ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GM11257 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt uppgifter från bl.a. kommuner i har det blivit betydligt svårare att erhålla särskilt utbildningsbidrag, vilket drabbar många som studerar vid . De som fått avslag på sina utbildningsbidragsansökningar hänvisas av CSN till särskilt vuxenstudiestöd som för den enskilde är ett sämre alternativ. Detta är inte tillfredsställande. Den lånedel som ingår i särskilt vuxenstudiestöd (för arbetslösa) är för många avskräckande, inte minst för de som avser att senare påbörja högskolestudier och då kommer att behöva ta studielån. Då kostnaden för arbetslöshetsförsäkringen och särskilt utbildningsbidrag i stor utsträckning samvarierar, så att en ytterligare person med utbildningsbidrag minskar belastningen på arbetslöshetsförsäkringen med ungefär samma belopp, förefaller det rimligt att finna en lösning så att de som antas till också får del av särskilt utbildningsstöd eller får studera som de uppbär arbetslöshetsersättning. har i motion 1998/99:A214 föreslagit att förutsättningarna för en sådan "generell utbildningsgaranti" prövas. Även om regelverket för statsbudgeten kan göra en sådan lösning svår, är det angeläget att snabbt finna en lösning och att inför kommande år ta sådana hänsyn redan i budgetarbetet. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att de som antagits till också skall kunna fullfölja satsningen med rimliga ekonomiska villkor?
fr · GM11258 · 1999-01-01 00:00:00 — Återigen har debatten blossat upp varför inte de som erhållit disciplinpåföljd av () registreras. Jag tog upp problemet i socialutskottet och har det inte hänt något. Vilka åtgärder avser socialministern vidta beträffande disciplinpåföljder?
fr · GM11259 · 1999-01-01 00:00:00 — Jag har i ett frågesvar daterat den 9december, på en fråga om särbehandling av funktionshindrade vid förnyelse av körkort, fått till svar att "de funktionshindrade har ingen som helst skyldighet att köra upp eller svara på frågor i samband med utbyte av körkort". Så må lagen vara, men verkligheten är uppenbarligen en annan för de funktionshindrade. Jag har flera exempel på att funktionshindrade får "köra upp" för att förnya sina körkort. Min fråga var föranledd av dessa uppgifter. Mot bakgrund av ovanstående vill jag ställa följande fråga: Avser regeringen att vidta åtgärder som syftar till att klargöra att de funktionshindrade inte har någon skyldighet att köra upp eller svara på frågor i samband med utbyte av befintligt körkort?
fr · GM1126 · 1999-01-01 00:00:00 — har efter förslag från regeringen beslutat föreslå att vid nästa bolagsstämma dela ut samtliga aktier i ett bolag med namnet . Detta bolag kommer att tillföras ca produktiv skogsmark. Förslaget innebär att staten återgår till ett "nytt ", med speciella uppgifter och ansvar. beslöt att lokalisera dåvarande till . I samband med bolagiseringen av till tillät den dåvarande regeringen, i praktiken, att fick bryta lokaliseringslöftet och därmed svika riksdagslöftet om utlokalisering av statlig verksamhet till . Detta tillsammans med andra omstruktureringar/regionaliseringar av bl.a. statlig verksamhet har drabbat hårt. Till detta skall läggas att har regionkontor i , en kommun som också är i stort behov av verksamhet/sysselsättning. Jag vill därför fråga näringsministern: Är regeringen beredd att lokalisera huvudkontoret för nya till eller i ?
