ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GM11161 · 1999-01-01 00:00:00 — har för avsikt att lägga ned driftcentralen i , kommun, och flytta över körningen av till . kommun svarar för av landets vattenkraftsbaserade elproduktion och är därmed den efter största elproducerande kommunen i landet. ligger i kommun i , det län som befolkningsmässigt minskat mest av alla län i . Driftcentralen i kontrollerar efter som har en produktionsförmåga som är 1,2 gånger större än driftcentralen i . Eftersom sålt av sina anläggningar utefter kan man säga att driftcentralen i kontrollerar mer av egen produktion än driftcentral. Det är alltså rimligt att anse att driftcentralen i är av största betydelse. Svenska Kraftnäts etablering i har inte något med den nu planerade nedläggningen av driftcentralen i att göra. Näringsministern insåg de problem som skulle uppstå när och Vuollerim ställdes i en liknande situation och utlovade då att de orterna skulle kompenseras med ersättningsjobb. är det som hotas. Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att förhindra den planerade nedläggningen av driftcentralen i eller kompensera med ersättningsjobb?
fr · GM11162 · 1999-01-01 00:00:00 — Den 7maj beslutade regeringen tillsätta en kommitté för översyn av åtgärder inom klimatområdet. Kommitténs arbete skall vara slutfört den 1juli 1999. Trots att förflutit efter det att regeringsbeslutet fattades har arbetet ännu inte påbörjats. Jag vill med anledning av detta fråga miljöministern om regeringen ändrat planerna för kommitténs arbete och om så inte är fallet, när planeras att arbetet i kommittén kan påbörjas.
fr · GM11163 · 1999-01-01 00:00:00 — Om det kommer att ske som många befarar som vi går in i ett nytt årtusende, så kommer bl.a. ett stort antal av all den elektroniska utrustning som finns i många hem att sluta att fungera. Orsaken är i de flesta fall att vad man kan kalla "standarddatachips" med en klockfunktion, som inte är nödvändig för ifrågavarande apparat, har använts. I medier har redovisats att inga försäkringsbolag är beredda att stödja de konsumenter som skulle komma att råka ut för detta. De många leverantörerna och försäljarna av sådan utrustning har självfallet heller ingen möjlighet att ta på sig ett ansvar, då de säkerligen handlat i god tro. Om det skulle hända att många drabbas av detta, vilket vi hoppas inte kommer att inträffa, så måste det ändå finnas någon beredskap i form av riktlinjer, regler eller anvisningar inom ramen för konsumentpolitiken för detta. Regeringen, i detta det mest databeroende landet i världen, som varit oförlåtligt saktfärdig i IT-frågorna anger i sin lägesrapport om detta (skr. 1998/99:40) helt kort behovet av information och nämner också frågan om försäkringar, som alltså inte synes vara tillämpliga. Detta föranleder mig att till statsrådet som ansvarig konsumentminister ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att minimera de olägenheter som i ett "värstafallscenario" kan skapa stora problem för såväl de konsumenter som de leverantörer, som inte kunnat förutse de aktuella produkternas inbyggda svaghet?
fr · GM11164 · 1999-01-01 00:00:00 — kommun är hårt drabbad av avflyttning och industrinedläggningar. bedrivs flera framgångsrika projekt inom livsmedels- och restaurangverksamhet. I bl.a. Bredsjö bedrivs småskalig livsmedelsproduktion. producerar där delikat fårost, s.k. Bredsjö Blå. I fårbesättningen påträffades en salmonellabakterie vars existens nu hotar hela verksamheten. Salmonella är ett samlingsbegrepp och omfattar ett mycket stort antal bakterier, några farliga för människan, andra helt ofarliga. Den svenska salmonellabekämpningen har varit mycket framgångsrik och det är viktigt att fortsätta bekämpa alla de bakteriestammar som är farliga för människor och djur. Den aktuella smittan tillhör gruppen S. diarizonae med både farliga och ofarliga undergrupper. I är den aktuella smittan mycket vanlig. Där har den påträffats i var tredje bagg-ring och man överväger att flytta fårvarianten från B- till C-sjukdom, vilket i lagen innebär slopade restriktioner, vilket i praktiken redan skett. Ingen människa har heller insjuknat av den aktuella bakterie som fåren bär. Det framstår som oförklarligt och onödigt att en bakterie som bedöms ofarlig i leder till utslaktade besättningar och hotade småföretag i . Det nordiska arbetet för att samordna smittskydds- och salmonellafrågorna borde i stället leda till att även den svenska bekämpningen koncentreras till de farliga bakteriestammarna. Avser statsrådet se över smittskyddslagen i syfte att koncentrera bekämpningen till de farliga bakteriestammarna?
