frs · GN12112 · 1999-11-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:112 om försäkringskassornas rehabilitering av sjukskrivna har frågat mig om vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillse att den sjuke får den bästa vården eller behandlingen i syfte att minska sjukskrivningstiden. Jag vill börja med att påpeka att problembeskrivning innefattar två skilda spörsmål. Dels frågan om vem som egentligen skall finansiera medicinsk vård och behandling. Dels att de särskilda medel som försäkringskassorna förfogar till bl.a. köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster har tagit slut på vissa håll i landet. Orsaken till att tjänstemän på inte kan använda pengar från sjukförsäkringsanslaget för att köpa medicinsk rehabilitering är att denna typ av behandling är hälso- och sjukvårdens ansvar. Landstingen får in pengar via landstingsskatt och statsbidrag avsedda att användas för att bedriva en effektiv medicinsk vård och behandling. Sjukförsäkringen ska ge skydd vid det inkomstbortfall som uppstår när man inte kan arbeta på grund av sjukdom. Detta är grundprincipen. Sedan kan det förekomma att staten via sjukförsäkringen ibland vill stimulera vissa särskilda insatser inom hälso- och sjukvården. T.ex. finns det särskilda medel från sjukförsäkringen avsedda för medicinska rehabiliterings- och behandlingsinsatser @ s.k. Dagmarmedel. avsattes 235 miljoner för detta ändamål och samma summa föreslås även för i senaste budgetpropositionen. När det gäller de särskilda medel som försäkringskassorna förfogar till köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar, särskilt bidrag, resor tur och retur till arbetet samt olika former av samverkan @ har även regeringen fått signaler om att pengarna börjar ta slut på vissa enskilda kassor. Detta är naturligtvis olyckligt. Jag vill dock poängtera att kassorna använde totalt ca av anslagna särskilda medel. har anslagits till Särskilda medel, vilket innebär att kassorna givits möjlighet att radikalt öka sin aktivitet på rehabiliteringsområdet under detta år. För att slutligen svara på fråga om vilka åtgärder jag avser att vidta för att tillse att den sjuke får den bästa vården eller behandlingen i syfte att minska sjukskrivningstiden, vill jag främst hänvisa till budgetpropositionen för . Där har regeringen bl.a. aviserat att en nationell handlingsplan ska presenteras för utveckling och förnyelse av sjukvården. aviseras att vården under åren 2001@2004 kommer att tillföras sammanlagt i form av ett extra statsbidrag till sjukvårdshuvudmännen. Som säkert känner till har regeringen också utsett en särskild utredare med uppdrag att se över sjukförsäkringen. Enligt direktiven skall utredaren framför allt ta fram fakta och analysera orsakerna till den ökade sjukfrånvaron ur ett långsiktigt perspektiv. pågår en översyn av den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. I syfte att skapa en effektivare rehabiliteringsverksamhet ska den särskilde utredaren bl.a. klargöra den arbetslivsinriktade rehabiliteringens innehåll och gränser gentemot andra typer av rehabilitering, utforma en plattform för prioriteringar samt klargöra hur ansvar och uppgifter effektivast kan fördelas mellan olika aktörer i rehabiliteringsarbetet. I båda dessa utredningar kommer stor vikt att läggas vid utvecklingen på arbetsmarknaden och de sjukdomar som genereras av det nya arbetslivet. Tillsammans med den stora satsningen på sjukvården ger oss därför dessa utredningar en unik möjlighet att skapa en trygg, effektiv och hållbar organisation på hela ohälsoområdet inför 2000-talet.