ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11355 · 1999-12-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:355 av () till finansminister om höjda skatter på motorcyklar föreslår i sitt slutbetänkande att fordonsskatten på allt lättare fordon som har beräknats efter tjänstevikt, slopas och ersätts av en enhetsskatt. Det nya enhetsbeloppet är för motorcyklar. Det innebär en avsevärd höjning från den nuvarande nivån. Utredningen föreslår vidare att den försäljningsskatt som tas ut på motorcyklar, lätta bussar och lätta lastbilar slopas. När det gäller motorcyklar innebär det förslaget naturligtvis en viss kompensation för den höjda fordonsskatten. Enligt motorcykelbranschens beräkningar innebär dock inte den slopade försäljningsskatten att man kompenserar fullt ut för den nya högre enhetliga fordonsskatten på . Baserat på försäljningen av motorcyklar beräknas en enhetsskatt på fullt ut kompensera bortfallet av gamla motorcyklar. Det är alltså en reell skattehöjning på som trafikbeskattningsutredningen föreslår. Ytterligare en skatt som läggs på de hårt beskattade fordonen. Vilka åtgärder kommer finansministern att vidta med anledning av trafikbeskattningsutredningens förslag om ökad beskattning av motorcyklar?
fr · GN11356 · 1999-12-07 00:00:00 — Fråga 1999/2000:356 av () till utbildningsminister om samordningen mellan utbildningsmyndigheterna ska snart avsluta sin ettåriga utbildning vid kommunala vuxenskolan i . Då har hon pluggat ihop de poäng som behövs för att söka in på högskolans sjuksköterskeutbildning. Verket för högskoleservice ska ha ansökan senast den 7december. Men komvuxutbildningen slutar först den 20:e samma månad. När begär att få sitt betyg tidigare innebär detta att hon förlorar sitt utbildingsbidrag. Som student har man små marginaler och ett bortfall på är svårt att ersätta. Alternativet är att vänta med att söka till högskolan tills nästa hösttermin. Men man går ju ofta på komvux för att läsa vidare på högskolan. Verket för högskoleservice är mycket bestämt över att det är de senast måste ha ansökningar till högskolan. är att återkräva utbildningsbidragen. Människor kan komma i kläm när myndigheter strikt följer sina regler. När det råder så dålig samordning mellan myndigheterna är det fler än i som kommer beröras och försättas i svåra situationer. Vilka åtgärder avser statsrådet vidta mot den bristande samordningen mellan utbildningsmyndigheterna?
fr · GN11357 · 1999-12-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:357 av () till utbildningsminister om sjöbefälsutbildning har med all önskvärd tydlighet betonat att nuvarande sjöbefälsutbildning inte motsvarar de behov näringen har. Utbildningen är alltför teoretisk för den yrkepraktiska kompetens som krävs. Den innehåller också forskningsmoment som innebär att studieavhoppen är stora. De som sökt sig till utbildningen tycks vara mer intresserade av den praktiska kunskapen. Utbildningens innehåll och form borde ses över, anser föreningen. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att tillgodose behovet av en sjöbefälsutbildning som motsvarar de krav som ställs?
fr · GN11358 · 1999-12-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:358 av () till näringsminister om sårbarheten inom eldistributionen I samband med den senaste stormen som drabbade framför allt delar av , så uppstod långa tidsmässiga elavbrott. Detta drabbade såväl enskilda hushåll som vissa verksamheter t.ex. mjölkproduktionen. har efter detta påtalat att sårbarheten är stor inom eldistributionen. Jag vill med anledning av detta fråga vad näringsministern avser vidtaga för åtgärder med anledning av denna situation.
