder för studenter med funktionshinder måste då särskilt behandlas. Regeringen anser att tillgången på studentbostäder på studieorterna är av stor betydelse och följer därför frågan med uppmärksamhet. Landshövding har fått regeringens uppdrag att överlägga med kommunerna i om möjliga åtgärder för att öka bostadsbyggandet i länet. Inom ramen för uppdraget ska landshövdingen också tillsammans med kommunerna diskutera och utarbeta förslag om åtgärder för att öka tillgången på studentbostäder både .
frs · GN12113 · 1999-11-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:113 om kunskap om arbetslivet har frågat mig om vilka åtgärder jag har för avsikt att vidta för att landets gymnasieelever ska få bättre kunskaper om arbetslivets förutsättningar och villkor. Inom ramen för ämnet samhällskunskap, såväl i som i gymnasieskolan, ryms de kunskapsområden som frågar om. I kursplanen för samhällskunskap i framgår att skolan i sin undervisning ska sträva efter att eleverna får kunskaper om samhällsförhållanden, rättigheter och skyldigheter samt barns och ungdomars villkor i samhället. I slutet av det nionde skolåret ska varje elev bl.a. känna till grundläggande mänskliga rättigheter och skyldigheter och demokratiska friheter samt förstå innebörden av de grundläggande norm- och rättssystemen i . I kursplanen för kärnämnet samhällskunskap i gymnasieskolan anges att eleverna efter genomgången kurs ska känna till vad som påverkar samhällets, företagens och individens ekonomiska förhållanden. Arbetsrättsliga och skatterättsliga frågeställningar är därför exempel på sådana områden som naturligt bör tas upp i samhällskunskapsämnet. Inom ramen för arbetsplatsförlagd utbildning finns därtill möjligheter att ge dessa frågor ett verklighetsnära sammanhang. I gymnasieskolans programmål finns angivet att skolan har ansvar för att eleverna har sådana kunskaper i företagsekonomi, marknadsföring och lagstiftning som är relevanta för branschen. Regeringen kommer att fastställa nya programmål för gymnasieskolans nationella program. Jag anser att det är viktigt att det i dessa mål finns krav på att skolan ska ge kunskaper om lagstiftning, ekonomi och miljöfrågor i arbetslivet. Enligt min mening kan inte skolan låta bli att ta upp frågor om hur samhällets intäkter och kostnader samverkar och betydelsen av att varje medborgare bidrar till det gemensamma. I en arbetsgrupp, som jag har tillsatt, kommer bl.a. former för och utveckling av samarbetet mellan skolan och arbetslivet att diskuteras. I detta sammanhang är det lämpligt att belysa den problematik som tar upp.
frs · GN12114 · 1999-11-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:114 om polisens larmpaket har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillförsäkra att de personer som verkligen behöver ett larmpaket också får tillgång till det. Bakgrunden till fråga är att kostnaderna för larmpaket till hotade personer fr.o.m. överförs från till de lokala polismyndigheterna. Inledningsvis vill jag slå fast att det är som ansvarar för fördelningen av de resurser som och regeringen beslutat tilldela polisväsendet. Vid fördelningen av medel mellan polismyndigheterna ska hänsyn tas till myndigheternas arbetsbelastning och medborgarnas behov. Generellt sett finns det ett önskemål från polismyndigheterna att kostnadsansvaret för verksamheten ska ligga lokalt. genomför , med ledningen för varje polismyndighet, dels en budgetdialog om medelsramarna för , dels en resultatdialog om verksamheten föregående år. Dialogerna är viktiga instrument när det gäller att fördela resurserna på ett sätt som säkerställer en rationell polisverksamhet i hela landet. Verksamheten med trygghetspaket har fallit väl ut och är ett värdefullt verktyg för att öka tryggheten för hotade personer. Ett sådant paket innehåller bl.a. en telefon som kan användas för att larma till polisen och ett larm i hemmet som är kopplat till polisen. Det krävs en ordentlig analys av varje fall där någon begär ett trygghetspaket, bl.a. med en kartläggning var den hotade personen bor och att man upprättar planer för hur polisen ska rycka ut om personen larmar. En förutsättning för att ett trygghetspaket ska vara meningsfullt är att polisen har resurser att följa upp varje larm. Det är riktigt att i en rapport riktat kritik mot brister när det gäller tillhandahållande av trygghetspaket. gör bedömningen att det finns ett stort behov av en funktion eller enhet som tidigt och löpande samlar in, sammanställer och analyserar olika uppgifter om aktuella ärenden för att möjliggöra kontinuerliga risk- och hotbildsanalyser. Problemet är alltså uppmärksammat och kommer att vara föremål för fortsatta granskning. En uppgradering av nuvarande telefonsystem pågår. De nuvarande NMT-telefonerna ska ersättas med modernare GSM-telefoner med positionsbestämningsfunktionen GPS. håller på att upphandla dessa nya telefoner. finns omkring 400 kompletta trygghetspaket. Jag har från inhämtat att det redan nu finns beställningar från polismyndigheterna på närmare 600 av de nya telefonerna. Detta visar att polismyndigheterna är beredda att satsa på en fortsatt uppbyggnad av systemet med trygghetspaket. Regeringen ser allvarligt på våld och hot mot enskilda. antog den 3november regeringens förslag om skärpning av bestämmelserna om fridskränkning. I budgetpropositionen för anges som ett prioriterat område att polisens insatser för att förebygga och beivra våld mot kvinnor och barn ska intensifieras och förbättras. Vidare sägs att skyddet för målsägande och vittnen ska stärkas. Regeringen avser att ge i uppdrag att utarbeta ett förslag till ett nationellt handlingsprogram för skydd av vittnen, målsägande och andra bevispersoner. Arbetet ska bedrivas i samverkan med Riksåklagaren, och .
