ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11376 · 1999-12-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:376 av () till socialminister om tillgång till hjälpmedel Tillgång till bra hjälpmedel anpassade efter individens behov och utprovade och erhållna inom rimlig tid är avgörande för den enskildes möjligheter till ett bra liv. Det har också varit utgångspunkten för de förslag som ställts om införande av en hjälpmedelsgaranti för att tillgodose den enskildes behov av hjälpmedel. Uppenbarligen finns det stora brister. Inte minst för människor med hörselnedsättningar är det stora problem att få tillgång till bra hjälpmedel inom en rimlig tid. I flera fall gäller väntetider som är 18 månader eller längre. Även i de fall där den enskilde är beredd att själv betala extra för t.ex. en modern hörapparat gäller i vissa landsting remisskrav, vilket inte påskyndar tiden från bedömt behov till utprovning av hjälpmedel. har utrett frågan om införande av en hjälpmedelsgaranti och avråder regeringen från detta. Skälet sägs vara att hälso- och sjukvården inte skulle kunna leva upp till kraven! Vad den enskilde tycker, som är i behov av väl fungerande hjälpmedel för sin dagliga funktion, anser jag måste vara en mycket viktig utgångspunkt. Utifrån detta måste det sedan vara möjligt att införa en hjälpmedelsgaranti med ett regelverk som tar hänsyn till de prioriteringsgrunder som fattat beslut om. Vilka åtgärder är ministern beredd att vidta för att förbättra situationen för de som är i behov av hjälpmedel?
fr · GN11377 · 1999-12-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:377 av () till statsrådet om balanserna hos Ett centralt inslag i en human flyktingpolitik är att människor ges snabba beslut och att rättssäkerhet råder. Det senare främst genom att lika fall behandlas lika. En förutsättning för rättssäkerhet är att det finns tillräckligt med personal för att upprätthålla kraven på snabbhet och kvalitet i beslutsfattandet. Vid utgången av november månad fanns det sammanlagt 7493 öppna asylärenden hos . Av dessa fanns 4933 ärenden inom region . Det motsvarar två tredjedelar av alla öppna ärenden i hela . En följd är att de personer som får sina ärenden prövade i får vänta betydligt längre på beslut än inom andra regioner i . Av en översiktlig granskning av personalresurser framgår att personalen är relativt jämnt fördelad över landet. Vad avser statsrådet vidta för åtgärder för att minska det stora antalet s.k. öppna ärenden inom ?
fr · GN11378 · 1999-12-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:378 av () till utrikesminister om assyrier/syrianer Assyrier/syrianer är en folkgrupp med ursprung i och framför allt i sydöstra , norra , västra , norra och . De är en splittrad grupp som i respektive hemländer utsatts för en hårdhänt assimileringspolitik. Assyrier/syrianerna har historiskt men även i nutid upplevt förföljelser, tortyr och etnisk rensning som tvingar många att fly från sina hemländer. Det assyrier/syrianska folket är en grupp utan land med en tragisk historia. I bor och lever uppskattningsvis 55000 assyrier/syrianer varav ca 12000 i . bör i internationella sammanhang inom EU och FN arbeta för ett internationellt erkännande av assyrier/syrianerna som en etnisk folkgrupp samt deras självklara rätt att bo kvar i sina hemländer, deras rätt att utöva sin religion och kultur, rätten till egendom och rätten att tala och skriva sitt eget språk samt leva i fred sida vid sida med andra folkgrupper i sina hemländer. Det är glädjande nu att har fått kandidatstatus till EU. Detta kommer att leda till en öppen dialog med som i sin tur bidrar till utvecklingen av den demokratiska processen i . Utrikesministern har i sina uttalanden bara nämnt kurdfrågan och ingenting om assyrier/syrianerna och de andra minoritetsgrupperna. Det är viktigt att den assyrier/syrianska gruppen uppmärksammas som ett led i strävanden för mänskliga rättigheter och demokratiseringen i . Min fråga är: Avser utrikesministern att beakta även assyrier/syrianernas situation vid överläggningar med om EU?
