ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GN11421 · 1999-12-27 00:00:00 — Fråga 1999/2000:421 av () till statsrådet om biståndet till Sida avser att i gå in och storsatsa på den dåligt fungerande tidningen som startades av den tidigare diktatorn svärdotter . Tidningen har sin läsekrets bland välutbildade och välbeställda i huvudstaden. Snyggt omslag, läckra bilder och lockande artiklar ska sexdubbla upplagan. Betoningen blir samlevnad och sex, kändisintervjuer och frågespalter säger projektledaren, som menar att det finns ett sug efter den här typen av läsning. Avser statsrådet vidta några åtgärder så att ambitionen att lära alla flickor i att räkna och skriva upprätthålls och inte överges @ till förmån för mer glättade projekt @ av och till de mer välbeställda i Dar-es-Salaam?
fr · GN11422 · 1999-12-29 00:00:00 — Fråga 1999/2000:422 av () till statsminister om Östersjömiljarden ställde jag under frågestunden en fråga till statsministern huruvida ett Ekoinslag den 22november som visade att regeringen sökt kringgå reglerna för offentlig upphandling stämde med verkligheten. Det gällde det statligt kontrollerade företaget , som utan konkurrens fick uppdraget att administrera en data- och IT-satsning i . Statsministern svarade att om detta stämde var det en allvarlig anklagelse, "och då bör den granskas. Det bör naturligtvis göras av någon som inte tillhör den politiska organisationen." Svaret på min fråga var således klart och entydigt. Jag har därefter fått ta del av handlingar som visar att den aktuella upphandlingen skett på det sätt jag beskrev i min fråga, dvs. att fick uppdraget utan att tillämpat reglerna för offentlig upphandling. Det har även framgått av senare inslag i Ekot att kommit med felaktiga uppgifter om medaktörer, när man presenterat delar av IT-satsningen i . Med anledning av vad jag redogjort för blir min fråga till statsministern: När kommer granskningen av den här beskrivna upphandlingen att ske?
frs · GN12198 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:198 om övergivna barn har frågat mig om jag är beredd att tillsätta en utredning av hur många barn i som är övergivna i ordets rätta bemärkelse och av vilka orsaker de i så fall övergivits. Jag håller med om att det är oroande och bör naturligtvis uppmärksammas när barn överges av sina föräldrar. Det är för mig självklart att de barn det här är frågan om ska anmälas till med stöd av 71§ socialtjänstlagen. Jag är väl medveten om att det finns brister i hur bestämmelserna i den paragrafen efterlevs ute i de olika verksamheter som möter barn. Det är uppgift att utreda ett barns behov av stöd, hjälp och skydd och erbjuda familjen de insatser som kan behövas för att förbättra situationen för barn och föräldrar. Regeringen tillsatte en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda barnmisshandel och därmed sammanhängande frågor. Kommittén har bl.a. till uppgift att definiera begreppet barnmisshandel och undersöka vad som krävs för att de olika verksamheter som möter misshandlade barn ska kunna fullgöra sina uppgifter på ett bättre sätt. I detta ingår att behandla de svårigheter som finns just när det gäller efterlevnaden av 71§ socialtjänstlagen. Kommittén mot barnmisshandel ska redovisa sitt uppdrag senast den 30april 2001. Jag anser inte att det finns behov av ytterligare initiativ från regeringens sida.
