ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GM11910 · 1999-01-01 00:00:00 — beslutade på förslag av regeringen att avsätta för att utveckla former för förebyggande arbete i syfte att hindra att människor fastnar i spelberoende. fick i uppdrag att disponera medlen. Projektet kallas för risker. Det uppges att det bl.a. för utgången av 1999 skall finnas självhjälpsgrupper i minst tio större tätorter i landet. I budgeten är avsatt som bidrag till uppbyggnad av lokalt stöd åt spelberoende. finns fem självhjälpsgrupper som samtliga fanns innan regeringen avsatte dessa pengar. beviljades endast till varje självhjälpsgrupp, totalt . Behovet av fler självhjälpsgrupper är stort. är det inte ovanligt att behövande tvingas att färdas för att ta sig till ett möte med en självhjälpsgrupp. Bristen på självhjälpsgrupper medför också att de spelberoendes stödtelefon förlorar sin huvudsakliga funktion då man inte har någonstans att hänvisa personer som söker hjälp. Hur ämnar socialministern agera för att möjliggöra att ytterligare självhjälpsgrupper startas upp och att de ges rimliga ekonomiska förutsättningar för sin verksamhet?
fr · GM11911 · 1999-01-01 00:00:00 — I projekt anges att insatser om att förbättra kunskaperna om spelandets risker hos allmänhet, spelberoende och deras anhöriga, spelaktörer, myndigheter, skolor, vårdinrättningar och massmedier skall före utgången av 1999 ha förbättras. För att samordna detta krävs ett riksförbund som skall utgöra basen. Styrelse och kanslipersonal bör vara väl insatta i både forskningsresultat och spelmissbruksproblematiken med allt vad det innebär. Vad ämnar socialministern göra för att verka för att ett nytt etableras?
fr · GM1192 · 1999-01-01 00:00:00 — Jag ställde en fråga i kammaren den 12november 1998 till näringsminister . Med tanke på hans ambition att skapa nya arbeten och intresse för alternativa lösningar på samhällsproblem var jag ärligt intresserad av hans svar. Finansminister besvarade frågan som en skattefråga. Jag återkommer därför här. Utifrån den aktuella debatten synes det finnas olika uppfattningar om en lägre nivå på tjänsteskatten skulle ge fler riktiga jobb. För att få klarhet i detta genom erfarenheter som kan skapas torde en försöksverksamhet vara bra. Målet är att få fler riktiga jobb. Frågan är om metoden att sänka skatten på hushållsnära tjänster är en bra metod. I en målstyrd verksamhet är det viktigt att initiera en försöksverksamhet för att utvärdera och bedöma om metoden givit önskade resultat. Frågan kan naturligtvis besvaras på olika sätt. Antingen att metoden kan prövas sakligt, först därefter tas ställning till om den vägen är lämplig. Eller att metoden inte kan prövas för av ideologiska skäl är man inte beredd att ta konsekvenserna av ett positivt utfall. Ett tredje alternativ är naturligtvis att blanda ihop ideologi och saklighet i argumenten för att undvika att visa sig vara ovillig till åtgärd. Min förhoppning är att näringsministern respekterar min ärliga fråga och ger ett ärligt svar byggt på sakliga och ideologiska argument, var för sig. Avser näringsministern verka för att det kommer till stånd en försöksverksamhet med lägre beskattning av hushållstjänster?
fr · GM1193 · 1999-01-01 00:00:00 — Genom gripandet av PKK-ledaren i har kurdfrågan fått ökad internationell uppmärksamhet. Det gör att frågan om mänskliga rättigheter i befinner sig i ett ännu känsligare läge som också kan erbjuda nya möjligheter till en fredlig utveckling under förutsättning att tar vara på dessa möjligheter. Internationella påtryckningar kan i det läget ha stor betydelse för om gripandet blir inledningen till en fredsprocess eller till en upptrappning av motsättningarna. Jag vill därför fråga: Har den för avsikt att ta några särskilda initiativ för att åstadkomma en fredlig utveckling i ?
