ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN1223 · 1999-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:23 om katastrofen på har frågat utrikesministern vad vidtar för åtgärder med anledning av jordbävningskatastrofen på för att hjälpa till med att rädda liv. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Utrikesminister gjorde den 22september ett uttalande där hon uttryckte sin medkänsla med folket på för allt det lidande som jordbävningskatastrofen medfört. Uttalandet togs väl emot på taiwanesisk sida. Som framgått i pressen har , , förklarat att man är beredd att överväga en insats om en sådan begäran kommer från taiwanesiskt håll. Från i har man positivt noterat detta. undersöker möjligheterna att bidra med förnödenheter till de katastrofdrabbade. Flera internationella aktörer är på plats i , bl.a. UNDAC, United Nations Disaster Assessment and Coordination, ett FN-team som utgörs av representanter från olika länder. I detta team ingår även en svensk från räddningstjänsten i . Genom representation i och olika internationella aktörer följer vi noga utvecklingen i de katastrofdrabbade områdena. Även inom EU finns beredskap att bistå. Kommissionens ordförande har förklarat att kommissionen skulle ställa sig positiv till en eventuell förfrågan om stöd.
frs · GN1224 · 1999-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:24 om flyktingförläggning i har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser vidta för att artikel 3 ska tillämpas i samband med omstruktureringen av flyktingförläggningen i . Den svenska överföringen av medborgare från , som fördrivits från provinsen och som befann sig i dess närområde, kom sammanlagt att omfatta 3865 personer. Eftersom de är i behov av tillfälligt skydd i har de beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd med stöd av den särskilda förordning som regeringen utfärdade den 15april 1999. Drygt 1100 av dessa personer har valt att återvända till sitt hemland. är huvudman för mottagandet av asylsökande. I ansvar ingår bl.a. att se till att det finns platser på anläggningar för alla asylsökande m.fl. som är i behov av inkvartering på en anläggning. Verksamheten skall bedrivas på ett flexibelt sätt för att klara de svängningar i mottagandet som kan uppstå men måste, på samma sätt som all statlig verksamhet, bedrivas så effektivt som möjligt. Vad jag erfarit från är den genomsnittliga dygnskostnaden för en anläggningsplats i högre än motsvarande kostnad i och . Eftersom återvändandet till provinsen har gått snabbare än vad beräknat finns nu tomma platser på anläggningarna i såväl som i och . har därför gjort bedömningen att det inte är ekonomiskt försvarbart att behålla den dyraste anläggningen, även om detta innebär att barnfamiljer måste byta anläggning. När det gäller frågan om barnets bästa är jag medveten om att det är olyckligt att barnen måste byta skola. Jag förutsätter dock att undervisningen i och har en god kvalitet. Vidare utgår jag från att som myndighet är väl medveten om sitt ansvar i enlighet med och portalbestämmelsen i utlänningslagen.
frs · GN123 · 1999-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:3 om väginspektioner har frågat mig om jag avser att tillmötesgå förslag att halvera resurserna för fordons- och förarkontroll . Regeringen har högt ställda mål för trafiksäkerheten. presenterade jag ett 11-punktsprogram för ökad trafiksäkerhet. Jag aviserade i 11-punktsprogrammet att regeringen avser att förstärka trafiksäkerhetsarbetet genom att omfördela från anslag för administration och sektorsuppgifter till byggandet av säkrare vägar. arbetar nu med detta och kommer att redovisa vilka effekter denna omfördelning får på aktiviteter inom sektorsuppgiften. Regeringen anger mål för trafiksäkerhetsarbetet och anslår medel till arbete för att nå dessa mål. Det är ansvar att finna de åtgärder som är de bästa för att nå trafiksäkerhetsmålen. Jag förutsätter att prioriteringar kommer att få en gynnsam effekt på trafiksäkerheten.
