ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GM11278 · 1999-01-01 00:00:00 — Vid anställning gäller i att ingen får diskrimineras på grund av kön, ursprung eller liknande. Detta gäller generellt. Emellertid torde särskilda hänsyn tillåtas när man anställer personer i en organisation som har en bestämd ideologi, t.ex. ett politiskt parti. Det kan knappast vara rimligt att ett parti med utgångspunkt från gällande lagstiftning tvingas anställa en person som är medlem i ett annat parti. På samma sätt bör rimligtvis undantag ske när ett religiöst samfund, en kyrka, anställer personal. har frågan aktualiserats när en församling i krävt medlemskap av en person som skulle anställas som städare. har i pressen kritiserat beslutet och biskopen i stift har anmälts till Riksåklagaren. När relationsförändringen mellan och staten genomförs gäller bestämmelsen att alla som anställs i kyrkan också måste vara medlemmar. Enda undantaget gäller för kyrkogårdsarbetare. Vilka åtgärder ämnar statsrådet vidta för att en organisation som vilar på en bestämd ideologisk grund inte skall tvingas anställa personal utanför den egna organisationen, personer som kanske dessutom har en helt annan syn i politiska eller religiösa frågor?
fr · GM11279 · 1999-01-01 00:00:00 — Varje åtgärd inom viseringspolitiken medför konsekvenser inom en rad områden. Restriktivitet vid meddelande av visering för att minska invandringstrycket innebär också att släktkontakter och kommersiella förbindelser försvåras. Likaså finns en risk att skyddsbehövande hindras från att nå länder som kan ge skydd. Alltfler människor i har släkt i andra delar av världen. Tyvärr medför våra nuvarande bestämmelser samt den restriktiva tillämpningen av dessa att många inte kan träffa sina släktingar. Jag möter alltfler människor som berättar om hur deras nära släkt inte får besöka , de nekas helt enkelt visum för inresa till . Ett exempel är en kvinna som kom hit till från , hon är nu svensk medborgare och har fast anställning. har hennes syster, som bor i , vägrats visum för besök i . Enligt uppgift tillämpar en viss praxis att inte bevilja visum för släktingar innan har förflutit. För syskon skall denna "karenstid" vara och vi har stött på många fall där människor inte har fått ta emot besök av sina nära släktingar under och utan att få någon motivering för detta av . Detta problem är mycket allvarligt och jag hoppas därför att initiativ tas till en förändring av gällande regler och praxis. Med hänvisning till det ovan anförda vill jag ställa följande fråga: Avser statsrådet verka för att underlätta möjligheterna för människor att erhålla visum för besök hos släktingar i ?
fr · GM1128 · 1999-01-01 00:00:00 — Med anledning av justitieministerns svar den 17september 1998 på min fråga 1997/98:1073 angående vilka åtgärder regeringen avser vidta för att undvika att den svenska offentlighetsprincipen ställs under rättslig prövning får jag härmed ställa kompletterande fråga enligt följande: Justitieministern synes vara av den uppfattningen att en rättslig process skulle kunna leda till ett negativt utfall för och att därför åtgärder behöver vidtas. Av justitieministerns svar framgår emellertid inte närmare vilka åtgärder regeringen avser att vidta eller vilket tidsperspektiv som är aktuellt. Därmed torde, såvitt jag kan förstå, risken för rättsliga tvister och därmed oönskade konsekvenser kvarstå. Jag har tagit del av viss korrespondens hos . Av denna framgår bl.a. att professor pekat på den lagliga möjligheten att hos en myndighet gallra ut opublicerat upphovsrättsligt skyddat material som saknar relevans hos myndigheten. Vidare har, enligt korrespondensen, professor framfört att svenska myndigheters tillämpning av 26b§ upphovsrättslagen i nämnda avseende är felaktig. Vilka åtgärder avser justitieministern vidta i beaktande av ovan nämnda synpunkter för att undvika risken för rättsliga processer?
