ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11189 · 1999-11-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:189 av () till kulturminister om att kunna välja begravningsplats Genom kyrka@statreformen förändras nuvarande ordning med att de som inte är medlemmar i betalar av kyrkoskatten i s.k. dissenterskatt. övergår man till den ordningen att varje församling eller kyrklig samfällighet, sätter en begravningsavgift för alla som inte är medlemmar i . arbetar man runtom i landet med att fastställa begravningsavgiften. Det har redan framkommit att skillnaderna i kostnaderna mellan de olika församlingarna kommer att blir stora. Delvis är detta en naturlig följd av olika förutsättningar och ambitioner. Det handlar om delar som investeringar, antalet anställda, standard på kyrkogårdarna och markpriser. Kammarkollegiet har också ett ansvar för utvecklingen av nivån på begravningsavgifterna. Fram till nu har det varit förhållandevis enkelt att bli begravd på en kyrkogård som inte är geografiskt knuten till den plats där man framlevt huvuddelen av sitt liv. Men har frågan uppstått vad förändringarna kan leda till. Kommer skillnaderna i begravningsavgifter att minska valmöjligheterna av ort för den sista vilan? Min fråga till kulturminister är: Har regeringen vidtagit åtgärder för att valmöjligheterna av kyrkogård inte ska minska ?
fr · GN11190 · 1999-11-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:190 av () till statsrådet om underleverantörerna En hotbild som skulle innebära att av underleverantörerna i kommer att få svårt att överleva har framförts och upplevs oroande. Inte minst då det hotet berör en stor andel av företagen i . Vi talar här om de små och medelstora leverantörerna som omsätter . Jag har dock svårt att sätta tilltro till så dystra prognoser mot bakgrund av den livskraft och vilja till förändring som vi kan se hos dessa företag och anställda. Nya krav som tillkommit och hanterats är just-in-time-leveranser, noll-fel och certifiering. En ytterligare stor förändring som tillkommit är förväntningar om att forma systemleverantörer. Därutöver saknas alltför ofta den kompetens som söks. Inte minst kunskapen om hur viktiga underleverantörerna är för sysselsättningen, bör föranleda att dessa små och medelstora företags situation uppmärksammas extra. Nya krav på näringslivet leder till att det ställs nya krav på politiken. Min fråga till statsrådet är: Har regeringen vidtagit åtgärder för att medverka till att underleverantörer i ska kunna gå en ljusare framtidsbild till mötes än den framförda hotbilden?
fr · GN11191 · 1999-11-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:191 av () till justitieminister om religionsfrihet Religionsfrihet innebär inte för mig frihet att stifta eller tillämpa lagar parallellt med de lagar som stiftas här i riksdag. Ett antal islamiska organisationer har samlats inom i och en oroväckande debatt har tagit fart. Från det har nämligen framförts propåer om att den islamiska sharialagen skulle få juridisk giltighet för de muslimer som lever i . Det talas om särskilda shariadomstolar eller shariaråd för familjerätt och arvsrätt. Man talar också i sammanhanget om en frivillighet vid tillämpning av sharialagarna. Det talas också om detta som en väg för att försvenska islams tillämpning. Men även utifrån de omständigheterna, har kvinnor inom islam skrämda framfört, att de upplever dessa propåer som ett hot mot det liv de lever och vill fortsätta leva. Om det förekommer att sharialagen tillämpas i begränsad omfattning i saknas det oberoende uppgifter kring. Frågan kräver uppmärksamhet från justitieminister . Min fråga till justitieminister är: Har regeringen vidtagit någon åtgärd till följd av propåerna om tillskapandet av shariaråd i ?