frs · GN124 · 1999-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:4 om multihandikappades förutsättningar har frågat mig på vilket sätt jag avser garantera att blinda barn med multifunktionshinder ska få en högkvalitativ undervisning i fortsättningen. Jag vill inledningsvis säga att jag delar en av utgångspunkter, nämligen att det inte är rimligt att tro att alla kommuner i förväg ska kunna bygga upp och utveckla kunskap när det gäller mycket ovanliga eller komplexa funktionshinder. Jag har en principiell övertygelse om värdet och vikten av att barn med funktionshinder, i likhet med andra barn, kan bo med sina föräldrar eller i deras närhet och få sin skolgång i en skola i närheten av hemmet. Mot denna bakgrund är det viktigt att kommunerna vid behov tillförs den kunskap som är nödvändig för att, som i det aktuella fallet, kunna erbjuda barn med synskada och flerfunktionshinder en utbildning av god kvalitet. Den absoluta majoriteten av barn som tillhör målgrupp får sin undervisning i den kommunala särskolan, ofta inom träningsskolan. Flertalet elever i träningsskolan har flerfunktionshinder, varav en majoritet med synskada/synsvaghet. Jag kan, mot denna bakgrund, inte se någon risk för att elever som tillhör målgrupp skulle uppleva sig avvikande i förhållande till sina kamrater där. De aktuella barnen respektive ungdomarna kräver ett mycket individuellt anpassat stöd och det är viktigt att resurscenters personal ges möjlighet att arbeta direkt med barnet, dess föräldrar och den personal som finns runt barnet. Min ambition är således att genom en utökad resurscenterverksamhet vid ytterligare stärka stödet till dessa barn. Inom ramen för resurscenterverksamheten ska det också finnas kvar en mindre skoldel för främst visstidsplaceringar. Detta för att kunna möta behoven hos barn och ungdomar som av olika skäl kan behöva mer intensifierade specialpedagogiska insatser . Såvitt gäller de garantier som efterlyser vill jag avslutningsvis säga att regeringen bedömer att det finns goda möjligheter till fungerande lösningar för de enskilda barnen och deras familjer i hemkommunen genom undervisning förlagd till en grundsärskola eller träningsskola i kombination med de insatser som görs med stöd av LSS. En utökad resurscenterverksamhet vid kan, enligt vår uppfattning, bidra till ytterligare förutsättningar för en utbildning av god kvalitet.
frs · GN125 · 1999-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:5 om tidtabell har frågat statsrådet om hon kan garantera att det inte blir nya förseningar i tidtabellen för uppbyggnadsarbete. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. De första fondvalen för de enskilda och överföring av premiepensionsmedel till fondförvaltare har försenats. Orsaken till förseningen är att det datasystem som bl.a. ska hantera pensionsspararnas val av fonder inte kunnat utvecklas och levereras till () . Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att förhindra ytterligare förseningar och därmed trygga att de första fondvalen kan ske . Genomförda och planerade åtgärder har redovisats i en proposition till (prop. 1998/99:98). Åtgärderna har utarbetats efter samråd med övriga partier som står bakom pensionsöverenskommelsen. I enlighet med förslagen i propositionen har en rad lagändringar genomförts för att underlätta igångsättandet av PPM:s verksamhet. PPM har på regeringens uppdrag tagit fram en ny tidsplan för uppbyggnaden av datasystemet samt utvecklat en åtgärdsplan som ska säkerställa att den nya tidsplanen fullföljs. Myndigheten har fått i uppdrag att fortlöpande rapportera om hur uppbyggnadsarbetet fortskrider. PPM ska utarbeta en särskild reservplan som medger en första överföring till fondförvaltare före utgången av även om det uppkommer fortsatta problem i uppbyggnadsarbetet. Regeringen har givit Statskontoret i uppdrag att utvärdera såväl de rapporter som PPM kontinuerligt ska lämna till regeringen som den reservplan som ska utarbetas. Enligt PPM:s senaste rapport har en andra delleverans av datasystemet genomförts . Myndigheten konstaterar att utvecklingsarbetet har skett enligt plan och bedömer att det inte finns några tecken på att det fortsatta uppbyggnadsarbetet i något väsentligt avseende skulle komma att avvika från de aktuella planerna. Statskontoret gör ingen annan bedömning i sin utvärdering. Trots alla åtgärder som vidtagits är det naturligtvis omöjligt att garantera att inga nya förseningar uppstår i ett så stort och komplicerat projekt. Alla projekt i denna storlek är förenade med risker. Jag bedömer att de åtgärder som behövs för att trygga en systemstart har vidtagits. Jag är emellertid beredd att föreslå ytterligare åtgärder om det visar sig nödvändigt för att tidsplanen ska kunna hållas.