fr · GN11379 · 1999-12-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:379 av (m) till finansminister om F-skattebevis Det är angeläget att skilja seriösa företagare och entreprenörer från oseriösa. Tilldelande av s.k. F-skattebevis är ett av flera sätt att söka "legitimera" de skötsamma företagarna. Den som anlitar ett företag har att förvissa sig om att företaget innehar s.k. F-skattebevis. Om icke, riskerar beställaren att bli betalningsansvarig för skatter och avgifter som ålegat företaget. Men smått absurda situationer kan också uppstå. Om en sådan berättas i den 5december : Byggföretaget A hade fått sitt F-skattebevis indraget. En privatperson, som tänkt använda sig av det s.k. ROT-avdraget i samband med en ombyggnation, anlitar företaget B, med F-skattebevis, som i sin tur @ utan beställarens vetskap @ anlitar byggföretaget A, som alltså saknar F-skattebevis. Privatpersonen/ursprungsbeställaren riskerar nu att också bli skyldig att erlägga skatt för det vidareanlitade byggföretaget A, som utfört ett svartjobb. Man kan fråga sig om det verkligen är rimligt att ålägga en ursprungsbeställare undersökningsplikt i andra, tredje och kanske fjärde led när det gäller frågan om ett företag innehar F-skattebevis eller ej. Alldeles särskilt i majoriteten av fall då den ursprungliga beställaren inte känner till i vilken mån det anlitade företaget i sin tur anlitar en eller flera underentreprenörer. Vilka åtgärder avser finansministern vidta för att komma till rätta med problemet?
fr · GN11380 · 1999-12-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:380 av () till försvarsminister om sotningsverksamheten En gång i tiden var de svenska städerna huvudsakligen byggda av trä med ödesdigra bränder som följd. Numer visar statistiken att både elektriska installationer och blixten har gått förbi eldstäder som orsak till bränder. Trots det finns de gamla regleringarna runt soteriet kvar. Ett av de sista monopolen består. kom en utredning om soterimonopolet, Sotning (SOU 1998:45). I min motion till pläderar jag för att soteriet avregleras och att kunden ges möjlighet att, som vid elektriska installationer, välja legitimerad fackman. Sotningsmonopolet leder inte bara till utebliven priskonkurrens. Det leder också i många fall till en arrogans från sotarmästaren mot kunden eftersom man uppfattar sig som en myndighet, som dessutom vet att kunden aldrig kan vända sig till någon annan för att få sotning och kontroll utfört enligt lagar och förordningar. har i skrivelse tillsammans med företrädare för fastighetsägarefund, , , , och gemensamt krävt att sotningsmonopolet avvecklas och visar på exempel och avigsidor med det nuvarande systemet. Min fråga till försvarsministern är: Avser ministern föreslå en avreglering av sotningsverksamheten?
fr · GN11381 · 1999-12-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:381 av () till miljöminister om miljögiftet triclosan Miljöforskare har hittat det bakteriedödande ämnet triclosan i fisk. Triclosan är en s.k. pre-dioxin @ ett miljögift. I prover i utanför hittades triclosan i mörtar, ca 8@10 mikrogram per gram fiskgalla. Även vid större reningsverk, Henriksdal i och i , har man hittat triclosan i vattnet. Enligt , miljöforskare vid , som utfört undersökningen är det oroande inte bara att triclosan över huvud taget hittas, utan fastmer att halterna är förvånansvärt höga. Om triclosan förekommer i slam eller inte tycks inte vara klarlagt. Ett är dock säkert: triclosan är ett ämne som inte bör finnas i maten. Jag vill fråga miljöministern: Vilka åtgärder avser ministern vidta med anledning av fynden av triclosan i fisk?