fr · GM1194 · 1999-01-01 00:00:00 — Svenskundervisningen för flyktingar och invandrare fungerar inte tillfredsställande. Detta är utomordentligt nedslående inte minst med tanke på att krav på grundläggande kunskaper i svenska ställs på arbetsmarknaden. Bra kunskaper i svenska är därför en grundförutsättning för invandrares integration i det svenska samhället. År har rapporter från visat på stora brister. Alltför få avslutar studierna i svenska för invandrare (sfi) med godkänt resultat. Regeringens senaste skrivelse om migration och asylpolitik hänvisar till utvärderingar av sfi som gjorts på uppdrag av . Visserligen har resultaten förbättrats från /94 till 1995/96, men är det inte mer än hälften av eleverna som blivit godkända efter 18 månaders studier. Detta är djupt otillfredsställande. Det är betydelsefullt att orsakerna till de dåliga resultaten klarläggs. Det är viktigt att de problem som lyfts fram tas på allvar. har representanter för hörselvården påpekat att hörselproblem kan vara ett hinder i studierna för så många som hälften av alla som studerar svenska för invandrare. Representanter för hörselvården anser att ett obligatoriskt hörseltest av alla sfi-elever skulle spara både mänskligt lidande och pengar. Mot denna bakgrund vill jag fråga integrationsministern om regeringen är beredd att noggrant överväga obligatoriska hörseltest av elever som studerar svenska för invandrare.
fr · GM1195 · 1999-01-01 00:00:00 — Studenters möjlighet att studera och även praktisera utomlands bedöms av de flesta som mycket viktig. Lagstiftningen är dock utformad så att studenterna på ett olyckligt sätt kan hamna i kläm mellan folkbokföringslagen och studiestödsförordningen. Folkbokföringslagen §20 säger att man inte får vara folkbokförd i om man arbetar i annat land. Det spelar inte någon roll om man vistas utomlands för att skaffa sig erforderlig praktik inför fortsatta studier. Studiestödsförordningen 4 kap. §16 säger att lån endast beviljas till svensk medborgare som varit folkbokförd i före lånet. För en begränsad grupp studenter kan följande hända. En student kan på uppmaning av sin hemkommun folkbokföra sig i det land där hon/han skaffar sig nödvändig praktik. Om praktiken inte är slutförd kommer CSN enligt huvudregeln att avslå studentens ansökan om studiemedel för fortsatta studier. Det bör också noteras att CSN:s beslut inte kan överklagas. Jag vill fråga utbildningsministern: Kommer utbildningsministern att beakta problemet i förslaget till utformning av det nya studiestödet som är aviserat ?
fr · GM1196 · 1999-01-01 00:00:00 — Echelon är namnet på ett globalt övervakningssystem som kan avlyssna eller avläsa flera miljoner elektroniska meddelanden (telefonsamtal, fax eller e-post) . Systemet är ett samarbetsprojekt mellan säkerhetstjänster i , , , och . Systemet bygger på avlyssning/avläsning av meddelanden som förmedlas via Intelsatelliter, via andra länders kommunikationssatelliter och via land- och sjökablar. Systemet är främst inriktat på civila mål såsom regeringar, organisationer, företag och enskilda personer. Justitieminister förnekade i ett svar till att det skulle finnas ambitioner inom EU att skapa ett internationellt avlyssningsnätverk. Men Echelonsystemet har gett upphov till stort intresse och debatt inom bl.a. . Den 16september antog parlamentet en resolution om de transatlantiska förbindelserna i Echelonsystemet. Av uppgifter i den 20juni 1998 framgår att även på medverkar i avlyssningssamarbetet med i som är huvudadministratör av Echelonsystemet. Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till ministern: Avser ministern verka för ett utvidgat avlyssningssamarbete mellan och i ?