frs · GN12203 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:203 om behandlingshem för ungdomar har frågat mig vilka åtgärder på EU-nivå, eller i andra internationella sammanhang, regeringen är beredd att vidta för att lösa problemen med olagligt etablerande av vård- och behandlingshem av tyska vårdgivare. Jag vill börja med att konstatera att socialtjänstlagen är tillämplig för alla som vistas i oavsett vistelsen är tillfällig eller mer långvarig. Socialtjänstlagen innehåller bestämmelser om att det krävs ett medgivande från socialnämnden om en familj tar emot ett barn eller en ungdom för stadigvarande vård och fostran. har möjlighet att fatta beslut om att förbjuda en enskild person att ta emot en underårig i sitt hem om barnets bästa kräver det. I lagen finns också bestämmelser om tillstånd för yrkesmässigt bedriven verksamhet i form av hem för vård eller boende. och socialnämnden har ansvar för tillsyn över hem för vård eller boende. En medborgare i ett EU-land kan vistas i utan uppehållstillstånd. Den som avser att stanna ska söka tillstånd före inresan till . Enligt uppgifter från har verket inte fått några signaler om att detta inte fungerar. Naturligtvis ska även utländska vårdgivare som ämnar bedriva verksamhet i följa de regler och bestämmelser som finns här i landet och således omfattas av de krav vi ställer på verksamheter som vårdar barn och ungdomar. Jag har inte för avsikt att föra frågan vidare men kommer att följa utvecklingen. Om förhållandena inte kan åtgärdas inom ordinarie tillsynsmyndigheters arbete är jag beredd att återkomma i frågan.
frs · GN12217 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:217 om mobiltelefonimarknaden har frågat vilka åtgärder näringsministern är beredd att vidta så att konkurrensen på mobiltelefonimarknaden förbättras. Arbetet i regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Den svenska telemarknaden kännetecknas av en mycket dynamisk utveckling. Tillväxten är stark och det finns ett stort intresse för att tillhandahålla teletjänster på den svenska marknaden. Andelen av befolkningen som använder mobiltelefon har fortsatt att öka och kretsar nu kring . Konkurrensen utgör ett viktigt medel för att uppfylla målen för den svenska telepolitiken. Konkurrensens roll är dels att bidra till mångfald och valfrihet för användarna, dels att skapa kostnadseffektivitet i tillhandahållandet av teletjänsterna. Regeringen anser att det är mycket viktigt att konkurrensen på telemarknaden fungerar väl. har till regeringen lämnat ett förslag till ändringar i telelagen. Förslaget syftar till att främja konkurrensen på mobiltelemarknaden genom att underlätta för tjänsteleverantörer att få tillgång till kapacitet i de mobila telenäten och på så sätt bl.a. åstadkomma en prispress. Myndighetens förslag bereds i .
frs · GN12218 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:218 om sexköp har frågat justitieminister vilka initiativ statsrådet avser att ta för att följa upp och eventuellt förtydliga den s.k. sexköpslagen. Eftersom frågan rör lagstiftning har den överlämnats till mig. Lagen om förbud mot köp av sexuella tjänster har varit i kraft . har fem fall lett till åtal varav fyra resulterat i fällande och en i friande dom. Ett stort antal polisanmälningar är under utredning. pågår uppföljningar av lagen inom flera myndigheter. följer prostitutionens utveckling och omfattning. arbetar med en utvärdering av lagen och då med inriktning på den rättsliga tillämpningen. Slutsatserna från väntas komma i en rapport . Vidare har Riksåklagaren i en skrivelse till regeringen pekat på några förutsebara tolkningsproblem kopplade till den nya lagen. Detta ärende bereds inom . Slutligen kan nämnas att sexualbrottskommitté har i uppdrag att utreda bl.a. hur förbudet mot köp av sexuella tjänster ska förhålla sig till bestämmelser om förförelse av ungdom och koppleri samt att överväga var olika förbud som gäller sexuella tjänster lämpligen bör placeras. Jag anser att det är för tidigt att ha någon klar uppfattning om huruvida möjligheterna att tillämpa lagen är oklara eller ej. När en tydlig rättspraxis utvecklats och resultatet av utvärderingarna redovisats kommer regeringen att ta ställning till om åtgärder behöver vidtas.