fr · GM11260 · 1999-01-01 00:00:00 — I EU har förslag lagts fram vilket skulle innebära att nytillverkning av delar till äldre bilar skulle förbjudas. Exempel på konsekvenserna av ett sådant beslut är den nystartade belgiska fabrik för nytillverkning av bildelar till äldre/veteranbilar, som därmed riskerar nedläggning. Enligt uppgift beslöt EU att ånyo pröva frågan . Även andra förslag som ändrat skrotningssystem för bilar, vilket innebär att äldre fordon inte kan brukas och bevaras för eftervärlden har framförts. Dylika förslag kommer att bli ett dråpslag mot personer med intresse för äldre/veteranfordon. Även den pågående svenska bilskatteutredningen oroar med liknade tankegångar. I ägnar sig ca 500000 personer åt hobbyn med äldre fordon. Det finns även mindre företag som restaurerar bilar och andra fordon på hel- eller deltid. Man kan med fog påstå att det är en stor kulturinsats som denna intressegrupp utför. Nya delar är ett mycket viktigt inslag i återställandet av fordonen till ett funktionsdugligt och utseendemässigt gott skick. Tillgången till nya delar är också väsentlig för trafiksäkerheten. Begagnade delar kan inte alltid återanvändas, vilket medför nyanskaffning för en fullgod funktion. Alternativen kan i vissa fall innebära renovering till en mycket hög kostnad på grund av det rena hantverksarbete som erfordras. Denna insikt har funnits i , där nyproduktion av delar till äldre fordon utgör en växande marknad. Genomförs tankar på att stoppa nyproduktion av delar till äldre bilar, inskränkningar för bevarande av äldre fordon m.m. kommer detta att bli ett dråpslag även mot svenska veteranentusiaster och deras hobby. Vilka åtgärder tänker näringsministern vidta för att förhindra ett eventuellt EU-förbud som på detta sätt medför inskränkningar för veteranfordonshobbyn?
fr · GM11261 · 1999-01-01 00:00:00 — Svenska storföretag lämnar på löpande band. Speciellt gäller detta inom högteknologin. Svensk spetskompetens utarmas. är andelen svenskar som går till avancerad teknisk utbildning låg, jämfört med våra konkurrentländer. Därmed hotas själva underlaget för välfärden. Incitamenten för att skaffa sig en kvalificerad utbildning har blivit allt mindre i vårt land. Löneskillnaderna mellan de högutbildade och de lågutbildade grupperna på arbetsmarknaden är mindre här än någon annanstans och akademikergruppernas studieskuldsbörda är hög. Något måste göras. Studieskulderna är förvisso kostnader för intäkternas förvärvande. Avser skatteministern att införa en avdragsrätt vid återbetalningar av studieskulder?
fr · GM11262 · 1999-01-01 00:00:00 — I regeringsförklaringen den 6oktober 1998 fastslog statsministern målet att av befolkningen skall vara sysselsatt . Regeringens definition av sysselsatta frångår gängse AKU-statistik i två avseenden, nämligen dels åldersgrupperna genom att begränsa befolkningen till att gälla , dels vilka slags arbeten som skall räknas. Som sysselsatt räknas den som arbetat . AKU:s arbetsmarknadsstatistik tar fasta på den del av befolkningen som ligger . För att kunna följa hur utvecklingen går för att uppnå det av regeringen fastställda målet behövs en tillförlitlig statistik som även går att härleda bakåt i tiden. är sysselsättningsgraden låg jämfört med . I den arbetsmarknadsstatistik som bryts ned på länsnivå, och ges ut av länsarbetsnämnden, går det ej att fortlöpande följa hur sysselsättningen utvecklas på läns- och kommunnivå. SCB publicerar endast en gång per kvartal sysselsättningsläget på länsnivå. Denna statistik är dock ej jämförbar med regeringens definition för sysselsättningsmålet. Länsarbetsnämndernas statistik för arbetslöshet ger ingen fullödig bild av arbetsmarknaden genom att undanta vissa grupper, som t.ex. de som deltar i . Det är därför viktigt att kunna följa sysselsättningsläget löpande med tillförlitlig statistik för att kunna föra en adekvat arbetsmarknadspolitik. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att kunna följa regeringens sysselsättningsmål genom en tillförlitlig statistik nedbrytbar på kommunnivå?
fr · GM11263 · 1999-01-01 00:00:00 — Ett förbättrat bilstöd till handikappade infördes den 1oktober 1988. Då trädde lagen (1988:360) om handläggning av ärenden om bilstöd till handikappade och förordningen (1988:890) om bilstöd till handikappade i kraft. fördes administrationen av bilstödet över från länsarbetsnämnderna till de allmänna försäkringskassorna med som tillsynsmyndighet över verksamheten. Stödet har hjälpt många handikappade. Men har kassorna i landet tolkat lagen så att exempelvis personer som är och dessutom förtidspensionärer, inte omfattas av nämnda möjligheter till bidrag för att exempelvis inköpa bil/moped. Så kan väl knappast tankarna varit, att människor som fyllt 50 och dessutom är förtidspensionärer inte skall kunna få hjälp. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta så att en handikappad förtidspensionär omfattas av möjligheterna till nämnt stöd?