fr · GM11165 · 1999-01-01 00:00:00 — Det finns en stor brist på läkare i . En revisorsrapport visar att det finns läkare i f.d. som arbetade uppemot utöver ordinarie arbetstid. Främst handlar det om omfattande jour- och beredskapsarbete. I flera fall bröt läkarna mot gällande arbetstidsregler. Bristen på narkos- och psykiatriläkare är nu akut. I takt med att sjukvården utvecklas och vi klarar att behandla fler diagnoser, äldre och sjukare patienter, ökar behovet av fler läkare. går dessutom många specialistläkare i pension. Bristen på läkare är ett stort arbetsmiljöproblem, men också ett problem för patienten med långa väntetider som följd. På i kan man t.ex. enbart prioritera inneliggande patienter och inte längre ta emot patienter i öppenvården. måste det till krafttag för att lösa läkarbristen i . Vilka åtgärder ämnar ministern vidta för att lösa läkarbristen i ?
fr · GM11166 · 1999-01-01 00:00:00 — Rävar hålls fortfarande i trånga burar för att bli päls. finns nio sådana "pälsfarmer" kvar. Det är beklämmande och strider mot djurskyddslagen som stadgar att varje djur skall ha rätt till naturliga beteenden. Att inte ens de mest grundläggande tillfredsställs i en trång bur med nätgolv är uppenbart. konstaterade att djurskyddsproblemen var så stora i rävhållningen att verksamheten borde förbjudas. Denna linje följdes av , som satte deadline till den 1januari . Det närmar sig. skall rävarna hållas så att de kan umgås, röra sig, gräva och sysselsätta sig. Man kunde förvänta sig att näringen skulle försökt utveckla system som skulle klara dessa krav, men inget har skett. slår djurskyddsråd, bestående av ledande veterinärer, djurskyddsorganisationer men även LRF och andra, larm och anför att man inte kan acceptera dispenser för rävhållning i bur efter det datumet. Det paradoxala är att om en hundägare skulle hålla hundar i bur så tas djuren ifrån ägaren av djurskyddsskäl och med hänvisning till samma lag som gäller för rävhållningen. Ändå är, enligt etologer, hundar och rävar nära släkt och med mycket lika beteenden och behov. Med anledning av detta vill jag fråga jordbruksministern: Avser ministern se till att rävhållningen i burar försvinner i efter utgången av ?
fr · GM11167 · 1999-01-01 00:00:00 — Det saknas alltför ofta specialistutbildad personal inom vårdsektorn och detta är en situation som dessvärre förväntas förvärras . Universiteten ger specialistutbildningar och en sådan utbildning är kursen diagnostisk radiologi på 50 poäng som ges vid bl.a. . Sökande till denna kurs är legitimerade sjuksköterskor och de flesta har givetvis ett speciellt intresse för radiologi, vissa har särskilt skaffat sig erfarenheter av radiologi genom att arbeta på röntgenavdelningar. Vid ansökan till kursen i framkommer dock att urvalsprincipen mellan de sökande skett genom lottdragning! Totalt hade kursen 80 sökande och 20 platser att fördela till . gjorde då en uppdelning av de sökande i två grupper av behörighetskriterier; en grupp med de med yrkeserfarenhet och en grupp med de med mindre än yrkeserfarenhet. Dessa 20 platser lottades alltså sedan mellan de behöriga och inga andra urvalskriterier användes. En allvarlig konsekvens av denna urvalsprincip blir att en sökande kan bort från en utbildningsplats vid upprepade ansökningstillfällen och det blir ett lotteri om man kan vidareutbilda sig över huvud taget. Allvarligt för vården är det faktum att man kan förlora flera värdefulla personer med specialistutbildning. Min fråga till utbildningsminister är: Avser ministern att göra en översyn av denna urvalsprincip med lottdragning till specialistutbildningar inom vården?