fr · GN11382 · 1999-12-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:382 av () till justitieminister om sjöfyllerilagen Den av beslutade sjöfyllerilagen började gälla den 1juli. Enligt uppgift har den haft positiv effekt. Ett problem är dock att ej har rätt att utföra utandningsprov. Är ministern beredd att ge rätt att utföra utandningsprov?
fr · GN11383 · 1999-12-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:383 av () till näringsminister om lagstiftning angående vinterdäck har det inträffat en hel del olyckor med bussar. Anledningen till detta är förmodligen att bussarna använder sommardäck. Är ministern beredd att ändra lagstiftningen så att även fordon över blir skyldiga att använda vinterdäck?
fr · GN11384 · 1999-12-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:384 av () till finansminister om valutaunionen "riskerar att tappa i välstånd om man står utanför EMU. Därför bör landet gå med " uttalade årets nobelpristagare i ekonomi i en intervju med den 8december. Mundell framhåller att många som läser hans artikel där han lanserade teorin om optimala valutaområden @ den teori som legat till grund för och som han fått ekonomipriset för @ missar den viktigaste delen med vilka fördelar en valutaunion har. Bakgrunden till artikeln var att brottades med frågan huruvida landet skulle binda sin valuta till den amerikanska dollarn. Mundell är besviken över att inte gick in i en valutaunion med . Det, menar , är en av förklaringarna till att landet tappat i välstånd jämfört med grannen i söder. Han menar nu att ska gå samma väg som , alltså tappa i välstånd, om vi ställer oss utanför EMU. Vilka åtgärder tänker regeringen vidta för att snabbt fatta beslut om inträde i valutaunionen?
fr · GN11385 · 1999-12-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:385 av () till finansminister om förmånsbeskattning av tjänstebilar En komponent när det gäller förmånsbeskattning av dem som har tillgång till tjänstebilar är att bensinkostnaden förmånsbeskattas enligt vissa principer utöver den månatliga schablonen. Avdragsrätten för den som själv betalar drivmedel för tjänsteanvändningen av bil är beloppsbestämd i lagtexten (33 § KL anv 3c). Om egen bil används är beloppet per kilometer. Används en förmånsbil är beloppet per kilometer för diesel och per kilometer för bensin. Problemet är att nivån 8kr per mil regleras i lag, som kräver riksdagsbeslut för att ändras. Det vore enklare att kunna anpassa nivån till marknadspriset på drivmedel om genom författning fick möjlighet att fastställa nivån, på samma sätt som sker i samband med ett antal andra förmåner som beskattas enligt schablon. Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att förenkla och öka flexibiliteten när det gäller att fastställa nivån på schablonen för bensinskostnaden i samband med beskattning av tjänstebilar?
fr · GN11386 · 1999-12-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:386 av () till jordbruksminister om tjänsteutnämning vid universiteten Av 30 prefekter på är endast två kvinnor. har totalt 16 prefekter utsetts. Inte någon kvinnlig läkare finns representerad som prefekt. Flera väl kvalificerade kvinnor har kandiderat till tjänsterna som prefekt. Prefektens inflytande över forskningens inriktning är mycket stor vid . Cirka en tredjedel av läkarkåren är kvinnor. Närmare hälften av dem som disputerar vid medicinsk fakultet är kvinnor. Tillsättningen vid kan innebära att forskningen om kvinnors hälsa åsidosätts. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till jämställdhetsminister : Vilka åtgärder avser jämställdhetsministern vidta för att öka jämställdheten vid tjänsteutnämning vid universiteten?