fr · GM11264 · 1999-01-01 00:00:00 — Som boende på en liten ort och dessutom som f.d. ungdomsledare möter jag ofta killar som varit på i för "mönstring". Många entusiastiska killar berättar att de tagits ut för att göra värnplikt. Men lika ofta - tyvärr - möts jag numera av beskedet att samma killar sedan fått besked om att deras värnplikt ställts in. Det här är inte bra! Tydligen har ett annat mål och en annan numerär, då det gäller antalet värnpliktiga, än vad som sedan behövs. Avser statsrådet att utarbeta nya direktiv så att det blir en samstämmighet mellan antalet som tar ut till värnplikt och de som sedan får göra militärtjänst?
fr · GM11265 · 1999-01-01 00:00:00 — En ny rapport från Europeiska kommissionen pekar ut osteoporos, dvs. benskörhet eller skelettskörhet som en av vår tids största folksjukdomar. Enligt , överdirektör på går arbetet med att diagnostisera, kartlägga och informera om sjukdomen i vårt land trögt. drabbas 70000 svenskar av frakturer på grund av osteoporos. De drabbade är framför allt kvinnor och äldre - två grupper som kanske inte alltid är högprioriterade inom vården. Svenska kvinnor drabbas av osteoporos än andra kvinnor i världen. Varannan 50-årig kvinna kommer att drabbas av frakturer på grund av benskörhet. Den snabba ökningen av osteoporos och frakturer till följd av osteoporos kan delvis tillskrivas den moderna livsstilen. Låg fysisk aktivitet och låg belastning av skelettet , rökning, otillräckligt närings- och mineralinnehåll i kosten och det förhållande att vi lever , medverkar till den dramatiska utvecklingen av osteoporos. Följderna av osteoporos är ofta långtidssjukskrivning, rörelsesvårigheter, kronisk smärta, förlust av livskvalitet och i svåra fall förtidspensionering och ökad dödlighet. En sundare livsstil kan bidra till att förebygga och fördröja utvecklingen av osteoporos. För de som redan är sjuka har det kommit nya möjligheter att utreda och behandla sjukdomen. Är ministern beredd att vidta några åtgärder för att diagnostiseringen, behandlingen och det förebyggande arbetet intensifieras vad det gäller sjukdomen osteoporos?
fr · GM11266 · 1999-01-01 00:00:00 — I och med psykiatrireformens genomförande 1995-1996 har kommunerna övertagit ansvaret för särskilt boende, socialt stöd och viss hälso- och sjukvård för långvarigt psykiskt sjuka. betonade bl.a. starkt behovet av meningsfull sysselsättning för psykiskt funktionshindrade personer. Många kommuner erbjuder nu de psykiskt funktionshindrade daglig sysselsättning, men det har visat sig att många inte vill delta i verksamheten då man inte får någon ersättning för det arbete man utför, och har man extra kostnader bl.a. för att ta sig till och från arbetet. Att ha ett arbete att gå till, tider att passa, möjlighet att träffa arbetskamrater är ett viktigt moment i rehabiliteringen. Min fråga är om socialministern kommer att ta några initiativ till att någon form av ersättning ges till de psykiskt funktionshindrade som deltar i daglig verksamhet.
fr · GM11267 · 1999-01-01 00:00:00 — Då och då händer det att brottslingar som lider av allvarlig psykisk störning överlämnas till rättspsykiatrisk vård i stället för att dömas till fängelse. Bara i ett fåtal fall är gärningsmannen så störd att han inte är medveten om vad han gjort sig skyldig till. Givetvis skall dessa få fall även fortsättningsvis straffriförklaras. Men det är stötande att det stora flertalet övriga psykiskt störda brottslingar döms till rättspsykiatrisk vård och friskförklaras . Om vederbörande hade dömts till fängelse hade strafftiden varit betydligt längre. Lagstiftningen borde ändras så att när vårdbehovet inte längre föreligger borde den dömde avtjäna sitt resterande straff i fängelse. Justitieministern bör behandla detta angelägna ärende. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta beträffande rättspsykiatrisk vård och fängelsestraff?