frs · GN12115 · 1999-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:115 om bostadsmarknaden @ har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att underlätta för att bostadsmarknaden verkligen ska bli av betydelse för en positiv utveckling för näringsliv och arbetsmarknad och därmed för befolkningen i . Jag kan konstatera att det är en historisk möjlighet att föra till täten av regionala kraftcentrum för företagande i . Regionens utveckling är därför en högt prioriterad politisk angelägenhet och pågår ett gemensamt regeringssamarbete för att främja en dynamisk utveckling i regionen. Ett första handfast resultat av detta arbete är de svenska och danska regeringarnas gemensamma rapport @ en region blir till som undertecknades av handelsminister och näringsminister . I rapporten lämnades flera förslag om åtgärder inom flera samhällsområden för att främja integrationen. Ett av förslagen i rapporten är att en gemensam bostadspolitisk handlingsplan utarbetas . I syfte att inhämta inspiration, idéer och förslag om åtgärder som bör ingå i en handlingsplan för att främja utvecklingen mot en öppen och integrerad bostadsmarknad i regionen avser att @ tillsammans med By- og i @ genomföra en konferens med de lokala aktörerna på respektive bostadsmarknad. Med utgångspunkt i bl.a. resultatet av denna konferens kommer en handlingsplan att utarbetas tillsammans med By- og . Inriktningen för detta arbete är att identifiera möjliga åtgärder i syfte att förbättra förutsättningarna för att bostadsmarknaderna i regionen ska kunna bidra till att stödja en postitiv näringslivs- och arbetsmarknadsutveckling. Jag kan inte redogöra för vilka konkreta åtgärder som kommer att vidtas, men regeringens avsikter kommer således att redovisas i den kommande handlingsplanen som beräknas vara klar .
frs · GN12116 · 1999-11-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:116 om integrationen av har frågat vilka åtgärder som vidtagits i med anledning av den dansk-svenska rapporten blir till. Jag kan meddela att den första av de fyra punkter som tas upp i rapporten nu håller på att förverkligas. Det gäller parallellbebyggelsen där förberedelsearbetet pågår och kommer de första spadtagen att tas på båda sidor av sundet. Inom parallellbebyggelsen sker en vetenskaplig övervakning som kommer att dokumentera erfarenheterna av arbetet och de konkreta hinder som finns för byggbranschen. Tanken är att detta ska ge underlag för manualer och vägledning som branschen på båda sidor av sundet ska kunna ha nytta av, t.ex. genom att en svensk entreprenör kan läsa sig till hur den ska gå till väga för att utföra entreprenader i och vice versa. I övrigt går den danska och den svenska sidan vidare med de övriga punkterna i rapporten. Det som torde ligga närmast till hands är att inrätta en allmänt tillgänglig kunskapsbas på Internet som bygger på de kunskaper man får i samband med parallellbebyggelsen. Inför det kommande arbetet kommer de båda regeringarna att anordna ett seminarium i tillsammans med byggbranschen.