fr · GN11192 · 1999-11-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:192 av () till socialminister om jämställdhet inom privat vård @ styrelsen består av tretton personer, nio män och fyra kvinnor, Hälsa och Sjukvård @ styrelsen består av sex män, @ styrelsen består av sju män, @ styrelsen består av tre män, @ styrelsen består av tre män, Carema Vård och @ styrelsen består av sex personer, en kvinna och fem män, Ceratus har inte utsett sin styrelse . Andra som är ansvariga i den privata vårdbranschen har vägrat att svara. Men det är om inte förvånande så ändå en mycket tydligt bild av att när kvinnorna äntligen kommit in i landstingens ledningar, så sker en snabb maktförskjutning, från och de kvinnliga politikernas inflytande, till männen och de slutna bolagsrummen. Utvecklingen går här åt fel håll och jag har redan tidigare påtalat min oro och behovet av att socialministern uppmärksammar frågan. föreligger än tydligare fakta, så frågan borde inte längre kunna förbigås med tystnad av regeringen. Det är dags att reagera. går det att sätta ett likhetstecken mellan att främja privat vård och att främja enkönad makt. Min fråga till socialminister är: Har regeringen vidtagit åtgärder för att motverka den oroväckande situationen med bristande jämställdhet inom privat vård?
fr · GN11193 · 1999-11-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:193 av () till näringsminister om korta textmeddelanden Ungdomar är viktiga konsumenter för telekommunikationsföretagen. Korta textmeddelanden @ () @ är mycket populära hos ungdomar och deras utnyttjande av denna tjänst har ökat enormt. Enligt flera marknadsundersökningar använder ungdomar textfunktionen på telefonen lika mycket som ringfunktionen. Trots detta ligger priset för att skicka ett textmeddelande kvar på . Om man jämför med andra länder så ligger i särklass högst. Att skicka korta textmeddelanden är alltså en viktig del av många ungdomars liv men priset för detta är onödigt högt. En förklaring kan vara den bristande konkurrensen med endast få företag som erbjuder dessa tjänster. Jag vill mot denna bakgrund fråga näringsminister om regeringen är beredd att vidta några åtgärder för att möjliggöra prissänkningar på korta textmeddelanden.
fr · GN11194 · 1999-11-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:194 av () till jordbruksminister om kemiska bekämpningsmedel Användningen av kemiska bekämpningsmedel är ett stort problem i jordbruket. Bl.a. Europeiska miljöbyrån har i en rapport visat på de allvarliga problemen med jordbrukets kemikalieanvändning. Även i nås vi av larmrapporter om kemiska bekämpningsmedel i vårt grundvatten. I EU pågår nu ett arbete med en strategi för integrering av miljöhänsyn och en hållbar utveckling i den gemensamma jordbrukspolitiken. En självklar slutsats måste vara att en avveckling, eller åtminstone en minskad användning, av kemiska bekämpningsmedel måste vara en viktig del i en sådan strategi. Trots detta finns det i strategin inte med några konkreta förslag för att minska användningen av kemiska bekämpningsmedel. Min fråga är därför: Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att offensiva åtgärder för en minskad användning av kemiska bekämpningsmedel ska bli en del av för integreringen av miljöhänsyn i den gemensamma jordbrukspolitiken?
fr · GN11195 · 1999-11-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:195 av () till socialminister om ekonomisk balans mellan olika grupper har 1,5 miljoner ålderspensionärer. utgör de en fjärdedel av befolkningen. har också världens äldsta innevånare. För en del av dem kommer den sociala döden att föregå den fysiska. Både de själva och andra tycks alltmer ifrågasätta deras värde som människor. Patienter har drabbats hårt av besparingarna inom sjukvården. @ @ minskade deras sjukvårds- och läkemedelskonsumtion med nära , visar statistik från . De som var ökade sin sjukvårds- och läkemedelskonsumtion allra mest, . Attityderna mot den äldre människan måste förbättras. För beräkningen av pensionen gäller exempelvis ett lägre basbelopp än i andra sammanhang. De äldre får ofta stå tillbaka då regeringen gör sociala satsningar. när det ekonomiskt går så bra för tilldelas pensionärerna av regeringen endast i höjd pension, medan regeringen föreslår stora satsningar inom barnomsorgen med exempelvis en maxtaxa. Vad tänker socialministern göra för att det ska bli balans mellan utgiftsposterna för olika grupper inom framför allt det sociala området?