fr · GM11268 · 1999-01-01 00:00:00 — Amnesty vädjade till utrikesminister att hon skall ta ställning i frågan om ifall f.d. diktator bör utlämnas till . Amnesty menar att regeringen klart borde uttala sig mot att ges immunitet. Utrikesministern hänvisar härvid till att regeringen inte skall lägga sig i en rättslig process. Det är i och för sig viktigt att regeringen inte påverkar en pågående rättslig prövning, vare sig det är i eller i utlandet. Men frågan är om det inte finns möjligheter för regeringen att agera i ett sådant extraordinärt fall som detta. Då överhuset i återigen prövar ärendet avvaktar chefsåklagare utslaget i innan han tar ställning. Min fråga till ministern är därför följande: Avser ministern följa upp den rättsliga prövningen avseende utlämnande till ?
fr · GM11269 · 1999-01-01 00:00:00 — Skattepolitiken är uppenbarligen ett av de områden där EU nu går mot omfattande harmonisering. Bl.a. skriver i arbetsprogrammet : "För att den ekonomiska och monetära unionen skall bli en framgång måste den europeiska integrationen fördjupas vidare och konvergensen inom den ekonomiska politiken och sysselsättningpolitiken fördjupas, som medlemsländernas skattepolitik samordnas bättre." Vidare skriver kommissionen: "Samordningen av skattepolitiken är ett nyckelelement i den inre marknaden. Det som kommer att prioriteras är arbetet för att genomföra det nya mervärdesskattesystemet." Tyska ordförandeskapet uttrycker liknande tankegångar i sitt prioriteringsprogram: "Utvidgningen och fördjupningen av den inre marknaden måste kompletteras med åtgärder för att bekämpa illojal eller skadlig skattekonkurrens, vilket inbegriper att minimibestämmelser för beskattning av sparande införs." För att förhindra en utveckling där EU harmoniserar skatt efter skatt, där varje steg i sig tycks så obetydligt att det är acceptabelt, är det av yttersta vikt att regeringen redan nu tydligt markerar i ministerrådet vilka skatter kan acceptera att harmonisera. Med anledning av detta vill jag fråga finansministern: Avser finansministern i ministerrådet precisera vilka skatter kan acceptera att harmonisera?
fr · GM1127 · 1999-01-01 00:00:00 — Regeringen har i budgetpropositionen anvisat medel för inlösen av , men några förhandlingar med ägargruppen har, mig veterligt, inte kommit till stånd . Eftersom broavgiften skall vara borttagen den 1januari 1999 förefaller det vara hög tid att börja med förhandlingarna. Vilka åtgärder avser näringsministern att vidta med anledning av detta?
fr · GM11270 · 1999-01-01 00:00:00 — I jämställdhetsdirektivet (dir. 1994:124) står att alla förslag som läggs fram skall föregås av en jämställdhetsanalys och konsekvenserna för kvinnor och män skall redovisas såväl som förslag till hur hindren för jämställdheten skall undanröjas. Detta gäller även förslag som rör den ekonomiska politiken. De två viktigaste förslagen vad gäller den ekonomiska politiken är budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen. har det varit tunt med jämställdhetsanalyser, konsekvensbeskrivningar för kvinnor och män samt förslag till hur "ojämställdheten" skall åtgärdas i dessa propositioner. Mainstreaming innebär att jämställdhetspolitiken förs in i den s.k. huvudfåran, dvs. där resurserna fördelas. Kvinnor skall få lika stor del av de ekonomiska resurserna som män. En förutsättning för en bedömning är förstås att konsekvenserna av finansministerns olika förslag för kvinnor och män redovisas. Det räcker inte att hävda att kvinnor och män fått bidra till nedskärningarna i lika stor utsträckning, när vi vet att männens bidrag är högre skatter medan kvinnors bidrag är lägre nivåer i socialförsäkringarna. Analysen måste fullföljas. Bakom detta ligger givetvis den ojämna fördelningen av resurser mellan könen. Om skall uppnå jämställdhet är det viktigt att jämställdhetspolitiken även omfattar den ekonomiska politiken. Min fråga till finansministern är därför: Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att uppfylla jämställdhetsdirektivet i årets ekonomiska vårproposition?