frs · GN12117 · 1999-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:117 om medicinsk forskning har frågat mig om jag avser att vidta några åtgärder för att återskapa den svenska medicinska forskningens kvalitet. Stora resurser läggs ned på forskning och utvecklingsarbete i . Internationella utvärderingar visar att inom vissa områden bedriver forskning på högsta vetenskapliga nivå. Utvärderingarna har emellertid också lyft fram vissa strukturella problem som kan påverka den vetenskapliga kvaliteten, t.ex. forskningssystemets flexibilitet, forskningsmiljöernas och projektbidragens storlek samt forskarnas rörlighet och karriärmöjligheter. Dessa frågor uppmärksammades i den förra forskningspolitiska propositionen (1996/97:59) och vidtagna åtgärder har följts upp i efterföljande budgetpropositioner. Inför nästa års forskningspolitiska proposition har berörda myndigheter fått i uppdrag att utarbeta särskilda forskningsstrategier. I det sammanhanget kommer starka och svaga sidor i den svenska forskningen att redovisas. Därmed kan strategierna även ge underlag för prioriteringar. En avstämning kommer också att kunna göras av resultatet av de strukturella åtgärder som vidtagits sedan den förra forskningspolitiska propositionen. Regeringens förslag avseende den svenska medicinska forskningen och åtgärder för att bibehålla och i vissa fall höja forskningens kvalitet kommer att presenteras i den forskningspolitiska propositionen.
frs · GN12118 · 1999-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:118 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att möjligheterna till exportstöd avseende Viggen- och Gripenverksamhet inte ska gå förlorade om F10 läggs ned i förändringen av Försvarsmaktens grundorganisation. En arbetsgrupp med representanter för Försvarsdepartementet och Försvarsmakten redovisade den 20oktober 1999 rapporten grundorganisation för Försvarsmakten till regeringen. Förslaget bereds nu inom . Regeringen kommer att redovisa sina ställningstaganden för i särpropositionen om totalförsvaret .
frs · GN12119 · 1999-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:119 om räddningstjänstlagen har frågat mig om regeringen överväger att ändra räddningstjänstlagen så att räddningstjänsten i ett tidigare skede kan stoppa "farliga" arrangemang. I 41§ räddningstjänstlagen (1986:1102) stadgas att "ägare eller innehavare av byggnader eller andra anläggningar skall i skälig omfattning hålla utrustning för släckning av brand och för livräddning vid brand eller annan olyckshändelse och i övrigt vidta de åtgärder som behövs för att förebygga brand och för att hindra eller begränsa skador till följd av brand". T.ex. räddande av liv fordrar framför allt anordningar som gör det möjligt för människor att snabbt och säkert ta sig ut ur byggnaden eller anläggningen. Beroende på byggnadens eller anläggningens utförande kan krav ställas på trappor, avskiljningar, vägledande markeringar, stegar, nödbalkonger etc. Det är tillsynsmyndigheten, dvs. i detta fall den kommunala räddningsnämnden, som ska se till att de skyldigheter som räddningstjänstlagen reglerar också blir fullgjorda. kan ge råd eller rekommendationer samt ingripa med tvångsmedel, om den konstaterar att de förebyggande åtgärderna eller beredskapen för räddningstjänstinsatser inte är tillfredsställande. Att tillägga är även att polismyndigheten med stöd av bestämmelser i ordningslagen (1993:1617) har möjlighet att i vissa fall inställa och upplösa allmänna sammankomster och offentliga tillställningar. I propositionen Förändrad omvärld @ omdanat försvar (prop. 1998/99:74) har regeringen aviserat en översyn av räddningstjänstlagen och följdförfattningar. Regeringen avser att besluta om en sådan översyn. Utredaren ska särskilt se över kommunernas förebyggande verksamhet på räddningstjänstområdet för att detta ska kunna bedrivas på ett effektivt sätt. Bestämmelser om tillsyn, bl.a. brandsyn, ska då ses över samt ska även bestämmelser om olyckförebyggande verksamhet i annan lagstiftning beaktas.