fr · GM11168 · 1999-01-01 00:00:00 — I ett Ekoinslag redogör , personalchef hos Riksåklagaren, för den arbetssituation som åklagarna arbetar under. Utbrändhet, förtidspensioneringar, långtidssjukskrivningar och oro hör till vardagen på flertalet åklagarkamrar. I har den hårda arbetsbelastningen lett till att åklagarna tvingats låta färdiga polisutredningar ligga så länge att misstänkta brottslingar sluppit åtal. I skall en omfattande arbetsmiljöundersökning genomföras. Ständig övertid hör till vardagen. Behovet av nyrekrytering av åklagare bedöms vara ca75 stycken men anslagna medel medger bara att 15 nya åklagaraspiranter rekryteras. Vi vet att ca100 åklagare kommer att gå i pension . I sitt svar skriver justitieministern: "Sammanfattningsvis vill jag som svar på fråga framhålla att de omfattande och ambitiösa projekt som pågår inom åklagarväsendet, inte minst i samverkan med polisen, nu börjar ge resultat. Detta tillsammans med en förbättrad ekonomi gör att jag inte avser att vidta någon åtgärd. Jag kommer dock självklart att noga följa utvecklingen." Signalerna från åklagarna ger en annan verklighetsbeskrivning. På vilket sätt avser justitieministern agera när nu tydliga signaler från RÅ kommit om att det föreligger omedelbara behov att rekrytera betydligt fler åklagare än nuvarande budgetförslag medger?
fr · GM11169 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt uppgifter från flera ministrar i olika medier kommer , i de förhandlingar som bedrivs om nästa budgetperiod för EU, att hävda att nuvarande mål6-område skall utökas till att även omfatta Norrlands kustland. Om konsekvenserna av detta förekommer olika uppgifter. har det förekommit uppgifter i medier som är motstridiga. Exempelvis sägs det att om lyckas få till en utökning av området kommer EU:s nuvarande mål6-område att "drabbas" av minskade anslag genom att nuvarande anslag skall fördelas på fler människor. Enligt andra uppgifter blir inte så fallet utan att om området vidgas kommer även anslagen att utökas så att nuvarande bidrag räknat per invånare blir oförändrat. För att inte en konflikt skall uppstå mellan inland och kustland krävs ett förtydligande om vad en eventuell utvidgning av EU:s mål6-område kommer att få för konsekvenser. Kommer en eventuell utvidgning att betyda minskad bidragsvolym för EU:s nuvarande mål6-område?
fr · GM1117 · 1999-01-01 00:00:00 — har en ny typ av bedrägeri uppdagats i . Det har gått till på så vis att skrupelfria personer utnyttjat det faktum att det vid tingsrätterna endast företas en formell kontroll av köpehandlingar avseende fastigheter. Poliser som utrett de aktuella fallen menar på att det rör sig om ekobrottslingar som hittat en helt ny affärsidé. Bedrägerierna har genomförts med förfalskade köpebrev som till sitt simpla yttre uppfyller lagens krav. Tingsrättens inskrivningsmyndighet godkänner vid sin formella prövning de falska handlingarna enligt lagen. Därmed har bedragaren fått lagfart på den aktuella fastigheten och kan uppträda som ägare gentemot kreditgivare och andra. För den rättmätige ägaren återstår endast att väcka talan i ett tvistemål vid tingsrätten. En ofta komplicerad, dyr och tidskrävande process. Med nuvarande regler finns det inget som inskrivningsmyndigheterna kan göra åt saken om det inte finns någon uppenbar misstanke om brott. Det finns således en enorm möjlighet för skrupelfria personer att leta reda på lämpliga fastigheter och sedan förfalska köpehandlingen. Ingen vet omfattningen på detta problem. Det kan i praktiken drabba så gott som alla fastighetsägare i vårt land. Med anledning av detta vill jag ställa följande fråga till justitieministern. Avser statsrådet att ta några initiativ för att minska möjligheterna för denna typ av brottslighet?