frs · GN12220 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:220 om vägbeläggningar har frågat mig om regeringen är beredd att vidta åtgärder så att lagningar av vägar med sämre typ av asfalt än normalt upphör. Bakgrunden till fråga är en undersökning som utförts av TV4. Undersökningen visar enligt TV4 att antalet olyckor ökar kraftigt när vägar lagas genom s.k. försegling. Låt mig först säga att trafiksäkerheten är ett av de högst prioriterade områdena inom infrastrukturens område. Därför har regeringen i budgetpropositionen för omfördelat medel, från administration och sektorsuppgifter till fysiska trafiksäkerhetsåtgärder, för att så snabbt som möjligt förbättra trafiksäkerheten i landet. Regeringen har även av samma skäl tidigare fattat beslut om att de trafiksäkerhetshöjande investeringarna inom ramen för fastställda planer ska tidigareläggas. Ett annat område som prioriteras i budgetpropositionen för är vägarnas drift och underhåll. Enligt budgetpropositionen bedömer regeringen att av det eftersläpande underhållet ska kunna återhämtas genom att anslagsnivån för drift och underhåll höjs till ca . Denna anslagsnivå överensstämmer med den anslagsnivå som fastställt för årliga drift och underhållsverksamhet i sitt inriktningsbeslut för planperioden 1998@2007. Regeringen styr genom att ange de mål ska uppnå när det gäller t.ex. trafiksäkerhet. måste sedan få göra sina prioriteringar och välja de metoder som man anser behövs för att nå regeringens mål. Det innebär att det är uppgift att avgöra t.ex. vilken typ av vägbeläggning som ska användas på en väg. Regeringens uppgift är sedan att övervaka att sammanlagt når uppsatta mål, bl.a. när det gäller trafiksäkerheten.
frs · GN12222 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:222 om alkoholbok har frågat mig om regeringen avser vidta några åtgärder för att inte boken uppfattas så att det är min och regeringens syn på den svenska alkoholpolitiken som förs fram i den. För någon tid sedan gav en organisation som kallar sig Vett och Lagom ut en bok. För denna utgivning ställde jag upp i en intervju på samma sätt som jag brukar ställa upp på intervjuer för t.ex. , och olika tidningar och tidskrifter inom . Allt jag säger i den intervju som återges i boken är helt korrekt återgivet. Det är ett kort sammandrag av vad jag t.ex. sagt i riksdagsdebatten om alkoholpolitiken. Jag kan inte förstå varför jag eller regeringen ska vidta några åtgärder för att en organisation givit ut en bok där man i allt väsentligt korrekt återger hur jag ser på den svenska alkoholpolitiken. Att man förutom mig också har intervjuat andra människor som har andra uppfattningar i alkoholfrågan än jag ska naturligtvis inte uppfattas som att jag eller regeringen tycker som de. Läs i stället noggrant vad som sägs och av vem.
frs · GN12229 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:229 om handikappinsatser har frågat mig om vilka åtgärder jag ämnar vidta för att befintliga anslag för handikappinsatser tas i anspråk. I statsbudgeten finns ett antal olika verksamhetsområden med syfte att direkt eller indirekt stödja personer med funktionshinder. Det finns alltså inte något särskilt anslag för handikappinsatser. Belastningen på de enskilda anslagen kan variera men sammantaget överstiger behoven tillgängliga medel. I tillämpar vi, i enlighet med om delaktighet och jämlikhet för människor med funktionsnedsättning, principen att handikappolitiska aspekter ska genomsyra alla relevanta politikområden. Som säkert vet formas just nu handikappolitiken i en nationell handlingsplan, som regeringen avser att presentera i en proposition . Bl.a. ligger en rad utredningar inom handikappområdet till grund för förslagen i planen. Det finns t.ex. förslag på hur tillgängligheten i samhället ska öka, hur statsbidragen till handikapporganisationerna ska fördelas, hur samarbetet inom handikapprörelsen ska stödjas och hur bemötandet av personer med funktionshinder ska förbättras. Innan planen är presenterad är jag inte beredd att ytterligare kommentera frågeställningen.