fr · GN11359 · 1999-12-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:359 av () till försvarsminister om räddningstjänsten på flygplatserna under nyårsnatten har ansvar för brand och räddningstjänster vid sina flygplatser i fred och krig. har dock inga egna anställda flygplatsbrandmän. består av civilpliktiga. De anställda som finns på flygplatsernas räddningstjänster är flygplatsbrandchefer samt insatsledare. Detta gör att ansvaret för räddningstjänsten vid 16 av största flygplatser vilar på de civilpliktiga. Utbildningen av flygplatsbrandmän som bedrivs av är attraktiv. Många totalförsvarspliktiga söker sig till denna utbildning. Det innebär inte några större svårigheter för att rekrytera tillräckligt med personal för att klara säkerhetskraven på flygplatserna. Civilpliktig personal får inte användas som beredskap i fredstid utan får enbart nyttjas under höjd beredskap. Det krävs dessutom kvalificerad arbetsledning för att nyttja pliktpersonalen för incidenter. planerar att utbilda dvs. ha i beredskap runt 140 flygplatsbrandmän under nyårsaftonskvällen den 31december 1999. Detta trots att en del flygplatser är stängda den natten, exempelvis i . Avser ministern vidta åtgärder mot att ansvaret för räddningstjänsten på flygplatserna under nyårsnatten läggs på de civilpliktiga?
fr · GN11360 · 1999-12-10 00:00:00 — Fråga 1999/2000:360 av () till försvarsminister om lottorna Det är tog initiativet till vad som har kommit att bli dagens lottor. Historiskt och betonas på politiskt håll stödet för de olika frivilliga försvarsorganisationerna. Lottorna och Bilkåristerna är två kvinnliga frivilliga försvarsorganisationer, som båda har viktiga roller i vårt totalförsvar. För kvinnor har även medlemskapet i någon av organisationerna blivit en grund från vilken man gått vidare till internationella uppdrag. vet vi inte hur, men den omstrukturering av försvaret som är under beredning, ger ändrade förutsättningar även för de frivilliga försvarsorganisationerna. En slutsats är att det bör bli än viktigare att stödja de frivilliga försvarsorganisationerna, men det behövs nu ett klarläggande om att de kvinnliga frivilliga försvarsorganisationerna inte kommer att få stå tillbaka för de manliga motsvarigheterna. Min fråga till försvarsministern är om regeringen, vid omställningen av vårt försvar, även beaktar de kvinnliga frivilliga försvarsorganisationerna.
fr · GN11361 · 1999-12-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:361 av () till socialminister om implementering av artikel 12 i Enligt artikel 12 i ska "det barn som är i stånd att bilda egna åsikter /tillförsäkras/ rätten att fritt uttrycka dessa i alla frågor som rör barnet". Det anges också att dessa åsikter "skall tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad". Artikeln sätter ingen nedre åldersgräns för denna rättighet. FN har betonat att också små barn har åsikter, och ansvaret läggs på myndigheterna att utveckla metoder för att dessa kommer till uttryck och beaktas. I kontakten med , skolan, barnomsorgen, rättsväsendet etc. har barn ofta svårt att komma till tals. De vuxna ha tolkningsföreträde när det gäller barnets situation; det är inte ovanligt att de talar med varandra över huvudet på barnet. Om barnet i en utsatt situation ska kunna få hjälp att lösa sina problem, måste det få en chans att delta i samtalet och få sina åsikter tagna på allvar. Det är viktigt att barnet får en chans att formulera sin syn på problematiken innan vuxenvärlden gör det. vet inte ens barnet varför hon eller han befinner sig på eller på en barnpsykiatrisk mottagning. Frågan är hur artikel 12 ska kunna implementeras i olika samhällsverksamheter som berör barn och där barnen borde få göra sin stämma hörd? anser att det är mycket angeläget att barns möjligheter att komma till tals och bli hörda förbättras inom , skolan, barnomsorgen och rättsväsendet. Med anledning av ovanstående vill jag fråga: Hur avser socialministern att agera för att implementera artikel 12 i i de ovan beskrivna verksamheterna?