fr · GM1197 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt uppgift från Svenska Freds (den 24oktober 1998) har fått klartecken att försöka sälja krigsmaterielklassade bandvagnar till . I en UD-promemoria från den 17januari 1994 anges att regeringen funnit att samtliga sex västra , där är en, uppfyller riktlinjernas krav beträffande köp av Övrig krigsmateriel men inte av Krigsmateriel för strid. Det betydde att den dåvarande regeringen ansåg att det inte förekom omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter i . och införde utrikeshandelsminister en mer restriktiv politik. är en av världen mest totalitära diktaturer, där förtrycket omfattar hela samhället. är också ett extremt slutet land. Enligt den svenska vapenexportpolitiken bör särskild försiktighet iakttas om "informationsunderlaget är bristfälligt" i det tilltänkta köparlandet. "Det är svårt för ambassaden av få förstahandskunskap om brott mot mänskliga rättigheter i ", skrev ambassadör i en rapport till UD . Han förklarade: "Någon offentlig debatt förekommer inte. Censur råder över press, radio och TV. Kritik mot regering, kungahus eller de religiösa ledarna får inte offentliggöras. Mötesfrihet, yttrandefrihet och religionsfrihet saknas. Försvarsadvokater finns inte heller och rättegångar är inte öppna för allmänheten." Jag vill fråga handelsminister : Avser handelsministern att stoppa försök att exportera bandvagnar till ?
fr · GM1198 · 1999-01-01 00:00:00 — I överlämnade Utredningen om samhällets stöd till människor som av särskilda skäl befinner sig i psykiska kristillstånd sitt betänkande I God Tro (SOU 1998:113) till regeringen. Utredningen innehöll en rad förslag om hur man kan hjälpa människor som lämnat nyandliga rörelser och som är i behov av hjälp. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga till socialministern: Hur avser regeringen att gå vidare med denna fråga?
fr · GM1199 · 1999-01-01 00:00:00 — Östtimorianerna har sedan ockupation ständigt varit utsatta för förföljelse, tortyr och mord. En tredjedel av detta lilla folk har försvunnit i något som liknar ett systematiskt folkmord. uppmärksammades runt om i världen minnet av den fruktansvärda . har sannolikt flera hundra civilpersoner dödats igen sedan armé inledde jakten på rebeller efter ett genomfört rebellangrepp på en armépostering. Civilbefolkningen är oskyddad och råkar ständigt illa ut. Omvärlden får inte låta denna oacceptabla ockupation och detta utdragna folkmord fortsätta utan kraftiga protester och sanktioner av olika slag. Tydliga krav på undandragande av indonesisk militär måste ställas i enlighet med fredspristagarens, , fredsplan för . Med anledning av de senaste händelserna, vill jag fråga utrikesministern: Avser ministern med anledning av de aktuella händelserna på ta initiativ till någon åtgärd på internationell nivå?
frs · GM12749 · 1999-06-23 00:00:00 — har frågat mig om jag avser redovisa de finansiella effekterna för myndigheternas förvaltningsanslag till följd av förändringarna i den allmänna löneavgiften. Den allmänna löneavgiften infördes för att till viss del finansiera den svenska medlemsavgiften till EU. Den allmänna löneavgiften har därefter höjts . Regeringen har vid samtliga tillfällen anmält till att myndigheterna inte skall kompenseras för denna avgift (prop. 1994/95:150, bil. 1, s. 103, samt prop. 1996/97:1, vol. 1, s. 105). Regeringen avser att redovisa de finansiella effekterna på myndigheternas förvaltningsanslag för i höstens budgetproposition.
fr · GN11107 · 1999-08-26 00:00:00 — Fråga 1999/2000:107 av () till socialminister om spelmissbruk fattade beslut om att tillåta kasinospel i . Beslutet föregicks av omfattande diskussioner både i och utanför . En av de mest diskuterade frågorna var riskerna för ett ökat överdrivet spelande. Riksdagsmajoriteten delade regeringens uppfattning i propositionen att ytterligare insatser måste göras för att förebygga och motverka överdrivet spelande. Som exempel framfördes bl.a. stöd till behandlingshem och länkrörelser. (Det bör påpekas att problem med överdrivet spelande givetvis inte rör enbart kasinospel.) Regeringen skulle i detta avseende återkomma i budgetpropositionen för . När nu budgetförslaget är lagt kan jag konstatera att några ytterligare medel inte har avsatts i förhållande till innevarande års budget. Detta är naturligtvis djupt oroande. Med anledning av detta vill jag fråga socialministern: Vad är skälet till att de utlovade medlen saknas i budgetpropositionen för ?