fr · GN11196 · 1999-11-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:196 av () till utrikesminister om kvinnorna i Trots att jämställdheten i vårt land ännu inte är fullständig, är ändå ett föregångsland i jämställdhetsfrågan och har därmed ett förpliktigande ansvar att i olika internationella sammanhang driva frågan. Jämställdhet, mänskliga rättigheter och demokrati är begrepp, som när de ska realiseras i verkligheten ligger mycket nära varandra. I arbetet för mänskliga rättigheter och demokrati måste således också jämställdhetsbegreppet ingå och vara en viktig del av exempelvis biståndsarbetet. Trots att alltmer isolerats från omvärlden vet vi, att den för flickor/kvinnor tidigare dåliga situationen har blivit ännu sämre. Kvinnans människovärde tycks där, efter alla krig, vara helt trampat i botten. Kvinnorna tillåts inte att vara ute i arbete fastän många är ensamförsörjare, då männen dött i krigen. Den nöd som framför allt kvinnor och barn drabbas av i är så fruktansvärd, att det är svårt att föreställa sig den. Kvinnans situation i måste lyftas fram i internationella sammanhang. På vad sätt tänker regeringen arbeta för att lyfta upp flickans/kvinnans situation i så att hon blir jämställd och får sitt människovärde tillbaka?
fr · GN11197 · 1999-11-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:197 av () till statsrådet om kvinnors situation Kvinnor över hela världen är på många olika sätt utsatta för könsdiskriminering. Behandlingen av flickor/kvinnor i exempelvis , och många andra av världens länder kan ofta anses vara grova brott mot mänskliga rättigheter och jämställdhet. För att lyfta fram något kan nämnas att indiska läkare i ett TT@Reuter-meddelande den 5augusti 1999 anger att det är svårt att beräkna hur många flickfoster som dödas i då de flesta fallen aldrig rapporteras till myndigheterna. Men under det senaste århundradet har antalet födda flickor minskat stadigt jämfört med antalet pojkar. Flera indiska delstater har därför förbjudit läkare att avslöja fostrets kön. Min fråga till biståndsministern är: På vad sätt uppmärksammar den , i bl.a. det multi- och bilaterala biståndsarbetet och i andra internationella sammanhang, kvinnans/flickans situation i och ?
fr · GN11198 · 1999-11-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:198 av () till socialminister om övergivna barn Barnens rätt i samhället, , får signaler från alltfler barn att deras föräldrar inte vill ha dem. Fallen är många och hårresande. Skrämmande tidningsartiklar redogör också för att det i finns barn som är helt övergivna. Barn vars föräldrar talar om för dem att de inte tycker om dem längre och inte vill vara deras föräldrar. Det handlar om elvaåringar som lämnas ensamma hemma när föräldrarna reser på semester, tolvåringar som får ansvara för syskon och hushåll och föräldrar som byter lås för att barnen inte längre ska kunna ta sig in. De fall där barn övergivits är naturligtvis få, men ändå alarmerande. Bakom dem finns många barn, som förmodligen är mentalt övergivna och som saknar stöd av föräldrar eller andra vuxna. Eftersom problemet är så påfallande och allvarligt kan det finnas anledning att förutsättningslöst och seriöst utreda hur många barn som verkligen är övergivna i ordets rätta bemärkelse och av vilken orsak/vilka orsaker de i så fall övergivits. Är socialministern beredd att tillsätta en sådan utredning?
fr · GN11199 · 1999-11-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:199 av () till statsrådet om tidsfrist för rivning av fastigheter Flera kommuner har stora ekonomiska åtaganden för tomma lägenheter. Genom kommunakuten kan bidrag ges för rivning av fastigheter. Ett exempel på en kommun som erhållit ca 26 miljoner för detta ändamål är kommun. Det ekonomiska stödet är relaterat till ett visst antal lägenheter som ska rivas inom ett visst tidsintervall. Om inte kommunen är i fas med rivningsarbetet vid avstämningstillfället, blir kommunen återbetalningsskyldig. Rivning av fastigheter är förknippat med betydande psykologiska reaktioner i en bygd. I , kommun, försvåras rivningen av allmänhetens starka reaktioner. Kommunansvariga måste i sådana fall få mer tid på sig att fullfölja rivningsuppdraget. Det är därför rimligt att tidpunkten för start- och slutdatum kan göras flexibel, då allmänhetens motstånd försvårar rivningen. Det är viktigt att kommunansvariga ges tid att lyssna på medborgarnas reaktioner. Med hänvisning till det anförda vill jag ställa följande fråga till statsrådet: Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att underlätta för kommunerna att kunna genomföra beslutade rivningsuppdrag av fastigheter?