fr · GM11271 · 1999-01-01 00:00:00 — I betänkandet "Kostnadsutjämning för kommuner och landsting" (SOU 1998:151) redovisas förslag om hur vi, med stöd av olika faktorer, skall kunna utjämna skillnader i förutsättningar för olika delar av landet. En sådan faktor är äldreomsorg. Utredningen föreslår att den tidigare matrisen över normkostnaden för äldreomsorg skall finnas kvar i princip oförändrad. För en icke facklärd, ogift, manlig arbetare beräknas normkostnaden till 51310kr, medan kostnaden för den gifte arbetaren beräknas till 13741kr - en skillnad beroende på civilstånd på 37569kr. Forskningsrapporter visar att anledningen till den stora skillnaden är att den gifte mannen förväntas bli omhändertagen av sin maka. Förväntningar till en kostnad av 37569kr ställs tydligen inte på mannen i ett äktenskap. Han förväntas endast bistå till en kostnad av 19229kr. Skillnaden i normkostnaden för kvinnors behov av äldreomsorg visar också att det hos kommunernas biståndsbedömare finns en klar könsskillnad i sättet att bedöma vårdbehovet. Det är inte vårdbehovet utan civilstånd och könstillhörighet som bedöms. Utredningens förslag om en normkostnad för äldreomsorg baserad på kön och civilstånd innebär, att kvinnors obetalda arbete långt in på ålderdomen kommer att utnyttjas av samhället. Den principen är varken jämställd eller objektiv. I jämställdhetsdirektivet (dir. 1994:124) till kommittéer och utredare sägs: "Jämställdhetsaspekter skall också särskilt analyseras och redovisas vid förslag om strukturförändringar i samhället." Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att jämställdhetsdirektivet följs vad gäller äldreomsorg baserad på kön i utformandet av propositionen om det kommunala utjämningsbidraget?
fr · GM11272 · 1999-01-01 00:00:00 — I betänkandet "Kostnadsutjämning för kommuner och landsting" (SOU 1998:151) redovisas förslag om hur vi med stöd av olika faktorer skall kunna utjämna skillnader i förutsättningar för olika delar av landet. Utredningen föreslår att en faktor som skall leda till högre kommunalt utjämningsbidrag skall vara antalet män i åldern som tjänar under 140000kr . Anledningen sägs vara att dessa män är en större belastning på kommunernas socialbidragskostnader på grund av arbetslöshet. Implicit sägs därmed att kvinnors arbetslöshet inte i samma utsträckning som mäns utgör ett personligt problem som kräver att samhället stöttar individen. Flera rapporter visar att män erhåller högre ekonomiskt bistånd än kvinnor i samma situation därför att män anses mer hjälplösa än kvinnor. Kvinnors behov av stöd tar sig delvis andra uttryck än mäns och det borde vara ett viktigt jämställdhetsmål att samhällets stöd till kvinnor blir lika stort som stödet till män. Det kan inte vara vare sig jämställt eller objektivt att ett beteende hos män i ålder med en årslön under 140000kr skall kunna påverka ett kommunalt utjämningsbidrag. I jämställdhetsdirektivet (dir. 1994:124) till kommittéer och utredare sägs: "Jämställdhetsaspekter skall också särskilt analyseras och redovisas vid förslag om strukturförändringar i samhället." Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att jämställdhetsdirektivet följs, vad gäller stödet till kvinnor i utformandet av propositionen om det kommunala utjämningsbidraget?
fr · GM11273 · 1999-01-01 00:00:00 — Ytterligare ett ryskt misstänkt rättsövergrepp, identiskt med fallet , är nu aktuellt. Det handlar om journalisten , , som ställdes inför militärdomstolen i anklagad för att ha rapporterat om Stillahavsflottans radioaktiva utsläpp och därmed avslöjat miljöbrott. har suttit fängslad i en isoleringscell sedan han greps . Människorättsorganisationer har utan framgång protesterat. Här finns klara misstankar om att militären vill dölja allvarliga miljöbrott, precis som i fallet Nikitin. Överläggningarna sker bakom stängda dörrar och anklagelserna mot grundas, enligt försvarsadvokaten, på en partisk utredning gjord av den militära underrättelsetjänsten och Stillahavsflottans åklagare. Avser regeringen att, på samma sätt som vid rättegången mot Nikitin, ge den svenska ambassaden i uppgift att på nära håll följa händelseutvecklingen?