fr · GM11280 · 1999-01-01 00:00:00 — har tidigare intagit en restriktiv hållning då det gäller valfångst. Den är på väg att vända i denna fråga, tycks nu t.o.m. förorda kommersiell valjakt längs kustområden. Jag ifrågasätter starkt det rimliga i att skulle släppa sin roll som frontland i valfrågan och beklagar att regeringen valt att agera i denna fråga på relativt låg tjänstemannanivå i stället för på en relevant politisk nivå. Jag vädjar nu till regeringen att öka intresset för dessa frågor och att återigen inta en restriktiv hållning genom att också motsätta sig kommersiell valfångst. Den nya image som regeringen vill bygga upp vad gäller miljöfrågor och ekologisk uthållighet kräver en tydlig linje vad gäller försiktighetsprincipen och etiska värden, vilket i detta fall måste ge sig uttryck i en synnerligen restriktiv hållning i valfrågan. Det kan inte ligga i vare sig miljöns eller svenskt intresse att öppna för kommersiell valjakt. Min fråga till miljöministern är: Vad avser miljöministern göra för att inta en trovärdig, restriktiv hållning i valfrågan?
fr · GM11281 · 1999-01-01 00:00:00 — Efter den senaste händelseutvecklingen i Kosova har det blivit alltmer uppenbart att det inte är aktuellt med något återvändande inom överskådlig tid för de kosovoalbaner som finns i antingen som asylsökande eller med lagakraftvunna avvisningsbeslut som inte kan verkställas. Många av dessa människor har fruktansvärda upplevelser bakom sig och mår oerhört dåligt psykiskt. Deras situation förvärras ytterligare av den stora osäkerheten beträffande deras möjligheter att få varaktigt skydd i . Totalt rör det sig om drygt 4000 personer. Mot denna bakgrund vill jag fråga statsrådet: Avser regeringen att besluta om en förordning med föreskrift att denna grupp skall beviljas permanent uppehållstillstånd?
fr · GM11282 · 1999-01-01 00:00:00 — Den svenska energipolitiken är allmänt inriktad på att stimulera förnyelsebara och miljövänliga energikällor, till vilka vindkraften hör. Ny teknologi medför en ökad kommersiell satsning på allt större vindkraftverk. Utvecklingstendenserna visar även att större etableringar till havs kan väntas . Som exempel kan nämnas att Vindkompaniet i erhållit tillstånd av , , att uppföra en vindkraftsanläggning i . Tillståndet avser en anläggning om sammanlagt sju vindkraftverk med en beräknad sammanlagd årsproduktion av 34 GWh. dom har till mångas förvåning dock överklagats av statens företrädare, . Kollegiet bestrider med hänvisning till 3kap. 4§ vattenlagen företagets samhällsekonomiska tillåtlighet. Det handlar om en strikt ekonomisk prövning där hänsyn inte tas till vindkraftens fördelar ur miljösynpunkt. Eftersom ärendet nu prövas av riskerar hela projektet att gå om intet, beroende på att har sådana ärendebalanser att ingen kan svara på när en prövning kommer till stånd. Kammarkollegiets överklagande grundas på en bestämmelse som inte synes vara anpassad för prövning av havsbaserad vindkraftverk, någon liknande prövning görs inte vid landbaserade vindkraftverk. Jag vill ställa följande fråga till näringsministern: Avser ministern att verka för att lösa de problem som uppenbarligen uppstår vid den fortsatta utvecklingen av den havsbaserade vindkraften, i enlighet med vad som anförts ovan?
fr · GM11283 · 1999-01-01 00:00:00 — Vattenverksamhet skall enligt få komma till stånd endast om fördelarna från allmän eller enskild synpunkt av verksamheten överväger kostnaderna, skadorna och olägenheterna av den. Syftet är att förhindra vattenverksamhet eller tillkomsten av vattenanläggning som inte är samhällsekonomiskt motiverad. Tyvärr verkar det som om denna bestämmelse kan tolkas på olika sätt när det gäller etableringen av havsbaserade vindkraftverk. I en nu pågående prövning av en ansökan av Vindkompaniet i har Kammarkollegiet överklagat , tingsrätts dom. Kollegiets överklagan grundas endast på företagets kostnader, någon prövning som också innefattar en samhällsekonomisk helhetsbedömning av verksamheten görs inte. Vindkraftens miljöfördelar är av global och nationell karaktär genom att användningen av vindkraftverk minskar utsläppen av föroreningar från den elproduktion som den ersätter. och regeringen har kraftigt betonat behovet av en snar energiomställning och satsning på förnybara energikällor. Med anledning av det nu anförda vill jag ställa följande fråga till ministern: Avser ministern verka för att de politiska intentionerna på energiområdet, bl.a. för vindkraftsetableringen, får genomslag i rådande lagstiftning?