frs · GN126 · 1999-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:6 om har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att synskadade, multihandikappade barn ska fortsatt få växa upp med den trygghet i skolsituationen som kan ge dem. Jag vill till att börja med framhålla en för mig viktig handikappolitisk princip, nämligen att barn med funktionshinder, på samma sätt som andra barn, ska ha rätt och möjlighet att bo med sina föräldrar eller i deras närhet och få sin skolgång i en skola i närheten av hemmet. Jag menar också att detta är fullt möjligt om elev, föräldrar, skolpersonal och kommun får rätt stöd. De aktuella barnen och ungdomarna kräver ett mycket individuellt anpassat stöd och det är således viktigt att resurscenters personal i hög utsträckning ges möjlighet att arbeta direkt med barnet, föräldrar och den personal som finns runt barnet. Min ambition är således att genom en utökad resurscenterverksamhet vid ytterligare stärka stödet till dessa barn. Inom ramen för resurscenterverksamheten ska det också finnas kvar en mindre skoldel för främst visstidsplaceringar. Detta för att kunna möta behoven hos barn och ungdomar som av olika skäl kan behöva mer intensifierade specialpedagogiska insatser . Såvitt gäller frågan om en trygg skolsituation vill jag påminna om att den absoluta majoriteten av barn som tillhör målgrupp får sin undervisning i den kommunala särskolan, ofta inom träningsskolan. Flertalet elever i träningsskolan har flerfunktionshinder och jag ser inga skäl till varför möjligheter till samhörighet, kamratskap och utveckling skulle saknas där. Jag vill avslutningsvis säga att regeringen bedömer att det finns goda möjligheter till fungerande lösningar för de enskilda barnen och deras familjer i hemkommunen genom undervisning förlagd till en grundsärskola eller träningsskola i kombination med de insatser som görs med stöd av LSS. En utökad resurscenterverksamhet vid kan, enligt vår uppfattning, bidra till ytterligare förutsättningar för en utbildning av god kvalitet.
frs · GN127 · 1999-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:7 om proposition om ändrade turordningsregler har frågat mig om jag avser att senast lägga fram ett förslag om ändring av turordningsreglerna i lagen om anställningsskydd. Frågan har besvarats tidigare, senast den 26maj. Regeringens avsikt är, som tidigare redovisats, att utan dröjsmål verkställa uppdrag. Arbetet har påbörjats. Lagändringen måste beakta att det inte uppstår några negativa effekter för särskilt utsatta grupper på arbetsmarknaden. Sedvanliga rutiner för lagstiftningsärenden skall även följas. Som jag angett tidigare @ en proposition kan vara färdig .