fr · GN11387 · 1999-12-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:387 av () till utrikesminister om assyrierna i Under och efter utrikesminister besök i har medierna tagit upp minoriteternas situation i . I huvudsak har det endast varit kurdernas situation som diskuterats. Men det finns även andra etniska minoriteter i , exempelvis assyrier/syrianer som är minst lika förtryckta som kurder. har de utsatts för massakrer, tvångsförflyttningar och dessutom blivit offer för tvångsislamisering av både kurder och turkar. Det finns således anledning att även diskutera assyriernas situation. Assyrier, som bott i det nuvarande turkiska gränsområdet , är en minoritet som också bör nämnas speciellt i de sammanhang när det gäller behandling av minoriteter. Assyrierna är exempelvis inte tillåtna att tala sitt eget språk, ha egna skolor, praktisera sin kultur och sina traditioner. De blir också förföljda på grund av sin kristna tro. Med anledning av de förhandlingar som förs med inom EU:s ram är min fråga till utrikesministern: Hur tänker utrikesministern i sina samtal med representanter för den turkiska regeringen beakta frågan om assyriernas situation, dvs mänskliga rättigheter, kulturarv och egendom?
fr · GN11388 · 1999-12-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:388 av () till näringsminister om körkortsutbildningen Alla som har barn i körkortsåldern erfar att det är väldigt dyrt för ungdomarna att få den eftertraktade "lappen". är snittkostnaden för ett körkort , enligt tidningsuppgifter. nya förslag till körkortsutbildning, Stefus, innebär att de höga kostnaderna beräknas bli ännu högre, ca . De höga kostnaderna har lett till att färre ungdomar klarar ekonomiskt att få en körkortsutbildning. blir de ännu högre kostnaderna ett ännu större hinder. Detta är problematiskt då ett körkort ofta är en förutsättning för ett jobb. Ytterligare ett problem för körkortsutbildningen är den skyddsåtgärd, i form av dubbelkommando, som en bilverkstad måste installera i privata bilar, där övningskörning ska ske. Detta bidrar till ytterligare ökade kostnader och besvär för ungdomarnas föräldrar. Jag vill därför fråga näringsmininster om regeringen avser att lägga fram en proposition baserad på förslag till ny körkortsutbildning.
fr · GN11389 · 1999-12-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:389 av () till näringsminister om SJ:s årskort kommer några andra entreprenörer än SJ att överta persontrafiken på vissa järnvägssträckor i . Det gäller t.ex. och nattågen till och från övre . Att detta sker är något mycket positivt. har önskat en ökad konkurrens när det gäller persontrafiken på järnväg. Något som till viss del realiseras. Ett problem som har uppstått är att SJ och de privata entreprenörerna inte har kommit överens om att SJ:s årskort får användas på de sträckor som SJ inte längre trafikerar. Detta innebär att t.ex. resenärer mellan och samt mot övre inte kan använda SJ:s kort vid sin resa. Risk finns då att eventuella passagerare väljer bil eller flyg i stället för det mer miljövänliga tåget. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Är regeringen beredd att ta upp diskussioner med berörda parter så att en överenskommelse kan nås så att SJ:s årskort kan användas på hela det nationella järnvägsnätet?
fr · GN11390 · 1999-12-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:390 av () till näringsminister om förslag på förändrad arbetsrätt beslöt att regeringen skulle återkomma till med ett förslag på förändrad arbetsrätt där företag får möjlighet att undanta minst två anställda från turordningsreglerna vid arbetsbrist. Det har gått beslutet togs och regeringen har ännu inte kommit tillbaka till med ett lagförslag. Detta trots att anmodade regeringen att återkomma till kammaren med ett lagförslag. Det är inte bra att denna viktiga förändring försenas. Den behövs för att många mindre företagare ska börja nyanställa personal. Trots att arbetsmarknadsutvecklingen för tillfället verkar gå i rätt riktning så är det viktigt att allt görs som underlättar för nya arbetstillfällen att skapas. Min fråga är därför: När ämnar regeringen återkomma till med ett lagförslag i denna fråga?