frs · GN12230 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:230 om besök i har frågat statsrådet på vilka grunder regeringen har fattat beslut om att det är rimligt att medel som anslagit för fattigdomsbekämpning i används för att finansiera goodwillbesök. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Statsministerns Sydafrikasatsning syftar till att långsiktigt utveckla relationerna med från traditionellt utvecklingssamarbete till ett brett partnerskap mellan två jämbördiga parter. Denna ansats välkomnades av president vid de överläggningar statsministern hade med honom den 23november. Satsningen tar sin utgångspunkt i de områden där svenska biståndsinsatser sker, såsom bostadsbyggande, infrastruktur, utbildning, demokrati, jämställdhet, näringslivsutveckling och kultur. Fattigdomsbekämpning och demokratisk samhällsutveckling är de centrala målen för utvecklingssamarbetet med , liksom för det bredare samarbete som utvecklas. Under den vecka då satsningen lanserats har många kontakter och initiativ av långsiktig karaktär tagits. Bl.a. enades statsministern och president om fördjupade och formaliserade kontakter på regeringsnivå i form av en samarbetskommission. Denna kommission kommer att ledas av vice statsminister och vice president . Dessutom nåddes en överenskommelse om att ska verka för en närmare politisk och ekonomisk relation mellan och EU. Vid mötesplatsen för det civila samhället, med 1200 deltagare från de båda länderna, skedde ett idé- och kunskapsutbyte som av både arrangörer och deltagare bedömts som mycket givande. Nya relationer etablerades och en grund har lagts för vidareutvecklad samverkan inom många områden. Det ekonomiska samarbetet har stimulerats. Ett hundratal svenska företag etablerade kontakt och utbytte idéer om samverkan med sydafrikanska partner. En biståndsfinansierad fond för samverkan inom småföretagssektorn lanserades. Vänortssamarbetet mellan ett antal svenska och sydafrikanska städer har belysts och utvecklats. Ett långsiktigt avtal skrevs t.ex. under mellan och . Samarbete mellan och har inletts. Uppskattningsvis hälften av de direkta kostnaderna för den vecka då satsningen lanserats, , belastar en delpost under biståndsanslaget benämnd näringslivsutveckling. När de faktiska kostnaderna för insatsen är redovisade kommer regeringen att undersöka dels huruvida någon del av utgifterna bör belasta annat anslag, dels hur eventuella merkostnader som inte har biståndsanknytning ska täckas.
frs · GN12234 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:234 om MS i vården har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att minska den geografiska ojämlikheten i vården och behandlingen av personer med MS. Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. Med det hälso- och sjukvårdssystem som vi har i vårt land så är det i första hand en uppgift för sjukvårdshuvudmännen att se till att detta blir verklighet. För att stödja sjukvårdshuvudmännen och de kliniskt verksamma att prioritera de mest angelägna behoven har beslutat om riktlinjer för prioriteringar inom hälso- och sjukvården. Även om huvudansvaret för tillämpningen av riksdagsbeslutet om prioriteringar ligger på sjukvårdshuvudmännen så finns det ett behov av nationella insatser. har presenterat en rapport, Prioriteringar i sjukvården @ beslut och tillämpning, där man konstaterar att det finns ett behov av prioritetsstödjande insatser på nationell nivå. kommer därför bl.a. att utarbeta riktlinjer för prioriteringar inom vissa områden. Urvalet av dessa områden kommer bl.a. att röra nya medicinska metoder som uppfattas som svårhanterliga prioriteringsproblem i ekonomiska och/eller etiska hänseenden, medicinska metoder med stor medicinsk nytta där det finns skäl anta att det förekommer underbehandling respektive överkonsumtion i förhållande till kostnadseffektivitet. Arbetet ska i ett första skede inriktas på läkemedelsbehandling i relation till andra behandlingsmetoder för olika sjukdomar. När det gäller tillgången till specialistläkare, t.ex. neurologer, så kan jag nämna att regeringen gjort bedömningen att det behövs ett nationellt planeringsstöd för att göra det möjligt att skapa en bättre överblick och verka för en mer långsiktig planering av läkarförsörjningen, både lokalt och regionalt. Fr.o.m. den 1juli 1999 har därför till verksamhetsuppgifter tillförts uppgiften att utgöra ett sådant nationellt planeringsstöd. Besluten att anställa läkare för specialisttjänstgöring kommer dock fortfarande att fattas av landstingen. Jag bedömer att de nu redovisade åtgärderna bör kunna leda till viss utjämning när det gäller vård och behandling av bl.a. personer med kroniska sjukdomar.