frs · GN128 · 1999-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:8 om skiftet har frågat näringsminister om vilka åtgärder näringsministern ämnar vidta för att viktiga samhällsfunktioner i samband med IT-omställningen till 2000 säkerställs. Eftersom frågan framför allt berör kärnsäkerhetsfrågor ankommer det på mig att svara på frågan. Regeringen har i två skrivelser till (skr. 1998/1999: 40 och skr. 1998/1999:111) redovisat arbetet med IT-omställningen . har på regeringens uppdrag kommit in med flera redovisningar om läget både vad gäller de svenska kärnkraftverken som det internationella arbetet med datoromställningen till 2000 (Y2K). I den senaste rapporten daterad bedömer att de svenska kärnkraftverken har säkrats för 2000-omställningen och andra kritiska datumpassager såsom . Beträffande det internationella läget redovisas att atomenergiorganet lämnar tekniskt stöd till olika anläggningar i för arbetet med 2000-problematiken. Även bilaterala samarbeten sker mellan länder i och länderna i . Bl.a. har den finska kärnsäkerhetsmyndigheten ett samarbete med vad gäller de ryska reaktorerna vid Kola- och Leningradverken och det franska statliga kraftbolaget har samarbete med , , m.fl. har även deltagit i en s.k. workshop, anordnad av det internationella atomenergiorganet. Vid detta möte delgav sina erfarenheter från arbetet med datoromställningen och fick även inblick i övriga länders arbete på området. skriver i sin senaste rapport att man "inte erfarit några tecken på att säkerheten skulle vara hotad i samband med de aktuella datumpassagerna." Det bör även understrykas att har engagerat sig för ökad kärnsäkerhet i . De projekt som drivit omfattar reaktorsäkerhet, strålskydd, hantering av radioaktivt avfall och förbättrad beredskap mot olyckor etc. Det svenska bilaterala stödet har till stor del riktats mot och dess kärnkraftverk men även de övriga baltiska staterna samt . De slutsatser som , och drar är att länderna i driver sina Y2K-projekt i enlighet med bl.a. internationella atomenergiorganets riktlinjer och att dessa länder kan hantera säkerhetsproblemen. Den teknik som används i större delen av utrustningen vid kärnkraftverken i dessa länder är sådan att flertalet komponenter i kontroll- och driftsutrustning inte innehåller datorer eller inbäddade mikrochips. Den är därmed inte känslig för . De problem som återstår att lösa är inte kopplade till säkerhetssystemen hos reaktorerna utan de handlar om att undvika störningar och avbrott i kraftproduktionen. Avslutningsvis kan nämnas att samt flera centrala och regionala myndigheter kommer att ha beredskap över nyårshelgen. För internationellt informationsutbyte kommer internationella atomenergiorganet att ha en informationsberedskap över nyårshelgen.
frs · GN129 · 1999-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:9 om missförhållanden i de djuretiska nämnderna de har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta med anledning av att () genomfört en kartläggning av obehag, trakasserier och hot mot ledamöter i de djurförsöksetiska nämnderna. I sin gemensamma åtgärdsplan som CFN och redovisat i skrivelse den 10maj 1999 till regeringen har myndigheterna redovisat olika insatser inom försöksdjursområdet som man avser att vidta. I skrivelsen har myndigheterna betonat att bl.a. ledamöterna i de djurförsöksetiska nämnderna har en utsatt arbetssituation. Med anledning av detta och på grund av de senaste årens alltmer militanta djurrättsaktiviteter har CFN genomfört en kartläggning av djurförsöksetiska nämndernas ledamöter och deras arbete. I rapporten över kartläggningen har företaget redovisat hur ledamöterna ser på sina uppdrag. Glädjande nog visar rapporten att nära 9 av 10 ledamöter tycker att nämnduppdraget är ganska eller mycket stimulerande. Av rapporten framgår även att av ledamöterna upplever obehag, trakasserier och hot på grund av sina uppdrag. Av dessa är det något fler forskare än lekmän. Källan till hoten och trakasserierna varierar. Den vanligaste källan är enligt enkätundersökningen organiserade djurrättsaktivister, detta oavsett vilken kategori man tillhör som nämndledamot. På andra plats kommer dock hot eller trakasserier från andra ledamöter i nämnderna. Både forskare och lekmän upplever dessa interna hot och trakasserier. Det är med stor oro som jag tar del av de uppgifter om trakasserier och hot som redovisas i rapporten. Detta måste kraftigt fördömas såväl när det sker från ledamöter i nämnderna som från personer utanför nämnderna. Enligt vad jag erfarit kommer CFN den 30september att hålla ett seminarium där bl.a. enkätundersökningen kommer att utförligt redovisas av Kundskaparna. Vid seminariet kommer också att diskuteras de åtgärder som CFN kan komma att vidta. Jag har också fått besked att tjänstemän från mitt departement kommer att inbjudas att närvara vid seminariet. Härigenom har jag möjligheter att följa utvecklingen. Jag förutsätter att CFN noga analyserar resultaten av enkäten och ser över vilka åtgärder som kan vara nödvändiga att vidta.