fr · GN11362 · 1999-12-09 00:00:00 — Fråga 1999/2000:362 av () till statsrådet om föräldrapenning En förälder får överlåta rätt till tillfällig föräldrapenning för vård av ett barn till en annan försäkrad som i stället för föräldern avstår från förvärvsarbete för vård av barnet. Detta regleras i 4 kap. 11 a § lagen om allmän försäkring. Skulle barnets båda föräldrar uppbära tillfällig föräldrapenning finns inte någon laglig möjlighet att överlåta tillfällig föräldrapenning till annan försäkrad. I fall där föräldrarna uppbär tillfällig föräldrapenning för ett barn kan annan vårdare inte få ersättning för vård av annat barn i syskonskaran. Där detta uppstår är ofta situationen i övrigt traumatisk och stressad. Exempel är då ett nyfött barn föds med livshotande sjukdom och vårdas på annan ort där båda föräldrarna behöver vara med. En anhörig kan inte med dagens regler ta hand om syskonen. Samhället borde i dessa enstaka fall kunna ställa upp och erbjuda en tredje vårdare ersättning i form av tillfällig föräldrapenning. Hur tänker socialförsäkringsministern agera för att personer i sådana här situationer inte blir klämda mellan olika regler och att de får det stöd de behöver?
fr · GN11363 · 1999-12-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:363 av () till statsrådet om jämlikhet i arbetsskadeförsäkringen TCO har anmält till för vad de anser vara könsdiskriminering i den svenska arbetsskadeförsäkringen. Regeringen har svarat i ett brev daterat till den 10november 1999. Tyvärr visar regeringens svar på mycket liten förståelse för och intresse av att sätta sig in i och åtgärda de av TCO beskrivna problemen. TCO visar i sin anmälan främst på två ojämlikheter som enligt dem, och enligt mig, är mycket orättvisa. Den bakomliggande orsaken till de två ojämlikheterna beror på att arbetsmarknaden är starkt könssegregerad och att det är kvinnor som går ned i tjänstetid för att få mer tid till sina barn. Kvinnors arbetsskador är i stor utsträckning belastningsskador. Genomgripande forskning visar på sambanden mellan utsatta kvinnors arbeten och uppkomna skador. I enskilda fall är det, trots att kunskaperna finns, nästan omöjligt att bevisa att långvarig belastning ger upphov till skada. Den som är partiellt tjänstledig för vård av barn och drabbas av arbetsskada går en dyster framtid till mötes. Arbetsskadelivräntan beräknas då nämligen på deltidsarbete. Givetvis borde ersättningen, likt andra försäkringar mot inkomstbortfall, beräknas utifrån en uppskattning av de möjliga inkomster som går förlorade på grund av skada. Avser ministern verka för att ge kvinnor i ovan nämnda situationer mer jämlika arbetsskadevillkor, i förhållande till övriga befolkningen i allmänhet och män i synnerhet?
fr · GN11364 · 1999-12-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:364 av () till statsrådet om ökad kompetensutveckling Det råder en stor samstämmighet om att ökad kompetensutveckling är nödvändig inom det svenska arbetslivet. behöver detta för att kunna stå sig i konkurrensen mot omvärlden och det är en förutsättning för en stabil tillväxt och utveckling inom landet. Detta är såväl arbetsmarknadens parter som ledamöter eniga om. Vi bör därför ta till vara alla möjligheter inom EU:s nya mål 3-program att stärka kompetensutvecklingen för anställda i alla verksamheter. Parterna på arbetsmarknaden har efter samtal med regeringen klart uttryckt sina prioriteringar, som parterna är överens om. Regeringen har dock frångått dessa i det samlade programdokumentet för mål 3 under åren 2000@2006 @ den s.k. SPD:n. Ånyo urholkas förtroendet för samtal med regeringen och även möjligheter att stärka kompetensutvecklingen. Regeringen har i SPD:n minskat medel för kompetensutveckling och fördelat dessa till ordinära arbetsmarknadspolitiska åtgärder. I höstens budget avsätts medel för individuella kompetenskonton och AMS verksamhet reduceras. Vid utformningen av nya mål 3 så agerar regeringen tvärtom. Medel för kompetensutveckling minskas och för arbetsmarknadsåtgärderna ökas dessa. Vilka politiska överväganden ligger bakom den förändrade inställningen i förhållande till överenskommelsen med parterna?