fr · GM11170 · 1999-01-01 00:00:00 — Grymt sa julgrisen. Här trodde man att jordelivet skulle bli enklare för en stackars julgris. reglerades julgrisens väg från födsel till konsument av 6412 paragrafer. Själva grisuppfödningen styrdes av 1165 paragrafer, 585 reglerade resan med slaktbilen, 992 slakteriets hantering, 656 transporten till skinkfabriken och 656 från skinkfabriken, 1265 andra paragrafer reglerade vidareförädlingen och slutligen reglerades butikens verksamhet av 1093 paragrafer innan julgrisen hamnade på julbordet. Detta enligt en , . Allt prat om förenkling av regler har just blivit - prat. SAF har i en rapport "Regleringars effekt på ekonomin, " kommit fram till att den genomsnittliga ökningen av regelverket ligger på ca5% . Om den trenden hållit i sig skulle regelverket omfatta ca7000 paragrafer för julgrisen. Företagsreglerna ökar även ungefär dubbelt så fort som övriga regler. En regleringsbörda som företagarna upplever som allt tyngre och tyngre . Det är tungt att vara julgris i . Inte nog med att alla regelverk gör det krångligt och kostsamt, utan produktionen är även olönsam för producenten. Finns det ett liv för en svensk julgris och dess producenter? Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att minska regelverket för företagarna och den svenska julgrisen?
fr · GM11171 · 1999-01-01 00:00:00 — I budgetpropositionen (1998/99:1) inryms inga nysatsningar för kalkningsverksamheten men sägs att inga pågående kalkningsprojekt skall behöva läggas ned. har det funnits reserverade medel att fylla ut kalkverksamheten med. finns inte den möjligheten. Vissa län inom mål6-området kan eventuellt kompensera sig genom att ansöka om medel. Men de län som är värst drabbade av försurning har inte heller de möjligheterna. Ett exempel är som med föreslagna resursfördelning får , men kommer att sakna 2,för att kunna genomföra omkalkningar av redan befintliga projekt. Risken är uppenbar att av de omkalkningar som skulle utföras inte kan bli av. Detta innebär att ett stort antal sjöar och vattendrag åter försuras och därmed förlorar stora delar av sin biologiska mångfald under en lång följd av år. Kalkningsverksamhet är ett långsiktigt arbete. Avbryts projekt, om så bara , tar det att kompensera bortfallet. Det är därför av största vikt att samtliga befintliga projekt kan fortsätta. Är miljöministern beredd att tillskjuta ytterligare medel för att omkalkning skall kunna ske på samtliga påbörjade objekt?
fr · GM11172 · 1999-01-01 00:00:00 — Antalet nystartade företag har minskat med jämfört med föregående år. Den nedgång i nyföretagandet som konstaterats tidigare bekräftas således med skärpa. Analytikerna ger flera skäl till den ökande oviljan att starta eget, däribland konjunkturläget. Men även anses minska nyföretagandet. Fler väljer att studera i stället för att starta eget. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att inte skall motverka ansträngningarna att skapa tillväxt och sysselsättning?