fr · GM11284 · 1999-01-01 00:00:00 — Före juluppehållet beslutade i enlighet med regeringens förslag att uppdra åt regeringen att tillsätta en storstadsdelegation. Delegationens uppgift skall vara att utveckla och samordna den nationella storstadspolitiken. Bakgrunden är, som det redogörs för i propositionen Utveckling och rättvisa - en politik för storstaden , att det behövs en nationell politik för storstadsregionerna. Storstadspolitiken skall syfta till att ge storstadsregionerna goda förutsättningar för en långsiktigt hållbar tillväxt för att därmed kunna bidra till att nya jobb skapas såväl inom regionerna som i övriga delar av landet samt till att bryta den sociala och etniska segregationen i storstadsregionerna och att verka för jämlika levnadsvillkor för storstädernas alla invånare, oavsett ursprung och kön. Det är av yttersta vikt att omgående få till stånd en samlad storstadspolitik som tar hänsyn både till storstädernas tillväxtmöjligheter men också till de sociala klyftorna. Min fråga till statsrådet är därför när den beslutade kommer att tillsättas.
fr · GM11285 · 1999-01-01 00:00:00 — Griftefriden är skyddad i lag. Denna lag tillämpas vad gäller förlista som en följd av det avtal som träffades den 23februari 1995 om att stifta lagar som förbjuder all s.k. undervattensverksamhet vid Estonia. Avtalet mellan , och ingicks med andemeningen att fartyget skall anses som offrens sista viloplats och visas tillbörlig respekt. utgör det empiriska underlaget till regeringens beslut om att inte bärga eller de omkomna, vilket offentliggjordes den 15december 1994, en allmän handling enligt tryckfrihetsförordningen. Materialet har därmed ej kunnat undanhållas den som sökt det för nyhetsförmedling utan kunnat lämnas ut till såväl svenska som utländska medborgare. Nyhetsförmedlingen har den senaste månaden näst intill innehållit undervattensbilder på det inre av fartyget, bogpartiet eller skrovet. Detsamma har gällt i samband med tidigare beslut om bärgning och övertäckning. Det sätt varpå massmediernas bevakning av katastrofen och frågan om bärgning bör läggas till det som framkommit i analysgruppens rapport i fråga om de anhörigas situation och villkor. När en sista viloplats får "exploateras" massmedialt på detta sätt, helt i enlighet med våra förordningar, riskerar begrepp som fridlysning i dessa sammanhang tappa sin innebörd. Mot bakgrund av ovan anförda ställs följande fråga till statsrådet : Vilka åtgärder avser statsrådet vidta för att i det kommande beslutet väga in ovan nämnda hinder mot att tillbörlig respekt visas för gravfriden?
fr · GM11286 · 1999-01-01 00:00:00 — föreslår nu att staten skall ersätta de som tvångssteriliserats med 175000kr. Detta som ett medgivande om att det som gjordes var fel. Det är ett utmärkt förslag och aktualiserar återigen frågan om ersättning till dem som under tvångsmässiga former lobotomerades . Den frågan har varit föremål för behandling och stödet för att staten skall betala ersättning också till de kvarvarande från denna grupp har vuxit till att bl.a. omfatta de partier som ingår i regeringsunderlaget. Eftersom staten inte gjort en kartläggning av denna verksamhet vet vi inte exakt hur många det berör men den siffra på 4500 lobotomerade som nämnts är lågt räknad. Hur många som är i livet vet vi inte men för dem det berör är det nu synnerligen angeläget att få upprättelse och det kan ske genom en ekonomisk ersättning. Detta på liknande sätt som har beslutat om. Jag har tagit upp denna fråga men inte fått dåvarande socialministerns förståelse. Förhoppningsvis kan nuvarande socialminister se frågan med nya ögon. Den information som kommit fram om den berörda gruppen och den debatt som varit kring såväl steriliserings- som lobotomeringsverksamheten borde leda till omprövning. Jag vill därför fråga socialministern om han är beredd att ta med frågan om ersättningsrätt för dem som lobotomerades i samband med att beslut skall fattas om resultat.