fr · GN11365 · 1999-12-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:365 av () till utrikesminister om mänskliga rättigheter i har vi på nytt nåtts av oroande rapporter om övergrepp från den iranska regimen mot mänskliga rättigheter i . Studenter har misshandlats och häktats. Enligt uppgift har flera av de häktade ännu inte ställts inför domstol, men hålls fortfarande häktade. genomfördes militära attacker mot den iranska motståndsrörelsen som uppehöll sig på irakiskt territorium. Resultatet blev flera dödade och ännu flera skadade. Det inträffade resulterade i att FN återigen i en resolution fördömde den iranska regimens agerande. FN:s specielle rapportör för , som bl.a. har att följa upp hur resolutionerna om mänskliga rättigheter efterlevs, har såvitt jag vet ännu inte tillåtits besöka . Detta inger oro. Av allt att döma är den iranska regimen mera intresserad av reformer inom mänskliga rättighetsområdet i sina ord än i sina gärningar. har intagit en kritisk hållning till den iranska regimens övergrepp, när det gäller mänskliga rättigheter, men valt att påverka genom dialog. Jag anser det vara ett gott grundläggande förhållningssätt, men anser också att det finns anledning att med anledning av sommarens och höstens utveckling skärpa kritiken i denna dialog. Jag vill därför fråga utrikesministern: Vilka åtgärder avser utrikesministern vidta för att utöva ytterligare påtryckning mot den iranska regimen i syfte att förbättra respekten för mänskliga rättigheter i ?
fr · GN11366 · 1999-12-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:366 av () till utrikesminister om assyriers/syrianers situation i Assyrier/syrianer har drabbats extremt hårt i . bodde mer än två miljoner assyrier i sydöstra . finns bara några tusen kvar i området. Därtill kommer något tiotusental assyrier/syrianer i andra delar av landet. De lever under hård press och stor oro. Allvarliga rapporter om mord och övergrepp har redovisats också . Inför diskussionerna om ett turkiskt medlemskap i har mänskliga rättigheter och situationen för kurderna givits hög prioritet. Det är viktigt, men här måste också assyriernas/syrianernas situation beaktas. Många av de, som flytt från lever nu i och känner stor oro för anhöriga och vänner, som finns kvar i landet. De är också berövade sitt kulturarv och sin egendom i form av land och gårdar i landet. De assyrier/syrianer, som fortfarande bor kvar i sitt hemland måste få sina mänskliga rättigheter respekterade. Det kulturarv, som assyrier/syrianer har i sydöstra får inte förödas och de assyrier/syrianer, som tvingats fly från måste få sin rätt till egendom respekterad. Jag vill fråga utrikesministern om i överläggningar med inom EU också beaktar assyriers/syrianers mänskliga rättigheter, kulturarv och egendom.
fr · GN11367 · 1999-12-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:367 av () till justitieminister om polisens kostnader för bevakning av gruvhål Före /94 gick kostnaderna för hantering av gruvhål på kostnaderna för brottsutredning, dvs. på löpande räkning. Gruvhålskostnaden utgjorde därmed ingen ekonomisk belastning för polisväsendet i . Med det budgetsystem som gäller förhåller det sig annorlunda. i har under pågående budgetarbete måst avsätta för gruvhålen. Denna kostnad drabbar polismyndighetens budget. Vid fastställande av länsramarna centralt har ingen ekonomisk kompensation utgått för denna merkostnad, som är specifik för vårt län. Kostnaden går därför direkt ut över den operativa polisverksamheten i . Bevakningen av gruvhålen sköts i realiteten inte av polispersonal utan är tjänster som polisen upphandlar externt. Det är svårt att se varför gruvhål ska vara en polisiär angelägenhet i dessa tider när renodling annars är ledstjärnan. När jag ställde en motsvarande fråga svarade justitieministern att det var för tidigt att uttala sig om vem som skulle ansvara för tillsynen av övergivna gruvhål. , , borde ett svar ha mognat fram. Mot bakgrund härav vill jag ställa följande fråga till justitieministern: Vilka åtgärder är justitieministern nu beredd att vidta för att kostnaden för bevakning av gruvhål inte ska bli en ekonomisk belastning för polisverksamheten i ?