fr · GN111 · 1999-09-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1 av () till miljöminister om trafikmängder och miljökonsekvenser för Ett villkor för byggandet av var att stränga och precisa miljökrav skulle uppfyllas. Ett av villkoren var att bron inte skulle medföra mer vägtrafik i . Den alltför omfattande och växande vägtrafiken i regionen innebär att flera miljöproblem fortsätter att förvärras: bullerstörningar, utsläpp av kväveoxider, marknära ozon, koldioxid och cancerframkallande partiklar. Just oron för ökad vägtrafik var anledningen till att det i avtalet mellan och @ och som sedan kommit till uttryck i riksdagsbeslut och regeringsskrivelser @ skrevs in att broavgiften skulle vara jämbördig med taxorna på bilfärjorna. Avtalet säger att vägtrafiken inte ska överstiga 10000 fordon . På denna nivå baserades också miljöbedömningarna. Öresundskonsortiet och medlemmar i den menar nu att vägtrafikmängden gärna får överstiga 10000 fordon . Detta kan åstadkommas genom att göra det billigare att åka på bron än vad som tidigare bestämts. Miljökonsekvenserna av bron blir då helt annorlunda än vad som presenterades för den svenska allmänheten och riksdag. Den negativa miljöpåverkan ökar starkt och miljömålen kan ej uppfyllas. Detta bryter också mot egen ambition om att alla allvarliga miljöproblem ska vara lösta . Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att trafikmängderna och miljökonsekvenserna inte ska bryta mot de utförda miljökonsekvensanalyserna och därmed bryta avtalet med ?
fr · GN1110 · 1999-09-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:10 av () till statsrådet om Internethandelns effekter på statens skatteintäkter Den ökade näthandeln har blivit alltmer omfattande. Rent tekniskt sett ligger i frontlinjen men långt efter vad gäller lagstiftningen. Skattemyndigheternas möjligheter att kontrollera transaktionerna, som sker via Internet, är starkt begränsade eftersom vår lagstiftning långt ifrån är anpassad för e-handeln. Bara kan det innebära att av statens momsintäker försvinner på grund av den ökade e-handeln. Traditionell skatt, som moms och företagsskatt kan förbigås vid handel på Internet avseende varor och tjänster som levererats från utlandet. Då det vare sig finns någon teknisk eller administrativ möjlighet att kontrollera försäljningen på samma sätt som när varor flyttas fysiskt, riskerar även kontrollen att bli bristfällig. Vilka åtgärder avser ministern vidta, för att nå en ökad kontroll avseende den ökade näthandeln som riskerar att medföra ett stort skattebortfall för den svenska staten?
fr · GN1111 · 1999-09-16 00:00:00 — Fråga 1999/2000:11 av () till justitieminister om nya polisdatalagen Den 1april trädde den nya polisdatalagen i kraft. Vad jag kan förstå så var den uttalade meningen att allmänheten skulle få bättre insyn i Säkerhetspolisens register. Jag och säkert många andra begärde således hos att få veta om RPS-SÄK har, eller har haft några registeruppgifter rörande mig och om så är fallet ville jag ha en kopia där alla dessa uppgifter framgår. kom beskedet från Säkerhetspolisen: Avslag på begäran! Jag får således inte veta om jag kan finnas med i registren. Trots att det så stort och fint utmålades att nya polisdatalagen skulle bättra på anseendet inom den svenska underrättelse- och säkerhetstjänsten så blir effekten av tillämpningen den rakt motsatta! Säkerhetspolisen tillämpar således en "löpande band"-avslagsprincip. Skulle det utlysas en tävling om årets mest meningslösa "kalkonlag" så måste nya polisdatalagen vinna med hästlängder. Min fråga till justitieministern blir följande: Är ministern beredd att föreslå några lagstiftningsmässiga åtgärder så att intentionerna bakom den nya polisdatalagen med mer öppenhet i registren verkligen infrias?