fr · GM11274 · 1999-01-01 00:00:00 — Det finns en rad sjukdomar eller symtombilder som är omdebatterade i forskarsamhället när det gäller orsakssamband, men som är omvittnade och väl dokumenterade vad gäller symtomen. De som berör flest människor torde vara amalgamförgiftning och överkänslighet för elektromagnetiska fält. Vi har också en etisk grundprincip som säger att symtomen måste tas på allvar och att så länge ett samband inte är fullständigt klarlagt (eller motbevisat) så gäller försiktighetsprincipen - man får inte bortse från sjukdomen och inte heller från det misstänkta orsakssambandet. Därmed måste också läkarna vara utbildade på området och veta hur de skall agera. I medicinhistorisk backspegel kan man ofta se att detta är en klok princip, eller att det skulle ha varit det om den tillämpats. Jag tänker då exempelvis på asbesten, som hann skörda så många offer trots att det inte saknades varningssignaler. Ändå finns det patienter i vår sjukvård som inte blir tagna på allvar när de kommer till läkarna med sina ofta mycket svåra symtom som de själva utan tvekan tolkar som beroende på exempelvis kvicksilverförgiftning. Min fråga till utbildningsministern är därför följande: Har utbildningsministern för avsikt att ta några initiativ för att undervisningen om kvicksilverförgiftning och elöverkänslighet i läkarutbildningen skall förbättras?
fr · GM11275 · 1999-01-01 00:00:00 — På regeringens initiativ har överläggningar om skattepolitiken inletts mellan riksdagspartierna. förekom uppgifter i medier om att Socialdemokraterna avsåg att under överläggningarna ta upp frågan om s.k. maxtaxa på dagis. Detta avfärdades av finansministern som till TT sade: Det är fel. Frågan är viktig men vi kan inte ta upp allt mellan himmel och jord i skatteöverläggningarna. Under partiledardebatt den 20januari sade däremot statsministern: Skatteöverläggningarna bör resultera i sänkta barnomsorgsavgifter. Vems ord gäller; finansministerns eller statsministerns? Avser finansministern att inom ramen för skattesamtalen försöka åstadkomma en uppgörelse som inkluderar s.k. maxtaxa på dagis?
fr · GM11276 · 1999-01-01 00:00:00 — uttryckte sig i partiledardebatten den 20januari 1999 på ett sådant sätt att man kan få intrycket att han värderar den samlade koncernen till . Han jämförde ett uppskattat värde på om när försäljning var aktuell . sade: "är prislappen 200 miljarder eller däromkring. Det är 160000 miljoner därför att vi inte rivstartade med ." utgör av den nya koncernen som i så fall skulle ha ett samlat värde om . Bedömningar som telekomanalytiker gjort talar enligt olika uppgifter om ett spann på . I pressmeddelandet om affären framgår ingen värdering av vare sig eller det nya bolaget. Med anledning av detta vill jag fråga näringsministern: Vilken "prislapp" har i den nu föreslagna fusionen?
fr · GM11277 · 1999-01-01 00:00:00 — I finns en gymnasieskola som vill ge skolan en attraktiv profil och höja skolans status genom att inrätta en engelsk sektion. En stor del av undervisningen är tänkt att bedrivas på engelska. Planeringen är långt framme. Elever, föräldrar, lärare och politiker är positiva till försöket. har regeringen stoppat planerna med hänvisning till en kommande statlig utredning. I har vi haft en intensiv debatt om friskolor kontra kommunala skolor. Friskolor blir ofta det därför att de vill profilera sig på ett speciellt sätt. Nackdelen med friskolor är att de ofta binder resurser som gör det svårare för de kommunala skolorna att vara kostnadseffektiva. En möjlighet att behålla kostnadseffektiviteten men ändå uppnå friskolornas möjlighet till profilering är att låta de kommunala skolorna profilera sig så länge de följer de bestämmelser som utfärdat. Jag vill fråga statsrådet: Avser statsrådet att vidta några åtgärder för att underlätta för kommunala förskolor och skolor att profilera sig?