frs · GN12120 · 1999-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:120 om @ en utsatt region har frågat mig vad jag ämnar vidtaga för åtgärder för att mildra effekterna av den uppkomna sysselsättningssituationen i . Bakgrunden till frågan är bl.a. att , en underleverantör av kablage till bilindustrin, har varslat 152 anställda om uppsägning. Den svenska ekonomin utvecklas starkt. Den ekonomiska tillväxten ökar, sysselsättningen stiger och arbetslösheten faller. Utvecklingen är dock mycket ojämn. I många regioner, som i , brottas man med fortsatt vikande befolkningstal och en kylslagen arbetsmarknad. Till detta ska nu läggas effekterna av det kommande försvarsbeslutet och nya aktuella varsel, t.ex. i . Regeringen är således väl medveten om den bekymmersamma situationen i . Regeringen vidtar därför en rad åtgärder för en förbättrad regional balans i och speciellt för . För att påverka utvecklingen på lång sikt har regeringen tillsatt en utredning om den framtida regionalpolitiken, som bl.a. ska bedöma den kommande regionala utvecklingen och utarbeta en strategi för regional balans. påbörjades byggandet av . Projektet beräknas direkt sysselsätta 8000 årsarbetare . I det avtal som tecknats om byggande av garanterar staten att den anslutande ska ges en godtagbar standard. I stomnätsplan för åren 1998@2007 finns avsatta för upprustning av . och den upprustade beräknas kunna öppnas 2006 och komma att få stor betydelse för den långsiktiga regionala utvecklingen i regionen. Genom arbetet med regionala tillväxtavtal, samt med program för EG:s strukturfonders mål1, är inte bara problem i regionen utan också möjligheter och resurser för utveckling i näringslivet väl analyserade. Syftet med tillväxtavtalen är att berörda parter ska enas om att samordna och använda offentliga och andra medel så att åtgärderna på bästa sätt främjar företag och sysselsättning. Anslag inom flera olika områden i statsbudgeten kan utgöra finansieringskällor för insatser inom ramen för tillväxtavtal. I diskuteras omfattningen av de statliga medlen i det s.k. regionala tillväxtkapitalet. Enbart dessa beräknas uppgå till för . Hela , och därmed , kommer att ingå i de nya mål1-regioner som får del av EG:s strukturfondsmedel från den 1januari 2000. Detta innebär för länets del att dessa medel mer än fördubblas, från ca 90 till ca . Till detta kommer olika former av nationella regionalpolitiska medel. Regeringen avser vidare att avsätta för till bl.a. investeringar i modern informationsteknik genom transportnät för bredbandskommunikation och till stimulans av andra utvecklingsåtgärder. De särskilda utvecklingsprogram som regeringen aviserat för försvarsorterna , med bl.a. sammanlagt ca 315 nya statliga jobb och 400 nya privata jobb, får också betydelse för hela . Vid kommande fördelning av medel för t.ex. arbetsmarknadspolitiska och regionalpolitiska åtgärder till olika län kommer också särskild hänsyn att tas till problemen i bl.a. . Regeringen kommer att noga följa utvecklingen i och hela .
frs · GN12121 · 1999-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:121 om förtidspensionering av ungdomar har frågat mig om några åtgärder planeras för att förhindra utvecklingen att alltfler ungdomar förtidspensioneras. Frågan har ställts med anledning av vad som redovisas i ungdomshandikapprörelsens gemensamma rapport för unga med funktionshinder. Rapporten baseras på en undersökning med svar från närmare 1000 ungdomar med funktionshinder i åldern 16@35 år. Enligt denna är det lika vanligt att vara förtidspensionerad som att ha hel- eller deltidsarbete. Vidare anges i rapporten att inte anser att de fått några som helst yrkesförberedande insatser i skolan. finner det helt orimligt att 16-åringar förtidspensioneras. Jag delar uppfattning att det inte är rimligt att 16-åringar förtidspensioneras. Över huvud taget anser jag att en grundläggande förutsättning för att förtidspension ska beviljas en försäkrad @ oavsett ålder @ är att alla möjligheter till försörjning genom eget arbete har uttömts. Bl.a. mot den bakgrunden pågår inom ett arbete med att reformera systemet med förtidspension. En viktigt del i detta är hur det framtida systemet för ekonomisk ersättning till ungdomar vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga ska utformas. Till grund för detta arbete ligger betänkande Unga i ohälsoförsäkringen (SOU 1998:106). I betänkandet @ som har remissbehandlats @ anges att 16-årsgränsen för förtidspension är otidsenlig och måste höjas varvid ingen ska bli förtidspensionerad . I stället föreslås bl.a. att antingen habiliteringspenning eller långtidssjukpenning ska lämnas från , varför åldersgränserna för vårdbidrag och handikappersättning måste konsekvensändras. Vissa frågor i betänkandet kräver dock ytterligare utredning och beredning innan det kan läggas till grund för en proposition till . Enligt min bedömning bör detta kunna ske tidigast . Avslutningsvis vill jag framhålla att det inte enbart räcker med att vidta åtgärder som rör själva förmånssystemet för unga vid långvarigt nedsatt arbetsförmåga, utan att det krävs särskilda åtgärder inom främst områdena arbetsmarknad och utbildning för att motverka den otillfredsställande utveckling som beskrivs i rapporten.