fr · GN11200 · 1999-11-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:200 av () till finansminister om reavinstbeskattning vid fastighetsförsäljning Reglerna för reavinstbeskattning vid fastighetsförsäljning kommer att ändras så att den som haft sin fastighet mycket drabbas av orimlig reavinstskatt. Regeländringar har skett . var det så att för den som sålt en fastighet som innehafts utgick ingen reavinstskatt. Därför fanns det ingen anledning att spara alla kvitton som underlag inför en sådan beräkning. Därefter infördes regler så att inköpspriset fick räknas upp med inflationen samt ett avdrag på som kompensation för ej sparade kvitton. Sedan ändrades reglerna 1980 och 1991 där det viktigaste var att detta 3000-kronorsavdrag fanns kvar till den 31december 1999. Detta drabbar gamla människor som haft sina fastigheter och som ofta har låg pension. Med ganska enkla regeländringar skulle man kunna avhjälpa denna orättvisa. Antingen kunde man skilja ut de fastigheter som innehafts före den stora inflationen och halvera reavinstskatten för dem eller så kan man låta dem som förvärvat fastigheten få ha detta års taxeringsvärde som ingångsvärde inför en försäljning. Med anledning av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för att undvika att de som innehaft sina fastigheter drabbas av orimligt hög reavinstskatt vid försäljning?
fr · GN11201 · 1999-11-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:201 av () till miljöminister om miljökostnaden för den svarta skatteväxlingen Jobb som flyttas ut ur växlas mot smutsig kolkraft som kommer in i . Det blir resultatet av den svarta skatteväxlingen som regeringen vill driva igenom tillsammans med Vänstern och . Det är den s.k. produktionsskatten på kärnkraften som ska höjas till . Resultatet blir rationaliseringar och att jobb försvinner vid de svenska kraftverken. Resultatet blir också dyrare el för många industrier som behöver mycket el. Det leder i sin tur till att företag flyttar produktion utomlands eller rationaliserar ytterligare i . I båda fallen tappar jobb och arbetsplatser. El som produceras vid skitiga danska och tyska kolkraftverk blir intressantare att importera eftersom den är billigare än el från renade svenska kraftverk. Kolkraft ger ökade utsläpp av koldioxid och svavel som sakta regnar ned över med försurning och ökad växthuseffekt som följd. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att kompensera miljöskadorna till följd av ökad koleldning?
fr · GN11202 · 1999-11-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:202 av () till näringsminister om utlokalisering av statliga myndigheter Enligt tidningsuppgifter ska , , utlokaliseras till som kompensation för nedläggning av militär verksamhet. SÄI är en liten myndighet med specialiserad kompetens, de anställda reser mycket och har huvuddelen av sina kunder i södra och . En flytt till en ort med dåliga kommunikationer och mycket långt till kunderna riskerar att innebära att det kunnande som finns inom SÄI raseras. Erfarenheten av flytt till är att många viktiga uppgifter inte kunnat utföras till följd av att duktiga medarbetare slutat. är där ett tydligt exempel. Jag anser att statliga myndigheters främsta uppgift är att svara för en specialistkompetens, inte att ge sysselsättning. En flytt av en så utpräglad specialistmyndighet som SÄI bör ske endast om det går att klara kunnande och service. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att säkerställa kunnande och servicenivå vid och andra statliga myndigheter?