fr · GN11391 · 1999-12-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:391 av () till statsrådet om har tio barn varit bosatta i . Deras föräldrar har gått under jorden då hela familjen enligt tidigare beslut hos ska avvisas till . I väntar ett nytt avvisningsbeslut till för familjen. Familjen har bott i och varit bosatt i vilket gör att de flesta av barnen inte har den minsta förankring med . Familjen och dess släktingar i har varit utsatta för trakasserier och man fruktar därför för att återvända till . Föräldrarna har gömt sig och ansvaret för de tio syskonen har hamnat på den äldsta systern som är tillsammans med sina syskon i kyrkan. Flera av barnen mår psykiskt dåligt. har ratificerat där första asylland gäller som princip. När det gäller dessa barn borde humanitära skäl beaktas och enligt min mening bör stå över i denna fråga. Min fråga till ministern är därför: Vilka åtgärder avser ministern vidta för att garantera att humanitära skäl beaktas vid tillämpningen av ?
fr · GN11392 · 1999-12-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:392 av () till justitieminister om utnyttjande av utländska kvinnor Det är positivt att en lagändring äntligen kommer att ske, så att utländska kvinnor som lockats till av svenska män, och som utsatts för misshandel, kommer att få permanent uppehållstillstånd. Den tidigare tvåårsregeln har inneburit ett stort lidande för flera av dessa kvinnor. Det har visat sig att en grupp män har satt i system att locka hit en ny kvinna sedan han redan misshandlat och avvisat en kvinna. Därför föreslås också att kvinnan ska få nej till uppehållstillstånd, om det finns risk att mannen ska misshandla henne. I är det fortfarande mycket svårt att bevisa misshandel. Därför måste kontrollen förbättras för att registrera de män som misshandlar. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att förhindra att män lockar utländska kvinnor till och sedan misshandlar dem?
fr · GN11393 · 1999-12-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:393 av () till socialminister om dödsfall på grund av platsbrist avvisades en ung man från ett sjukhus i på grund av platsbrist. Dagen efter avled han. Denna tragiska händelse aktualiserar frågan om antalet vårdplatser. har antalet vårdplatser sjunkit drastiskt vilket bl.a. inneburit att väntetiderna ökat och alltfler är långtidssjukskrivna. får inte alla patienter den rätta vårdnivån vilket innebär en sämre kvalitet för den enskilde. När människor är sjuka och avvisas från sjukhuset på grund av platsbrist skapas otrygghet bland medborgarna och man ställer sig helt naturligt frågan vem som bär ansvaret. Med anledning av ovanstående vill jag rikta följande fråga till socialministern: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att säkerställa att sjuka människor som behöver sjukhusvård inte avvisas på grund av platsbrist?
fr · GN11394 · 1999-12-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:394 av () till näringsminister om kärnkraft har köpt en stor del av det tyska Hamburgische Elektricitäts-Werke (HEW), som i sin tur är storägare i fyra tyska kärnkraftverk. Svenska staten blir därigenom ägare till mer kärnkraft än den som läggs ned i . Köpet som bolaget nu gjort motsvarar 25,av HEW och kostade ca . Produktionen inom sker främst genom vattenkraft och kärnkraft och satsar statliga stort på nyförvärv av andra liknande företag ute i . Omkring 3@4 miljarder spenderas men takten har ökat betydligt. Dessutom finns det starka intressen från sida också när det gäller kärnkraft i . äger det finska kärnkraftsbolaget och Lapuan Säkhö OY. Därmed kan noteras att svenska staten som ägare till har ett stort intresse för kärnkraft och ser detta som en viktig, billig och miljösäker energi i våra grannländer @ men inte i . Snubblande nära dubbelmoral kan tyckas! Med hänvisning till det anförda vill jag fråga statsrådet vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för att energisatsningar ska komma att ligga i linje med regeringens politik.