frs · GN12240 · 1999-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:240 om fordonskontroll har frågat mig om jag är beredd att vidta åtgärder för att import av entusiastfordon av ett visst slag inte ska förbjudas. Bakgrunden till frågan är restriktiva hållning till import av bilar av årsmodellerna 1989@1992 från övriga medlemsländer inom EU. har sedan vi införde krav på modern avgasrening intagit en restriktiv hållning till import av äldre bilar utan modern avgasrening. Motivet är att luftföroreningsutsläppen i minskar väsentligt snabbare om samtliga nyregistrerade bilar har modern avgasrening. En omfattande import av bilar utan sådan skulle motverka detta. Regelverket har dock mjukats upp efter inträdet i EU. tillåts därför import av bilar utan modern avgasrening från andra medlemsländer i EU, såvida de är av modell eller äldre. För dessa årsmodeller fanns inte heller i krav om modern avgasrening, även om många bilar hade sådan. krävde att nya bilar av årsmodellerna 1989@1992 skulle vara försedda med modern avgasrening, vilket EU inte gjorde. För dessa årsmodeller skiljer därmed utsläppen markant mellan bilar som såldes i och bilar som sålts inom EU:s dåvarande medlemsländer. Import av sådana fordon är därför inte tillåten eftersom det skulle ge upphov till väsentliga utsläppsökningar. Dessa bilar är med få undantag fortfarande bruksbilar. Jag håller med frågeställaren att utsläppen från verkliga hobbyfordon är ett begränsat problem. Det är dock svårt att särbehandla hobbyfordon eftersom det skapar gränsdragningsproblem som blir svåra att hantera. Mot den bakgrunden anser jag att det inte är motiverat att ytterligare underlätta import av bilar utan modern avgasrening.
frs · GN12241 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:241 om sjukförsäkring har frågat mig om regeringen förbereder en proposition om lagändring för egenföretagare som bedriver sin verksamhet i aktiebolagsform och när propositionen i så fall beräknas föreläggas . Enligt uppdraget till Utredningen (1996:06) för översyn av inkomstbegreppet inom bidrags- och socialförsäkringssystemen borde reglerna för inkomstberäkning för egenföretagare utformas så att de anpassas till de speciella förutsättningar som gäller för egenföretagares inkomster. Med utgångspunkt från Utredningens förslag (SOU 1997:85), har det fortsatta beredningsarbetet resulterat i ett förslag Beräkningsunderlag för dagersättning @ sjukpenning, föräldrapenning m.m. (Ds 1999:19). Förslaget @ vilket har remissbehandlats @ innebär att den som har inkomst av förvärvsarbete i ett fåmansföretag och är att anse som företagsledare där ska behandlas på samma sätt som en egenföretagare när det gäller beräkningsunderlag för dagersättning. Av inkomna remissvar framgår bl.a. att ytterligare beredning är nödvändig för att genomföra förslaget. Ärendet bereds därför vidare inom .
frs · GN12248 · 1999-12-03 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:248 om kalkningsinsatserna har frågat mig om det som redovisas i budgetpropositionen innebär att totalt ska användas 2000. har fördelat till kalkningsverksamheten. I avvaktan på ställningstagande till verkets förslag till nationell plan för kalkning beräknar regeringen i budgetpropositionen en ökning av anslaget med för . Därigenom har regeringen möjliggjort att under anslaget A3 Åtgärder för att bevara den biologiska mångfalden kan användas för kalkningsverksamheten.