frs · GN12122 · 1999-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:122 om regelverket för tandvård har frågat mig vilka åtgärder jag avser vidta för att snabbt agera för en lagändring vad gäller åldersgränsen för rätt till tandvårdsersättning från . Frågan är ställd med anledning av att regelverket för det reformerade tandvårdsstöd, som trädde i kraft den 1januari 1999, innebär att tandvårdsersättning fr.o.m. den 1januari 2000 inte längre lämnas för tandvård som utförs av tandläkare och tandhygienister som fyllt . visar med ett exempel från ett landsting vilka konsekvenser detta kan medföra när den ende specialisttandläkaren blivit långtidssjukskriven och den enda möjliga vikarien är en pensionerad övertandläkare. Frågan om rätt till tandvårdsersättning är reglerad i 2kap. 3§ lagen om allmän försäkring. Härvid anges bl.a. att ersättning lämnas endast om tandvården utförts av en legitimerad tandläkare eller legitimerad tandhygienist som inte har fyllt . I regeringens proposition 1997/98:112 Reformerat tandvårdsstöd angavs som skäl för att införa denna åldersgräns att det är rimligt att den åldersgräns som följer av den allmänna pensionsåldern ska gälla som villkor för tandvårdsersättning. Vidare angavs att denna åldersgräns inte leder till att brist uppstår på tandläkare och tandhygienister samt att åtgärden underlättar de yngre tandläkarnas och tandhygienisternas möjligheter att utöva sina yrken i större utsträckning än vad som varit fallet. ställde sig bakom förslaget om en 65-årsgräns för tandläkare och tandhygienister, men framhöll bl.a. att det finns anledning för regeringen att överväga frågan på nytt med anledning av pensionsreformen. Jag är medveten om att den gällande åldersgränsen för tandläkares och tandhygienisters rätt till tandvårdsersättning kan skapa problem i vissa speciella fall, men är inte beredd att nu föreslå någon omedelbar förändring av bestämmelserna. Jag vill i anslutning härtill understryka att för att i möjligaste mån förhindra och mildra de negativa konsekvenserna av denna förändring för berörda patienter och vårdgivare, har övergångsvisa regler gällt . Avslutningsvis vill jag dock framhålla att om regeringens planer på att införa rätt att kvarstå i arbete upp till kommer att förverkligas, är jag @ i linje med vad socialutskottet framhållit @ beredd att förelägga förslag om att anpassa rätten till tandvårdsersättning till den åldersgränsen.
frs · GN12123 · 1999-11-03 00:00:00 — Svar på frågorna 1999/2000:123 om köp av rehabiliteringstjänster och 130 om försäkringskassorna och har frågat mig respektive socialminister om vilka åtgärder vi avser att vidta med anledning av att de Särskilda medel som försäkringskassorna förfogar för den arbetslivsinriktade rehabiliteringen börjar ta slut. Arbetet i regeringen är så fördelat att jag ska svara på frågorna och jag gör det i ett sammanhang. Under innevarande år disponerar försäkringskassorna i Särskilda medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar, särskilt bidrag, resor tur och retur till arbetet samt olika former av samverkan. Som och mycket riktigt uppger kommer det nu signaler om att dessa medel börjar ta slut på vissa enskilda kassor. Orsaken är främst en radikalt ökad aktivitet på rehabiliteringsområdet @ tilldelades kassorna men utnyttjade endast ca . frågar både och vad jag tänker göra åt detta. Som och säkert känner till pågår det en översyn av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. En av orsakerna bakom utredningens tillkomst var att det inte gått att belägga huruvida de aktiva rehabiliteringsåtgärder som kassorna köper leder till önskvärt resultat. Detta är en gammal problematik @ minskades medlen för köp av tjänst med respektive år i avvaktan på Statskontorets översyn av effekterna av de senaste årens rehabiliteringssatsningar. I Statskontorets rapport på rehabilitering (1997:27) redovisas just svårigheter med att belägga effekter av rehabiliteringen samt brister kring hur själva urvalet till åtgärderna sker. En ökad finansiell satsning på den arbetslivsinriktade rehabiliteringen är därför inte meningsfull förrän utredningen har presenterat sitt betänkande den 1juli 2000 och regeringen därigenom får underlag till förändringar som innebär att kostnaderna för rehabiliteringsverksamheten med större säkerhet kan generera avsedda effekter och resultat.