fr · GM11173 · 1999-01-01 00:00:00 — Under en hearing om svensk minröjningskapacitet berättade en representant från att myndigheten planerar att utöka sin minröjningsverksamhet. pågår ett utvecklingsarbete vid verket med ett program som syftar till att kunna tillgodose de internationella organens eller enskilda ländernas efterfrågan på svensk civil minröjningskapacitet. Denna kapacitet kommer att etableras stegvis och bygger på den gemensamma militära och civila resursbas som successivt utvecklas av SWEDEC. Takten i uppbyggnadsarbetet måste emellertid anpassas till tillväxten av den gemensamma svenska militära och civila resursbasen. menar att gemensamma ansträngningar för att öka tillgången på svenska minröjningsresurser för internationella insatser är ett av de viktigaste områdena för samverkan mellan Försvarsmakten, Sida och . inriktning är enligt min mening mycket positiv och initiativet förtjänar all tänkbar uppbackning från riksdag och regering. Jag vill fråga försvarsminister : Vilka åtgärder avser försvarsministern vidta för att uppmuntra att fortsätta att snabbt bygga upp en omfattande minröjningskapacitet?
fr · GM11174 · 1999-01-01 00:00:00 — Det finns ett klart köns- och klassperspektiv på spelande av olika slag. Statistik visar att låginkomsttagare satsar i genomsnitt dubbelt så mycket av sin disponibla inkomst på spel än vad höginkomsttagare gör. Risken för spelberoende är störst bland spelare . Tendensen är att spelandet drar till sig allt yngre män. Omkring 150000 svenskar har någon form av spelberoende, visar en undersökning av professor . Av ungdomar är redan spelberoende och har beslutat att avsätta till forskning om spelmissbruk. De sociala konsekvenserna av ett spelberoende i form av brustna relationer, ekonomisk ruin, kriminalitet och våld kan väntas öka med ett ökat utbud av den typ av spel som diskuteras, nämligen kasino med obegränsad storlek på förluster och eventuella vinster. , som har stor kunskap inom området, slår fast att spelskulder alltid är brottsalstrande. De menar också att statlig kasinoverksamhet inte minskar illegal spelverksamhet. Argument för att denna spelform skall tillåtas i har främst varit ekonomiska. Mer pengar skall in till statskassan helt enkelt. Men, det kan visa sig bli precis tvärtom. Det den ena handen tar in kanske den andra handen får betala ut i form av ökad social misär. Min fråga blir då: Avser socialministern låta utreda de samhällsekonomiska konsekvenserna av kasino före beslut i ?
fr · GM11175 · 1999-01-01 00:00:00 — Snabba och billiga telekommunikationer är en av de viktigaste faktorerna i en ekonomi där kunskaper blivit den kanske viktigaste produktionsfaktorn. Likvärdiga villkor för tele- och datakommunikation är därmed också en av de regionalpolitiskt viktigaste frågorna. I städer, med låga anslutningskostnader och hög lönsamhet för operatörerna, garanterar den fria konkurrensen överkomliga kostnader också för fasta förbindelser eller snabba uppkopplade förbindelser. I andra delar av landet tvingas företagare betala mångdubbla belopp för sina förbindelser. Den tekniska utvecklingen mot alltfler fasta förbindelser och högre krav på överföringshastigheter lär förstärka denna diskrepans. innebär en utveckling i olika hastigheter i stadskärnorna och i småorter samt landsbygd inte bara olika möjligheter , utan kommer också att vara ett större hot; t.ex. teletrafiken konkurrensutsätts på allvar i städerna genom nya fasta förbindelser. Statens och Telias möjligheter att bedriva en rimlig utjämningspolitik skulle då hotas. Det är därför angeläget att redan nu vidta åtgärder som kan trygga tele- och datakommunikationerna i hela landet också . Mot denna bakgrund vill jag fråga näringsministern vilka åtgärder han tänker vidta för att öka tillgängligheten till bredbandskommunikation till likvärdiga priser i hela landet.