fr · GN1112 · 1999-09-17 00:00:00 — Fråga 1999/2000:12 av () till socialminister om förtidspensionering på grund av psykiska besvär har följt upp psykiatrireformen i en slutrapport med ? Utvärderingen visar på många kvarstående brister som måste åtgärdas framöver. Rapporten pekar på ett övergripande problem som delvis ligger vid sidan av själva reformen, nämligen att antalet personer som förtidspensionerats på grund av psykiska besvär har ökat kraftigt . Detta är en utveckling som inger stor oro och som strider klart mot uttalade ambitioner att arbeta med tidig individuell och samordnad rehabilitering vid psykiskt insjuknande. Det finns stora risker att förtidspensionering för dessa grupper kan leda till isolering och förvärrade sociala och psykiska problem. Det är en katastrof för den enskilde och för samhället kan det i förlängningen medföra kraftigt ökade kostnader. Det är också en paradox att som kunskaperna ökar när det gäller situationen för personer som berörs av psykiatrireformen, så saknas kunskaper i stor utsträckning om situationen för den växande gruppen som förtidspensioneras på grund av psykiska besvär. Jag vill fråga socialministern: Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta för att bryta utvecklingen med kraftigt ökad förtidspensionering av personer som lider av psykiska besvär så att kunskapen också ökar om situationen för gruppen?
fr · GN1113 · 1999-09-20 00:00:00 — Fråga 1999/2000:13 av () till statsrådet om lag om personligt betalningsansvar för styrelseledamöter i idrottsföreningar antogs en lag om personligt betalningsansvar, som kan åläggas företrädare för juridisk person (t.ex. styrelseledamot i en idrottsförening) som inte betalar skatter och avgifter senast vid den ordinarie förfallodagen. Denna relativt nya lag innebär att den som ingår i styrelsen för en idrottsförening eller ekonomisk förening kan riskera att få sin privatekonomi raserad. Om föreningen drar på sig skatteskulder som inte betalas kan ledamöterna åläggas ett personligt betalningsansvar och även bli föremål för rättsliga åtgärder. Jag menar att det inte är rimligt att människor som lägger ned ett stort engagemang och ideellt arbete för t.ex. en idrottsförening, dessutom ska riskera att bli betalningsansvariga för föreningens eventuella skatteskulder. Risken är stor att vi inte kommer att kunna rekrytera ledamöter till våra idrottsföreningars styrelser. Vem vill riskera sin privatekonomi på det sättet? Vi kan redan se exempel på idrottsföreningar som har mycket svårt att rekrytera ledamöter till sina styrelser. Den svenska folkrörelseidrotten, såväl bredd som elit, står inför stora problem om detta får fortgå. Jag vill fråga statsrådet , vår idrottsminister, vad hon avser att vidta för åtgärder för att komma till rätta med detta problem.
fr · GN1114 · 1999-09-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:14 av andre vice talman () till statsrådet om katastrofen i 200 människor svälter ihjäl i . Mer än två miljoner människor är flyktingar i sitt eget land, och beroende av mat och annan hjälp utifrån. Tusentals skadas av minor och artilleribeskjutning. Massgravar upptäcks i områden där Unitagerillan anfallit civilbefolkningen. Bara en tredjedel av de totalt som FN begärt har kommit in från medlemsstaterna. har bidragit med , (varav 40 miljoner dock är omprioriteringar inom Angola-anslaget). Detta är hedervärt, men långtifrån tillräckligt när nu katastrofen förvärras och hjälpen sinar. har ett särskilt ansvar som långvarig och uppskattad samarbetspartner med . Den aktiva roll nu fått i arbetet med att skärpa sanktionerna mot Unita är också uppfordrande. Ett och kraftigt utökat stöd från är av nöden. Det sänkta biståndstaket får inte stå hindrande i vägen för en rejäl ökning av det angelägna stödet till . Jag vill fråga biståndsministern: Vad avser ministern göra när det gäller katastrofbistånd från till det krigsdrabbade och svältande ?