fr · GM11287 · 1999-01-01 00:00:00 — Nationellt Resurscentrum för kvinnor vid () har som uppgift att stimulera kvinnors företagande, utveckla och förmedla metoder för att underlätta arbetet med att införliva ett könsperspektiv i olika verksamheter. I regleringsbrevet avseende för budgetåret säger regeringen att senast den 29mars skall komma med förslag om när och hur NRC skall avvecklas. Ett argument som förekommit för en sådan avveckling har varit att det skulle vara ett led i mainstreamingstrategin, dvs. att se till att jämställdhetsfrågorna integreras i politikens huvudfåra. Men särskilda institutioner för kvinnors delaktighet, t.ex. NRC, behövs så länge en fullt integrerad och insiktsfull jämställdhetspolitik inte uppnåtts i politikens huvudfåra. Så länge kvinnor måste slåss för att få del av samhällets resurser i huvudfåran är de särskilda institutionerna en förutsättning, inte ett hinder, för att vi skall komma närmare målet. I stället för att läggas ned borde NRC permanentas. I handlingsplanen från i talas bl.a. om regeringarnas ansvar för att inrätta "institutioner med uppgift och kompetens att öka kvinnors medverkande och integrera analyser om skiljaktigheter mellan könen i politiken och programmen" (paragraf 296). Min fråga till statsrådet är: Vilka åtgärder avser regeringen vidta för att uppfylla sitt ansvar enligt handlingsplanen från vad gäller Nationellt Resurscentrum för kvinnor?
fr · GM11288 · 1999-01-01 00:00:00 — I är av flickorna könsstympade. stadgar i artikel 24 punkt 3 att konventionsstaterna skall vidta alla effektiva och lämpliga åtgärder i syfte att avskaffa traditionella sedvänjor som är skadliga för barns hälsa. Med traditionella sedvänjor avses i första hand könsstympning. Könsstympning strider mot artikel 3 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och även mot artikel 3 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna. Den sistnämnda artikeln är absolut till sin karaktär och saknar undantag. Det finns nu i ca 1000 personer från med tidsbegränsade uppehållstillstånd. Många av dessa tillstånd löper ut . Jag vill mot den bakgrunden fråga statsrådet : Vilka åtgärder är regeringen beredd att vidta för att undanröja risken att avvisningsbeslut kan komma att fattas i vissa av dessa fall där risk finns att flickor blir könsstympade vid återkomsten till ?
fr · GM11289 · 1999-01-01 00:00:00 — "Som statligt företag känner vi ett särskilt ansvar för att verka för en god yttre miljö. antog ett miljöprogram, som bygger på kretsloppstänkande." Så står att läsa i Svenska folkets bolag, Systembolagets årsredovisning . Det låter bra. Men hur rimmar det med det faktum att Systembolaget sålde 133 miljoner aluminiumburkar med starköl på den svenska marknaden utan att återta en enda burk? (Totalt såldes i ca 850 miljoner returburkar av aluminium. Av dessa svarade således det statliga Systembolaget för dryga ). gav den 30november 1998 ut rapporten för förpackningar - för miljöns skull. Rapporten bekräftar fördelarna både ur miljö- och energisynpunkt med återvinning. Vid återvinning av aluminium går det åt bara en tjugondel av den energi som krävs vid produktion av ny råvara. Systembolaget hävdar att den totala återtagningen av returburkar i redan är så hög att det inte spelar någon roll om Systembolaget började ta emot burkar i sina 400 butiker. Vidare påstår man att det för ett statligt bolag inte kan vara rimligt att dra på sig höga kostnader för burkinsamling när handeln klarar det så bra på egen hand. Men har inte Systembolaget, liksom den privata handeln, en skyldighet att bidra till att målsättningar om ett fungerande kretsloppssamhälle skall förverkligas? Mot denna bakgrund vill jag ställa följande fråga till miljöminister : Avser ministern verka för att Systembolaget och andra tar sitt ansvar för insamling och återvinning av aluminiumburkar?