fr · GN11203 · 1999-11-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:203 av () till socialminister om behandlingshem för ungdomar Jag har blivit uppmärksammad på att enskilda/företag från andra EU-länder köper fastigheter på olika håll i , företrädesvis i , och etablerar ungdomshem för vård och boende för ungdomar från ifrågavarande land. De fall jag fått redovisat är från . Detta görs utan att de söker de tillstånd som krävs för ungdomsinstitutioner. Detta innebär att verksamheten pågår utan den tillsyn som krävs för sådana hem eftersom de oftast inte är kända av och länsstyrelserna. Om de också är okända för hemlandets behandlings- och vårdmyndighet har inte gått att utröna men det kan väl antas att placeringen är gjord av sociala myndigheter i hemlandet. Något utbyte av kontakter har dock inte skett mellan länsstyrelser och det land som gjort placeringen. Det har också framgått att ungdomarna har varit på hemmet varefter uppehållstillstånd krävs. Dessa förhållanden håller nu på att skapa problem för polis och de lokala sociala myndigheterna. Min fråga till socialministern är därför: Vilka åtgärder på EU-nivå, eller i andra internationella sammanhang, avser regeringen att vidta för att lösa problemen med olagligt etablerande av vård- och behandlingshem?
fr · GN11204 · 1999-11-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:204 av () till socialminister om GHB i narkotikalagen ställde jag en fråga till socialministern om hanteringen av GHB. I det svaret hänvisade man till att frågan om hur GHB ska betraktas bereds inom . har lämnat sitt utlåtande där professor finner det styrkt att GHB frisätter tillväxthormon men vad det gäller eventuell effekt av GHB på produktion av tillväxthormon finns inga publicerade vetenskapliga data från människa över denna frågeställning. Därmed torde åtminstone dopningslagen kunna gälla. Under åren 1996@1999 har påträffat GHB i åtta dödsfall. Till detta bör påpekas att GHB även påträffats i andra ärendetyper (trafikärenden, våldsbrott och missbruksärenden) i ca 120 fall under perioden 1996@1999 (t.o.m. augusti). GHB används nästan uteslutande för sina ruseffekter och av ungdomar. Den enda medicinska användningen sker via särskild licens rörande en sällsynt neurologisk sjukdom. Alltså syftet med att inta GHB är att uppnå euforiska effekter. Frågan är, utifrån dess användningsområde, om inte GHB borde inlemmas i narkotikalagstiftningen. Därmed skulle betydligt tydligare signaler ges om att detta är ett narkotikapreparat. Det är oacceptabelt att det tar så för att stoppa nya narkotiska preparat, narkotikamarknaden är steget före lagstiftaren och ungdomar dör medan byråkratins kvarnar maler. Med anledning av ovanstående vill jag fråga ministern: Avser regeringen att föra in GHB i narkotikalagen?
fr · GN11205 · 1999-11-11 00:00:00 — Fråga 1999/2000:205 av (s) till utrikesminister om kriget mellan och Konflikten/kriget mellan och är nu mer än . Ett förslag till fredsavtal har arbetats fram av den afrikanska samarbetsorganisationen . Det har godkänts av medan villkorar ett undertecknande. när regntiden i området är över fruktar många att striderna ska intensifieras i stället för att avta. Min fråga till utrikesministern är: Vad gör för att bidra till en fredslösning?
fr · GN11206 · 1999-11-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:206 av () till statsrådet om sanktionsmöjligheter mot kommunala skolor Alla kommuner är skyldiga att redovisa hur skolorna på grund- och gymnasienivå klarar sina uppgifter. Dessutom ska kommunerna ange vad de tänker göra åt eventuella brister. Kommunerna slarvar med detta @ har inte lämnat in någon kvalitetsredovisning. Kvalitetsredovisningen är av stor vikt för föräldrar och barn som ska välja skola då de vill veta hur skolorna faktiskt sköter sitt arbete. Möjligheten till denna insyn saknas på de flesta kommunala skolor. När det gäller friskolor så har möjlighet att stänga de skolor som inte sköter sina åtaganden men motsvarande sanktionsmöjligheter finns inte för de kommunala skolorna. Vilka åtgärder ämnar skolministern vidta för att ge sanktionsåtgärder gentemot de kommunala skolor som inte sköter sina uppgifter, dvs. att eleverna lär sig det de ska?