frs · GN12250 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:250 om utsatta barn har frågat mig vilka åtgärder jag är beredd att vidta för att förbättra kunskapen om anmälningsplikt för utsatta barn. Jag vill börja med att dela oro för de brister som rapporterats när det gäller hur bestämmelserna om anmälningsskyldighet som finns i 71§ socialtjänstlagen följs i olika yrkesgrupper som i sin verksamhet möter barn. Om inte får kännedom om att barn kan vara i behov av stöd och skydd kan den inte fullfölja sina skyldigheter att utreda och vidta åtgärder. Det är alltså viktigt att de här bestämmelserna efterlevs. Som jag har redogjort för i ett annat frågesvar tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté med uppgift att utreda barnmisshandel och därmed sammanhängande frågor. Kommittén har bl.a. till uppgift att definiera begreppet barnmisshandel och undersöka vad som krävs för att de olika verksamheter som möter misshandlade barn ska kunna fullgöra sina uppgifter på ett bättre sätt. I detta ingår att behandla de svårigheter som finns just när det gäller efterlevnaden av 71§ socialtjänstlagen. Kommittén mot barnmisshandel ska redovisa sitt uppdrag senast den 30april 2001. Jag anser inte att det finns behov av ytterligare initiativ från regeringen sida.
frs · GN12251 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:251 om praktiktjänstgöring för psykologer har frågat mig om jag avser att verka för att psykologer ska få liknande möjligheter till praktiktjänstgöring som läkare har . Psykologer kan erhålla legitimation efter avlagd psykologexamen och efter att ha fullgjort den praktiska tjänstgöring som regeringen föreskriver (3kap. 2§ lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område). 5§ förordningen (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område framgår att sådan praktisk tjänstgöring (PTP) ska fullgöras som motsvarar heltidstjänstgöring. Tjänstgöringen ska fördelas på verksamhetsområden enligt föreskrifter som meddelar. Tjänstgöringen ska fullgöras under handledning av en legitimerad psykolog inom offentlig verksamhet eller i privat verksamhet som har godkänts för sådan tjänstgöring av . gäller enligt hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) att det i landstingen ska finnas möjlighet till anställning för läkares allmäntjänstgöring (AT) i en omfattning som medger att alla läkare som avlagt läkarexamen och vissa läkare med utländsk utbildning kan fullgöra praktisk tjänstgöring för att erhålla läkarlegitimation. Den s.k. berörde frågan om PTP för psykologer i betänkandet Ny behörighetsreglering på hälso- och sjukvårdens område m.m. (SOU 1996:138). Kommittén ansåg att någon form av praktisk tjänstgöring för att pröva lämpligheten för yrket borde finnas kvar för psykologer. hade under utredningsarbetet anfört att de tidigare så långa väntetiderna för psykologer kortats ned ganska betydligt. Enligt kommitténs uppfattning fanns det därför inte några skäl att föreslå några ändringar beträffande PTP. Det förhållandet att staten reglerar utbildningen, men inte PTP @ som är en förutsättning för full behörighet @ kan innebära vissa problem. Jag är beredd att ta initiativ till en översyn av psykologernas PTP om det exempelvis skulle uppstå en större diskrepans mellan antalet utbildningsplatser och antalet praktikplatser.
frs · GN12252 · 1999-12-01 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:252 om dödligt virus och sorkövervakning har frågat mig vad jag avser att vidta för åtgärder för att, av sjukvårdspolitiska skäl, upprätthålla den svenska sorkövervakningen på nuvarande eller på en ökad nivå. uppger också att sorkarna misstänks vara bärare av ett dödligt virus. Genom kontakter med har jag erfarit att det inte finns några klara bevis för att det virus, Ljunganvirus, som finns hos sorkar skulle ge upphov till en dödlig sjukdom hos människor. Miljöminister har i en interpellationsdebatt svarat på den fråga som ställer. Av svar framgår i huvudsak följande. Regeringen ökade anslaget för miljöövervakning till med till totalt . vid är ansvarig för hur anslaget för miljöövervakningen används, för att upprätthålla program för miljöövervakning samt att prioritera insatserna. antog ett nytt utökat program för miljöövervakning som bl.a. är mer anpassat att följa de miljökvalitetsmål som har antagits av . tillsätts av regeringen och har en bred kompetens. Representanter för myndigheter som , , och ingår i nämnden. Det ankommer på att göra bedömningar hur miljöövervakningen ska bedrivas, vilka områden och insatser som ska prioriteras och även ta ställning till fråga om sorkövervakning. Mot bakgrund av det som anförts ovan har jag inte för avsikt att vidta någon åtgärd i syfte att upprätthålla eller öka sorkövervakningen i .