fr · GN11395 · 1999-12-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:395 av () till jordbruksminister om senapsodling har senapsodling återupptagits på i större skala. Skälet för att återuppta denna odling var att tillhandahålla råvara till framställning av gotländsk senap. Såväl odling som framställning av gotländsk senap har lyckats väl. Genom ett bra samarbete mellan odlare och försöksgården Stenstu på har utsäde tagits fram som väl lämpar sig för odling i . Vidare har sorter tagits fram där det inte krävs bekämpningsmedel, vilket medfört att det är möjligt framställa Kravsenap. I en motion med anledning av regeringens skrivelse 1999/2000:14 gjorde jag framställan att denna odling skulle betraktas som omväxlingsgröda och därmed kunna få miljöstöd, vilket är nödvändigt för att få lönsamhet för denna odling i . Alternativet är import från i huvudsak . Mitt yrkande bifölls inte av en majoritet i miljö- och jordbruksutskottet och motionen avslogs i denna del av . Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att undersöka andra möjligheter, som gör senapsodling i möjlig?
fr · GN11396 · 1999-12-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:396 av () till jordbruksminister om miljövänlig odling av sockerbetor på Regeringen meddelade i en skrivelse att miljövänlig odling på skulle fortsätta. Förslaget behandlades i miljö- och jordbruksutskottet, som inte lämnade något annat förslag, vilket var positivt. Jag vet att det på finns intresse för tillkommande odlare att påbörja denna form av sockerbetsodling. I regeringens skrivelse eller miljö- och jordbruksutskottets betänkande redovisar man inte vilka regler som gäller för nytillkomna odlare. I debatten i kammaren efterlyste jag besked om vad som gäller för dessa odlare. Det gavs inte något svar under debatten och jag har inte senare fått något besked vad som gäller för nytillkommande sockerbetsodlare. Min fråga till jordbruksministern är: Finns det några regler om vad som gäller för nytillkommande sockerbetsodlare på som önskar odla miljövänligt?
fr · GN11397 · 1999-12-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:397 av () till försvarsminister om säkerhet för värnpliktiga Den oerhört tragiska olyckan vid KA2 i sätter fingret på den viktiga frågan om säkerheten för våra värnpliktiga. Jag har förståelse för att övningarna inom försvarets utbildningar ska vara så realistiska som möjligt för att kunna ge de värnpliktiga goda, meningsfulla kunskaper. Men enligt mitt förmenande så måste soldatens säkerhet sättas i främsta rummet under verklighetstrogna övningar. Jag vill fråga försvarsministern: Vad ämnar försvarsministern vidtaga för åtgärder för att uppnå maximal säkerhet för de värnpliktiga?
fr · GN11398 · 1999-12-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:398 av andre vice talman () till utrikesminister om krigsmaterielembargo införde EU ett vapenembargo mot på grund av utvecklingen i landet och händelserna i . utgör militären fortfarande en destabiliserande faktor. Militären har blandat sig i politiken, aktivt motarbetat en demokratisk utveckling och bekämpat rätt till nationellt självbestämmande. Det finns stor anledning att befara att militären även kan komma att blanda sig i den politiska utvecklingen på , i , //och Kalimantan. Det är därför rimligt att EU:s vapenembargo förlängs tills den indonesiska armén hamnat under demokratisk kontroll och upphört att se sig som en legitim politisk kraft; tills man försäkrat sig om att den inte sätts in i konflikterna på , i , //och Kalimantan och tills man avväpnat den milis som finns i flyktinglägren på . Inom EU är och , på grund av en lönande export av krigsmateriel till , motståndare till ett vapenembargo. får inte upprepa tidigare misstag när man slutit avtal med , vilka lett till pinsamma utrikespolitiska efterspel. Den har oftast uppträtt formellt korrekt i affärer som dock av de flesta setts som suspekta. EU:s vapenembargo tas upp igen den 17januari . Med hänvisning till ovanstående bör embargot mot förlängas. Demokrati och MR måste gå före lönande vapenaffärer. Jag vill fråga utrikesministern: Vad avser utrikesministern göra i EU för att förlänga krigsmaterielembargot mot ?