fr · GM1129 · 1999-01-01 00:00:00 — plågas av den högsta arbetslösheten . För sedan nåddes vi av beskedet att miljardbantning innebär att 100 personer i kommun förlorar sina jobb. I slutet på aviserar Kraftliner i att av de anställda, dvs. 150 personer, kommer att förlora sina jobb. har personalstyrkan vid Assifabriken bantats från 850 till 620 och . Kraftliner redovisar vinster i mångmiljonklassen. Assifabriken i bistår av vinsten i koncernen och betraktas därför som "mjölkkon" i koncernen. har fått vidkännas en stark befolkningsminskning på grund av den höga arbetslösheten. Med det här beskedet fortsätter flyttlassen på ett alltmer accelererande sätt att lämna länet. Även de statligt ägda företagen borde kunna ta åtminstone en del av det regionalpolitiska ansvaret. De eventuella besparingar som företagen gör leder troligen till större vinstleveranser till staten. Men kommer dessa ökade statliga vinster att gå åt för de ökade kostnader samhället får ta på sig för ökad arbetslöshet och regionalpolitiska åtgärder. Jag vill därför fråga: Avser regeringen att vidta några åtgärder för att påverka ledning vad gäller de stora personalreduceringarna i ?
fr · GM11290 · 1999-01-01 00:00:00 — har ställt sig positiv till att underlätta företagande på landsbygd. Detta har också inneburit att många mindre företag har etablerat sin verksamhet utanför tätorterna. Så har också skett i . När väl etableringen skett är det av största betydelse att kunder och leverantörer finner vägen till det nyetablerade företaget. Här uppstår tyvärr alltför ofta ett problem. har ofta en njugg attityd till lokal skyltning och eftersom det är lokalt som självt har beslutanderätten över just den lokala skyltningen kan det uppstå alltför stora skillnader mellan hur man behandlar önskemålen i de olika länen. För att exemplifiera problemet kan jag beskriva ett aktuellt fall i kommun. tjänsteman avslog ett företags begäran om lokal skyltning. Beslutet överklagades till som gav företagaren rätt. lokalt överklagade i sin tur till centralt som självklart gav sin lokala tjänsteman rätt och företaget fick alltså inte sina skyltar. Ett flertal liknande exempel kan beskrivas enbart i . Självklart ger detta felaktiga signaler till de företagare som överväger att etablera sig på landsbygd. Enligt mig vore det rimligt att kommunens planmyndighet fick möjlighet att själva stå för tillståndsgivningen när det gäller lokal skyltning. Jag tror att kommunerna har den bästa lokala förankringen och bäst kan avgöra utformningen av skyltarna och omfattningen. Är näringsministern beredd att låta kommunerna ta över tillståndsgivningen när det gäller lokal skyltning?
fr · GM11291 · 1999-01-01 00:00:00 — På en tidigare fråga till vice statsministern om hur de demokratiska spelreglerna kan utformas till gagn för yttrandefriheten i samband med en eventuell folkomröstning om svenskt deltagande i , erhöll jag svaret att det ibland kan "finnas skäl för det allmänna att gå in med olika stödåtgärder" och att detta har skett "inför folkomröstningar för att uppnå en godtagbar balans mellan dem som företräder de olika alternativen." Av svaret att döma anser vice statsministern att det förelåg en godtagbar balans mellan ja- och nejsidan vid folkomröstningen om svenskt medlemskap i . Att det ekonomiska läget var tämligen olika för de bägge sidorna är allmänt känt, men vad som skall anses vara en godtagbar balans kan var och en naturligtvis ha sin personliga uppfattning om. Att uppnå en ekonomisk balans mellan de båda sidorna inför en EMU-folkomröstning är naturligtvis omöjligt eftersom näringslivet lägger stora summor på positiv EMU-information. Vad som dock gör situationen ännu värre än tidigare är att , utöver att driva egna , betalar pengar till exempel stiftelsen i för att de skall kunna föra ut sin syn på EMU. saknar Nej till EU och liknande organisationer möjligheter att få medel från . Det är därför extra angeläget att regeringen tillser att en godtagbar balans nås. Med anledning av detta vill jag fråga vice statsministern: Hur avser ministern agera för att uppnå en godtagbar balans mellan dem som företräder de olika alternativen i EMU-frågan?