fr · GN11368 · 1999-12-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:368 av () till justitieminister om barnets rätt I alla sammanhang förordas att gäller och att barnets bästa ska stå i fokus. Ändå kan en man som slagit ihjäl ett litet barns mamma få behålla barnet i vårt land. Laga grund tycks saknas för att frånta honom rätten att i egenskap av vårdnadshavare bestämma i vilket familjehem barnet ska bo han sitter i fängelse eller genomgår rättspsykiatrisk vård. Skulle det bli verklighet att ett rättsfall efter de överklaganden som är möjliga att göra, ändå visar att en pappa som slagit ihjäl ett barns mamma får behålla vårdnaden om barnet, är hela rättssäkerheten i fara. Det skulle leda till att en man vid en vårdnadstvist kan slå ihjäl mamman, för att få vårdnaden om barnet. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till justitieminister : Vilka åtgärder kommer justitieministern att vidta för att skapa lagstiftningsskydd för barn vars föräldrar begått våldshandlingar?
fr · GN11369 · 1999-12-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:369 av () till näringsminister om avtal för avveckling Både och har uttryckt tillfredsställelse med det avtal som regeringen förhandlat fram för avvecklingen av . För att kunna bedöma rimligheten i den ersättning som får måste man känna till produktionskostnaden för . Men denna vill inte uppge. Det hävdas emellertid att produktionskostnaden för är högre än för , vars produktionskostnad enligt tidigare uppgifter beräknas till per kWh. Av detta skulle man kunna dra slutsatsen att produktionskostnaden för är ca per kWh, vilket också är den bedömning som Per Kågesson, tidigare energisakkunnig på , gör på DN-debatt den 11december. Eftersom kraftpriset beräknas vara /kWh innebär detta att går med ett kraftigt årligt underskott. På grund av förväntat ökat underhåll och förmodligen även ökad produktionsskatt vore en ytterligare ökad produktionskostnad för förväntad vid fortsatt drift. Även om kraftpriset ökar skulle avkastningen från med ovanstående analys som grund bli synnerligen mager och i själva verket under ett rimligt avkastningskrav. Trots detta säger sig regeringen vara villig att ersätta med , inklusive merkostnad för enreaktordrift. Avser näringsministern att offentliggöra vilka produktionskostnader som regeringen räknat med för driften av ?
fr · GN11370 · 1999-12-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:370 av andre vice talman () till utrikesminister om stöd till FN:s insatser i Den 23november 1999 svarade utrikesministern för regeringen i en interpellationsdebatt i om . Den handlade bl.a. om förberedelserna inför den planerade folkomröstningen . Många tecken tyder på att det inte kommer att bli möjligt att genomföra folkomröstningen vid den planerade tidpunkten, framför allt på grund av att den s.k. identifieringsprocessen, dvs. att fastställa vilka som är röstberättigade, dragit ut . Den 7december förklarade FN:s att identifieringsprocessen kommer att leda till att referendum inte kommer att kunna hållas förrän tidigast . har förvisso på olika sätt stött FN:s arbete i området med bl.a. minröjning, civilpoliser och bistånd genom enskilda organisationer. I debatten frågade jag utrikesministern om därutöver skulle kunna utbilda extra personal @ ca 40 personer @ för att påskynda identifieringsprocessen, så att denna kan genomföras och i övrigt finansiera annan verksamhet i samband identifieringsprocessen. står det klart att det är personalbrist man lider av i samband med identifieringsprocessen. Jag fick i den ovannämnda interpellationsdebatten inte något svar på min fråga. Därefter har jag dock varken formellt eller informellt fått något som helst svar på min fråga. Jag vill därför ånyo fråga utrikesministern: Är den beredd att avsätta extra resurser för att öka FN:s möjligheter att i rimlig tid slutföra arbetet med att fastställa vilka som är röstberättigade i folkomröstningen om framtid?
fr · GN11371 · 1999-12-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:371 av () till statsrådet om bristande kunskaper i svenska senaste stora invandrarstudie visar en dyster bild av invandrarnas språkliga integrering. Sex av tio invandrare klarar bara en mycket enkel vardagssvenska. Jämfört med tidigare undersökning synes resultatet inte ha förbättrats @ snarare tvärtom. resultat för elever med invandrargrund är lika skrämmande. Vårterminen fick var tredje invandrarelev betyget Icke godkänd i svenska 2 och blev därmed inte behörig till gymnasieskolans nationella program. av de elever som antingen är födda i ett annat land eller har två föräldrar som är födda utomlands har inte fullföljt sina gymnasiestudier . Goda kunskaper i svenska är avgörande för hur väl invandrare lyckas i . Det är viktigt att betona svenska språkets betydelse, oavsett den enskilde individens bakgrund och förförståelse. Att förstå hur saker och händelser hänger ihop är förknippat med vår förmåga att urskilja och utrycka oss genom ett språk. Motsatsen kan medföra en känsla av utanförskap och därmed en bristande delaktighet i det samhälle man lever i. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att förbättra invandrarbarns, ungdomars och vuxnas kunskaper i svenska?