fr · GN11100 · 1999-10-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:100 av Per () till miljöminister om tolv miljöprofessorer skrev kontrakt med universiteten för att anställa tolv professorer i olika ämnen. Syftet var att bygga upp en god forskning med många studenter. tvingades NV i huvudsak lägga ned miljöforskningen och ansvaret för de tolv professorernas löner togs tillfälligt över av MISTRA. har NV emellertid fått tillbaka ett stort forskningsanslag och, kan man dra slutsatsen, också ansvaret för de tolv miljöprofessorerna. Oroande är i det sammanhanget att forskningschef , enligt uppgift, sagt att några av dessa visserligen kan "räddas", men att de då ska arbeta för NV:s egna forskningsprojekt. Det skulle innebära en totalt ny forskningspolitik, där det som byggts upp raseras eller snabbt måste omorienteras. Det är väl inte så det är tänkt? Vad avser ministern göra för att skapa klarhet om ansvaret för de tolv miljöprofessorerna och kontinuiteten i deras viktiga miljöforskning?
fr · GN11101 · 1999-10-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:101 av () till justitieminister om fördelning av resurser till polisen i Polisens resurser räcker inte till för att utreda alla brott. De generella neddragningar som har skett över hela landet och resursfördelningen mellan länspolismyndigheterna utfaller mycket negativt för del. Alltför stor del fördelas efter befolkningstal, inte efter faktiska brottsuppgifter. Det är nu oerhört angeläget att resurserna till brottsbekämpning ökar, men också att fördelningen av resurserna länen emellan ses över. Enligt en artikel i från den 21oktober hinner polisen inte med att utreda alla brott. Trots att en specialkommission arbetat med att få ned ärendemängden återstår 40000 anmälningar i . En viktig signal för att förhindra oacceptabelt beteende är att beivra brott. Ärenden som blir liggande och inte utreds bidrar till ovisshet och lidande för brottsoffren och en allmän otrygghet för alla medborgare. Gärningsmannen går fri och slutsatsen blir att samhället accepterar ett brottsligt beteende. Ett tillfredsställande förebyggande arbete, snabba ingripanden och utredningar av brotten kräver att polisresurserna bättre korresponderar mot den faktiska brottsligheten. I är antalet brott per person mycket högre. Det faktiska behovet måste ges större tyngd vid resursfördelning över landet. Vad avser justitieministern göra för att tillgodose polisens behov av extra resurser inom ?
fr · GN11102 · 1999-10-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:102 av () till socialminister om rökning och lungsjukdomar Ungefär 16 gånger fler dör av rökningen än i trafiken. Trots detta får inte den ohälsa och död som rökningen orsakar lika stor uppmärksamhet som döden på vägarna. Förmodligen är det rökningens tysta och smygande förlopp som är orsak till detta i jämförelse med den våldsamma död som trafiken orsakar. Inte ens återkommande rapporter om att alltfler unga kvinnor drabbas av lungcancer har medfört kraftfulla åtgärder mot tobaksrökningen eller någon större debatt. I budgetpropositionen beskriver regeringen tobaksrökningen som den största enskilda folkhälsorisken och ett av de allvarligaste hälsoproblem som ökar globalt. Allra mest röker kvinnliga arbetare och ensamstående mödrar med barn. Regeringen uttalar också att arbetet mot tobakens skadeverkningar måste genomföras på bred front och har som inriktning att kunna lägga en proposition som bl.a. medför ett genomförande av EU-direktivet om förbud mot direkt och indirekt tobaksreklam. Nya forskningsrön visar nu att hälften av alla rökare med tiden insjuknar i lungsjukdomen KOL och utvecklar påtagligt nedsatt lungfunktion. Rökningen är alltså betydligt farligare än vad forskarna känt till och skadar betydligt fler än vad forskarna trott. Jag vill med anledning av de nya alarmerande forskningsrönen fråga: Avser ministern att vidtaga några extra åtgärder med anledning av de nya forskningsrön som redovisats?