fr · GM11292 · 1999-01-01 00:00:00 — förklarade världens största tillverkare av mikroprocessorer , att de i nästa generation processorer kommer att bygga in individuella serienummer. Efter protester från såväl organisationer som ledamöter av har de emellertid förklarat att de kommer att erbjuda en funktion för att stänga av användningen av serienumret. Numret är tänkt att kunna användas t.ex. som identifikation vid elektronisk handel eller för skydd mot piratkopiering. Det skulle också vara möjligt att sända det över Internet, t.ex. då webbsidor hämtas. Baksidan är att Internets aktörer skulle få ett nytt instrument att kartlägga användare. utbyter företag information om användare, bl.a. från cookies, i ett effektivt nätverk, något som skulle underlättas av ett enkelt sätt att identifiera alla världens datorer. Den mjukvaruavstängning som kommer att erbjuda (även om den inte kommer att finnas under ännu ) kommer inte att vara tillräcklig. Vad hindrar då mjukvaruföretag att kräva att funktionen aktiveras för att man skall kunna använda deras programvara eller att tjänsteleverantörer på Internet kräver att få ta del av serienumret? Mot denna bakgrund vill jag fråga näringsministern följande: Vilka åtgärder avser näringsministern vidta för att hindra företag att, genom mjuk- eller hårdvarulösingar, avkräva användare individuella serienummer eller liknande?
fr · GM11293 · 1999-01-01 00:00:00 — Bristen på anka och framför allt svensk anka har varit påtaglig för de konsumenter som efterfrågat och efterfrågar denna vara. producerades ankkött i . Slakten fördelades på sju slakterier, ett större och sex mindre av typen gårdsslakterier. Svenskt ankkött, som är fritt från salmonella, skulle kunna vara en exportprodukt, men då vi inte ens kan tillgodose landets eget behov av anka känns en önskad export än mer avlägsen. Det finns dock import av anka till . En del kommer in från och . Problemet är att dessa djur sällan är salmonellafria och mycket tas dessutom, enligt uppgift, in utanför tullens kontroll. Det är ankor som serveras på restauranger o.d. I de fall stickprov har tagits på importerad anka har det ofta funnits salmonella. Svenskt jordbruk är en framtidsnäring och i det sammanhanget är ankan ett exempel på en vara som behöver uppmärksammas och små företag måste profilera sig mer än tidigare, som insatser måste göras på exportsatsningar. Det svenska jordbruket är ett föredöme när det gäller djurhälsa och olika produktionskrav, vilket borde ge goodwill för svenska livsmedel, i detta fallet ankkött. Min fråga till ministern är om ministern, för såväl svenska konsumenters behov som för exportsatsningar, tagit upp behovet av att utveckla ankproduktionen med företrädare för näringen.
fr · GM11294 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt 6kap 7§ kan bl.a. den dömas för sexuellt ofredande som genom någon form av otillbörlig påverkan förmår någon mellan att företa eller medverka i en handling med sexuell innebörd, om handlingen är ett led i framställning av pornografisk bild eller utgör annan form av posering. har det förekommit ett antal uppmärksammade rättsfall där förutsättning för att döma för våldtäkt eller sexuellt utnyttjande har visat sig inte föreligga men där omständigheterna har varit sådana att gärningen enligt det allmänna rättsmedvetandet ändå inte borde vara straffri, eftersom den inneburit en otillbörlig påverkan på unga flickor att delta i olika sexuella aktiviteter, t.ex. av gruppsextyp. Det bör därför övervägas om inte ansvaret för sexuellt ofredande borde utvidgas till att omfatta alla situationer där ungdomar genom någon form av otillbörlig påverkan förmås att delta i sådana sexuella aktiviteter som de uppenbarligen inte skulle ha givit sig in på av fri vilja. Är justitieministern beredd att genom tilläggsdirektiv till sexualbrottsutredning låta denna pröva även frågan om utvidgning av det straffbara området för sexuellt ofredande?