fr · GN11372 · 1999-12-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:372 av () till justitieminister om polisbristen i slår larm! Det finns inte tillräckligt med pengar för att klara av verksamheten . Länet saknar drygt 200 poliser! Detta är en direkt följd av att har varit stängd vilket lett till att man gått miste om 800 poliser i landet. Polisbristen får mycket allvarliga konsekvenser ute i samhället när medborgare inte är garanterade trygghet, och inte får hjälp när den behövs. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta för att vända den rådande krissituation som polismyndigheten befinner sig i?
fr · GN11373 · 1999-12-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:373 av () till näringsminister om allmänt anställningsstöd När en företagare anställer någon som är arbetslös kan s.k. allmänt anställningsstöd utgå. Syftet är att stimulera anställningar av personer som har svårigheter att få ett reguljärt arbete. Det allmänna anställningsstödet lämnas av lönekostnaden, dock högst per dag, och ges normalt . Då ersättningen till företaget betalas ut sätts inte pengarna in direkt till företaget utan på företagets skattekonto. Först efter begäran från företaget betalas pengarna ut från skattekontot. Utbetalningen av pengar för detta s.k. allmänna anställningsstöd är ett exempel på rutiner och regler som ökar krånglet, inte minst för småföretagen. Ersättningen grundar sig på kostnader i företaget, och därför vore det rimligt att ersättningen betalades ut direkt till företaget. Vilka åtgärder är näringsministern beredd att vidta för att de krångliga rutinerna vid utbetalning av allmänt anställningsstöd ändras så att stödet betalas ut direkt till företaget?
fr · GN11374 · 1999-12-13 00:00:00 — Fråga 1999/2000:374 av () till miljöminister om , det svensk@norska gränsvattnet mellan och kommuner, är ett hårt prövat vatten. fanns i princip inget liv i vattnet och en giftig stank svävande runt gränsvattnet. Det går inte att nämna alla miljöministrar som besökte i syfte att påverka norska myndigheter att vidta åtgärder för att rädda det gemensamma vattnet. av svenska påtryckningar började man på norska sidan att vidta åtgärder vilket snabbt resulterade i ett så rent vatten att numera även fiskelyckan ger sig till känna. är åter aktuell för hot om ökade utsläpp. vill öka produktionen med trämassa och papper. Det som oroar är ökningen av fosforutsläpp samt kemiskt syreförbrukande material i . Detta är det andra hotet som riskerar vatten och dess kvalitet. har norska myndigheter nämligen aviserat planer på att spränga en tröskel i . Dessa planer har fortfarande inte plockats bort från dagordningen. Min fråga till miljöministern är: Vilka åtgärder avser miljöministern vidta för att förhindra att hårt prövade miljö återigen försämras?
fr · GN11375 · 1999-12-14 00:00:00 — Fråga 1999/2000:375 av () till jordbruksminister om en sammanhållen svensk hästpolitik Antalet hästar har de senaste tre decennierna ökat rekordartat, från drygt 70000 till över 200000 . Hästarna utgör både som foderkonsumenter och som arbetskraft en viktig inkomstkälla för det svenska lantbruket och för den svenska landsbygden. Parallellt med att hästens roll har minskat inom jord- och skogsbruket har dess betydelse i fritidslivet ökat. Hästnäring som helhet, inräknat t.ex. trav och galopp, omsätter enligt olika uppgifter nära . Hästnäringen bör betraktas som en resurs för samhället och inte minst för landsbygden. Det är därför viktigt att skapa förutsättningar för att bevara och utveckla hästnäringen i . Med anledning av detta vill jag fråga: Vilka åtgärder avser jordbruksministern vidta för att främja den svenska hästnäringen?