fr · GN11103 · 1999-10-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:103 av Skånberg (kd) till socialminister om värnpliktigas drogvanor Enligt en undersökning som har utfört ökar narkotika- och berusningsvanorna bland 18-åriga män som mönstrar. har det ställts frågor till mönstrande män om deras drogvanor. deltog 44000 mönstrande. Av den rapport som presenterats, Mönstrandes drogvanor, framgår det att andelen män som svarat att de berusar sig med alkohol eller oftare har ökat med . Valet av berusningsdrycker har också förändrats genom att hembränt och folköl har blivit mycket vanligare. Enligt samma rapport har även narkotikaerfarenheten haft samma utveckling som alkoholerfarenheten. har andelen som prövat narkotika i det närmaste tredubblats, från ca6% 1992 till 1998. Totalt hade svarat att de hade blivit erbjudna eller på annat sätt haft möjlighet att testa narkotika. Av rapporten framgår även att det finns regionala skillnader och att storstadsområdena är överrepresenterade när det gäller frekvent berusningsdrickande, sniffning och erfarenhet av dopning. Vilka åtgärder avser socialministern vidta för att denna oroväckande utveckling, med fler 18-åriga män som berusar sig eller prövar narkotika, förhindras?
fr · GN11104 · 1999-10-21 00:00:00 — Fråga 1999/2000:104 av () till socialminister om färdtjänst Som ett led i ökad tillgänglighet för funktionshindrade inom kollektivtrafiken beslöt att överföra färdtjänsten till kollektivtrafiken. Detta beslut utgick från regeringens proposition 1996/97:115 Mer tillgänglig kollektivtrafik. Grundsyftet var att alltfler allt längre skulle kunna använda sig av den vanliga kollektivtrafiken. Funktionshindrade människor har noterat en del oönskade effekter, sedan färdtjänsten överfördes till kollektivtrafiken. Utrymmet för godtyckliga beslut inom kommunen har blivit för stort. har fått ta emot många anmälningar från funktionshindrade som upplever att färdtjänsten försämrats på olika sätt. En genomgående kritik är att den enskildes möjligheter att få en individuellt anpassad färdtjänst försämrats. När färdtjänsten reglerades av socialtjänstlagen, var tillsynsmyndighet. saknas en sådan funktion. Klagande färdtjänstresenärer känner, att de behöver en instans, som kan hantera deras ärenden. Man har undrat, om kunde få sådant tillsynsuppdrag. Vilka åtgärder avser ministern vidta för att lösa problemet med utformningen av färdtjänsten och en eventuell tillsynsmyndighet för detta?
fr · GN11105 · 1999-10-22 00:00:00 — Fråga 1999/2000:105 av () till näringsminister om utvärdering av utlokaliseringar Med anledning av att och Socialdemokraterna har för avsikt att utlokalisera myndigheter och statlig verksamhet @ det talas t.o.m. om att en hemlig lista redan finns @ så finns anledning att diskutera vilket beslutsunderlag som finns. Utlokaliseringar har skett i flera omgångar men någon större studie av kostnaderna, vinsterna, de sociala fördelarna, de sociala nackdelarna och de samhällsekonomiska effekterna har inte gjorts. Detta är en allvarlig brist eftersom de, som det verkar, ad hoc-artade planer som c och s nu har kan misstänkas vara grundade mer på partitaktiska överväganden än samhällsekonomiska och sociala analyser. Avser ministern att nu främja en seriös, bred och djup utvärdering av tidigare av staten dirigerade omflyttningar?