fr · GM11176 · 1999-01-01 00:00:00 — Klotter och annan skadegörelse har blivit ett stort och växande problem i många av landets kommuner. Problemet är störst i storstäder som , men det uppfattas också som stort på andra håll i landet. Bekämpandet av klotter och skadegörelse bör därför prioriteras. Anledningarna till detta är flera. För det första kan man med fog göra gällande att klottret är inkörsporten till grövre kriminalitet. Vikten av familjens, skolans och andra gemenskapers förebyggande insatser kan inte nog understrykas i detta sammanhang. Barn måste tidigt få lära sig att respektera sina medmänniskor och andras egendom. För det andra måste stora summor avsättas för att sanera klottret. Enligt kostar saneringen av klottret en halv miljard . Dessa pengar skulle kunna användas till mer behjärtansvärda ändamål. För det tredje så förfular klottret stadsbilden och gör våra offentliga miljöer mindre trivsamma. Min fråga är: Planerar justitieministern några speciella åtgärder som t.ex. nolltolerans och skärpta straffpåföljder vad det gäller bekämpningen av den här brottsligheten?
fr · GM11177 · 1999-01-01 00:00:00 — I många småkommuner över landet ökar tillslagen av narkotika bland ungdomar, likaså ökar konsumtionen av svartsprit och hembränt. minskar, av personalbrist, polisens störningsarbete för att göra langning och försäljning svårare, och genomförs inte så ofta det skulle behövas för att vara effektivt. Ett annat problem som har anknytning till ökande drogmissbruk är tullens nedläggningar och därmed minskande gränskontroller. Det blir lätt att ta in stora mängder narkotika då man vet vilka tullar som är bemannade och som man skall undvika. Det är också ett förändrat mönster av vilka personer som tar in narkotika. Det är allt oftare en ren affärsverksamhet inom den undre världen som effektivt marknadsför sina varor genom fria varuprov. Enligt polisen så är tillslagen av narkotika det bästa sättet att hindra spridning av droganvändning. Det får stor effekt på en liten ort som t.ex. med ett tillslag på ett kilo heroin. Det kan sägas motsvara ett tillslag på heroin i en stad som . Droger reklamförs effektivt inom subkulturerna och undersökningar dokumenterar att den information vuxenvärlden går ut med når inte fram. Kunskapen om droger är begränsad i vuxenvärlden och i landet ligger alltid steget efter. Min fråga till socialministern är: Vilka konkreta åtgärder avser ministern genomföra för att stärka kommunerna i arbetet mot narkotikan?
fr · GM11178 · 1999-01-01 00:00:00 — Flera radiostationer bryter mot grundlagen och sprider rasistiska budskap. Detta enligt en rapport av , forskare och lektor i sociologi vid . Det handlar om en medveten "kulturrasism", som Löwander menar ökar på människors fördomar i politiskt syfte. Hon ser detta som ett direkt brott mot svensk grundlag. Löwander har granskat närradiostationerna i , och . Hon hävdar att situationen är allvarligast i och , där , och Medborgarpartiet respektive sänder. har närradiostationer fått sina sändningstillstånd indragna för brott mot grundlagen. Justitiekanslern har hand om ärenden som rör hets mot folkgrupp, men JK har ännu inte läst forskningsrapporten av och inte uttalat någon mening i frågan. Med hänvisning till ovanstående vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Avser ministern verka för att komma till rätta med de rasistiska budskap som sprids via olika närradiostationer?
fr · GM11179 · 1999-01-01 00:00:00 — Vid en hearing om svensk minröjningskapacitet i den 9december, som representanter från sju partier stod värd för, framfördes önskemål om ökade resurser för svensk minröjning. lämnade regeringen uppdrag till Försvarsmakten om "förbättrad förmåga till internationella fredsfrämjande och humanitära insatser". Försvarsmakten svarade den 16februari och föreslog en rad olika åtgärder för att öka den svenska minröjningskapaciteten. Försvarsmaktens förslag skulle, i de delar de specificeras, kosta mellan 30 och 36 miljoner . Det är en rejäl ökning, men motsvarar ändå av försvarsanslagen. Jag vill fråga försvarsministern: Vilka åtgärder tänker försvarsministern vidta för att de av Försvarsmakten tidigare lämnade förslagen till ökad minröjningskapacitet skall kunna förverkligas?