fr · GN11207 · 1999-11-12 00:00:00 — Fråga 1999/2000:207 av () till näringsminister om a-kasseutredningen aviserade regeringen att förslaget till nya regler för a-kassan skulle presenteras. Arbetsgruppens ordförande har överlämnat förslaget till , men detta har ännu inte offentliggjorts. Dröjsmålet uppgår nu vilket får betecknas som mycket otillfredsställande. A-kassereglerna berör en stor mängd arbetslösa människor som självklart väntar på besked då många rykten cirkulerat i pressen. En stor mängd arbetsgivare väntar också på besked då vakanstiderna ökar på ett oroväckande sätt. Alla partier som inte haft insyn i arbetsgruppens arbete och som står inför utskottsbehandling och kammarbeslut i a-kassefrågan väntar ävenså på besked om regeringens framtida avsikter med a-kassans utformning. När kommer de nya förslagen om a-kassan att presenteras?
fr · GN11208 · 1999-11-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:208 av () till näringsminister om lösning av miljöproblemen säger i en intervju att kärnkraften blir kvar . kommer att avvecklas men att avveckla resterande reaktorer blir svårt och kommer att ta enligt . Energiöverenskommelsen, de lokala investeringsprogrammen, , och Delegationen för energiomställning i bidrar alla för att ställa om energisektorn till att bli ekologiskt uthållig. I energiöverenskommelsen och andra statliga initiativ satsas mer än för att påskynda omställningen. Många av programmen har långsiktig inriktning. Målet är bl.a. att successivt avveckla kärnkraften och minska bruket av fossila bränslen. Båda energislagen baseras på ändliga resurser och genererar miljöproblem som inte kan lösas på andra sätt än att avveckla användningen. Regeringen, och står bakom målsättningen att vi till nästa generation @ @ ska överlämna ett samhälle där miljöproblemen är lösta. Statsrådet uttalande strider mot denna ambition och mål. Denna målsättning fastslogs senast regeringsförklaring. arbetar en bred parlamentarisk kommitté med att fastställa de operativa miljömålen utifrån en enig riksdags direktiv. Statsrådets utspel skapar osäkerhet kring ett centralt departements arbete med miljöomställningen. Arbetar med att dessa långsiktiga miljöproblem ska vara lösta ?
fr · GN11209 · 1999-11-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:209 av () till kulturminister om TV-program i Vid den senaste sessionen med i återkom frågan om möjligheten att ta del av grannländernas TV-program som komplement till de nationella TV-programmen men också till det stora amerikanska utbudet. Det påpekades, att trots att frågan har diskuterats , så är det lika svårt för svenska TV-tittare att se program från och som det alltid har varit, trots att tekniken inte lägger några hinder i vägen. Härigenom hör till de länder i , som har den sämsta tillgången till grannländernas TV-program. TV:s digitalisering tycks inte ändra på detta förhållande, eftersom ingen av dem som fått tillstånd att använda marknätet planerar att sända i nordiska kanaler. Min fråga till kulturministern blir därför: Vilka åtgärder avser kulturministern vidta för att öka möjligheten att ta del av grannländernas TV-program i och i övriga ?
fr · GN11210 · 1999-11-15 00:00:00 — Fråga 1999/2000:210 av de () till statsrådet om lika behandling av friskolor och kommunala skolor Alla kommuner är skyldiga att redovisa hur skolorna klarar av sitt arbete, dvs. i vilken utsträckning eleverna faktiskt lär sig det de ska. Trots att kravet på denna kvalitetsredovisning funnits har enligt av landets skolor inte gjort denna redovisning. När det gäller friskolor har möjlighet att stänga dem. Någon motsvarande möjlighet finns inte när det gäller kommunala skolor. För elever och föräldrar har en kvalitetsredovisning en stor betydelse och frågan är varför regelverket och kraven är hårdare för friskolorna än för de kommunala skolorna. Självfallet måste även de kommunala skolorna kunna stängas. Är skolministern beredd att vidta sådana åtgärder som gör att kommunala skolor behandlas på samma sätt som friskolorna när det gäller brister i eller avsaknad av kvalitetsredovisning?