fr · GN111418 · 1999-09-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:1418 av () till näringsminister om svenska färjerederier har infört subventioner enligt EU:s avtal för färje/sjöfart, vilket innebär att redarnas lönekostnader minskas med . Om inte inför motsvarande subventioner är risken uppenbar att svensk färjenäring, främst på de linjer där danska rederier bedriver trafik, kommer att försvinna. Subventioner är förvisso principiellt ett tvivelaktigt inslag och borde inte tillåtas. Men så länge sådana finns och används måste svenska rederier få möjlighet till konkurrens på lika villkor. Om man vill ha näringen kvar. Vilka åtgärder ämnar näringsministern vidta i syfte att låta svensk färjenäring konkurrera på samma villkor som andra EU-länder?
fr · GN1115 · 1999-09-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:15 av () till utbildningsminister om Enligt uppgifter i medierna gör gällande att regeringen sviker sitt löfte om ekonomiskt bidrag till det nya centrumet för mikroteknologi. Som skäl anger socialminister att har egna medel att ta till. Enligt min uppfattning är detta en total felsyn. Dels måste man kunna lita på att regeringen håller vad den lovar, dels är det helt otillständigt att kräva att ska tära på sitt grundkapital som är förutsättningen för långsiktig överlevnad och expansion. Jag skulle därför vilja fråga utbildningsministern om regeringen avser att fullfölja sitt löfte till om bidrag till det mikroteknologiska centrumet.
fr · GN1116 · 1999-09-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:16 av () till socialminister om omställningskravet på RFV:s sjukhus i och Med anledning av att regeringen avser förändra verksamheten vid sjukhus i och kommer stora personalnedskärningar att genomföras på dessa sjukhus. (Beslut i frågan togs i den 28maj .) sjukhus har fått nya direktiv om vilken verksamhet som ska bedrivas där. En stor del av nuvarande verksamhet ska landstingen ta över. Dessutom förändras verksamhetsansvaret. Staten har drivit dessa sjukhus i aktiebolagsform men ämnar nu lägga den nya verksamheten, med försäkringsmedicinska utredningar, som en resultatenhet under försäkringskassa. Enligt de fackliga organisationerna riskerar 319 av 380 anställda att förlora sina jobb i samband med att stora delar av verksamheten på sjukhusen upphör. Ungefär hälften av de anställda är varav de flesta är kvinnor med låg utbildning. De fackliga organisationerna ser svårigheter i omställningsarbetet eftersom alltför få resurser ställts till förfogande för s.k. avvecklingskostnader. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att se till att erforderliga resurser ges till avvecklingen både personellt och ekonomiskt för att på ett ansvarsfullt sätt genomföra omställningsarbetet på sjukhus i och ?
fr · GN1117 · 1999-09-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:17 av () till näringsminister om arbetsmarknadsåtgärder för unga arbetshandikappade den 3juni ställde jag en fråga under den muntliga frågestunden till statsrådet som handlade om situationen på arbetsmarknaden för unga arbetshandikappade. Statsrådet meddelade att frågan inte låg inom hennes område men tillstod ändå att "situationen på arbetsmarknaden är väldigt dålig för unga handikappade. Det sker nu förhandlingar med arbetsgivarna om lönebidragen, så vi vet inte än hur många anställningar som det kommer att resultera i." Ansvariga personer som ska försöka få ut dessa ungdomar i arbetslivet är nu mycket oroade och konstaterar också tvärtemot vad man kan förledas tro att dessa ungdomar inte är hjälpta av en högkonjunktur. Denna grupp blir bara större och större. Det handlar om ungdomar som måste få hjälp att komma ut i arbetslivet och få en meningsfull sysselsättning. Mot bakgrund av ovan och det faktum att en satsning på just denna grupp i vårbudgeten återkom senare i höstbudgeten som en neddragning av anslaget med frågar jag näringsministern: Vad har förhandlingarna resulterat i när det gäller möjligheten till lönebidrag för unga arbetshandikappade och då menar jag fler arbetsgivare än ?