ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN1210 · 1999-09-24 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:10 om Internethandelns effekter på statens skatteintäkter har frågat statsrådet om vilka åtgärder som ska vidtas för att öka kontrollen avseende den ökade näthandeln mot bakgrund av riskerna för skattebortfall. Arbetsfördelningen inom regeringen är sådan att jag ska besvara denna fråga. Den tillväxt av Internethandeln som sker är i huvudsak positiv. Detta bidrar bl.a. till ökad konkurrens och därmed till att hålla nere konsumentpriserna. Den fråga tar upp handlar om riskerna för ett besvärande skattebortfall med anledning av Internethandeln. Denna fråga berör ett större problemkomplex, nämligen vad den ökande internationaliseringen i dess olika dimensioner betyder för möjligheterna att varaktigt finansiera gemensamma åtaganden. Detta är en central fråga för skattepolitiken. I budgetpropositionen för uppmärksammades bl.a. den elektroniska handeln som i vissa avseenden kan utgöra ett större problem än traditionell gränshandel. @ så långt detta framgår av tillgänglig statistik @ har emellertid problemet inte den omfattning som antyder i sin fråga. beräknas de samlade momsintäkterna uppgå till nära . Internethandeln är definitivt inte så omfattande att av dessa intäkter skulle hotas. Problemet kan emellertid inte negligeras och det är besvärligt att göra några säkra bedömningar. Den möjliga storleksordningen kan dock illustreras genom ett exempel. är det i första hand böcker, tidningar, tidskrifter, CD-skivor m.m. och viss datorutrustning som handlas på Internet. ligger den samlade momsbasen på dessa områden @ beräknat på uppgifter om den samlade privata konsumtionen @ på i storleksordningen . Om alla dessa varor skulle handlas över Internet på ett sådant sätt att ingen moms betalades @ så är uppenbarligen inte fallet @ representerar detta ett skattebortfall på , dvs. av de samlade momsintäkterna. Eftersom handeln blir mer och mer internationell är det viktigt att de regler som finns fungerar på ett internationellt plan. Inom såväl EU som pågår därför ett arbete med att anpassa skattereglerna till de nya villkor som uppkommit med Internethandeln. Vad gäller de gemensamma EU-reglerna för moms har arbetet lett fram till att aviserat att den ska lägga fram ett förslag till ändrade regler inom EU. När det gäller företagsskatterna kontrollerar skattemyndigheterna dessa i första hand genom revision hos företagen. Detta förfarande påverkas i mycket liten utsträckning av Internethandeln. Sammanfattningsvis innebär den växande Internethandeln vissa risker för skattebortfall. Problemet är inte stort men det är angeläget att på detta område @ liksom på andra områden där skattebaserna tenderar att bli alltmer rörliga @ ha en förstärkt uppmärksamhet och beredskap för korrigerande åtgärder.
frs · GN1212 · 1999-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:12 om förtidspensionering på grund av psykiska besvär har frågat mig vilka åtgärder regeringen ämnar vidta för att bryta utvecklingen med kraftigt ökad förtidspensionering av personer som lider av psykiska besvär så att kunskapen också ökar om situationen för gruppen. Det är ett viktigt problem som tar upp. Det är naturligtvis mycket oroande att antalet förtidspensioneringar på grund av psykiska besvär ökar i då utvecklingen inom psykiatrin alltmer inriktas på aktiva och förebyggande åtgärder ute i samhället. Jag tror att mycket handlar om att öka kunskaper och förändra attityder. pågår två informationsprojekt just för att öka kunskapen om psykisk ohälsa och psykiska funktionshinder. Dels den stora s.k. som startade i samband med i under mitten av september. Denna kampanj riktar sig till en bred allmänhet och drivs av , Mental Hälsa (RSMH) och (Riks-IFS) genom stöd av Allmänna arvsfonden. Vidare anordnar RSMH och IFS tillsammans med i stort sett samtliga fackliga och yrkesorganisationer inom psykiatrin ett antal regionala s.k. dialogkonferenser som riktar sig mer specifikt till politiker och högre tjänstemännen inom området. Det är enligt min mening särskilt glädjande att konstatera att brukarna och professionen här arbetar sida vid sida mot ett gemensamt mål. Regeringen har också både vad avser den s.k. vårdmiljarden och när det gäller den s.k. försvarsuppgörelsen, vilka sammantaget medför att 9miljarder kronor ska tillföras vården och omsorgen av med start , pekat ut psykiatrin som ett särskilt prioriterat område. Målsättningen härmed är att genom att ge ekonomiska förutsättningar till en fortsatt utveckling av vård och omsorg för psykiskt sjuka medverka till att aktiva åtgärder vidtas i ett tidigt skede av en psykisk sjukdom för att därigenom undvika att den sista utväg som förtidspensionering är, skall behöva tillgripas. Avslutningsvis vill jag nämna en reform som kan vara av intresse för personer som har förtidspension till följd av en pyskisk sjukdom men som gärna vill försöka återgå till ett arbete men inte vill riskera att mista sin förtidspension/sjukbidrag. överlämnade regeringen prop. 1999/2000:4 Vilande förtidspension till . Däri föreslås att personer som uppburit förtidspension/sjukbidrag under skall kunna få behålla förtidspensionen som personen prövar att arbeta. Under totalt skall en person kunna pröva att arbeta utan att rätten att få tillbaka pensionen går förlorad. ska pensionen kunna vara vilande men med delvis andra regler.
frs · GN1214 · 1999-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:14 om katastrofen i har frågat mig vad jag avser göra när det gäller katastrofbistånd från till det krigsdrabbade och svältande . Trots stora FN-insatser har den långvariga konflikten i inte kunnat lösas. Inbördeskrig har pågått och skapat ett ohyggligt lidande för den angolanska befolkningen. är djupt oroat över det humanitära läget i . Huvudansvaret för att kriget åter brutit ut ligger hos Unita. har ett långvarigt engagemang i . Det återupptagna kriget och fortsatt ekonomisk instabilitet omöjliggör i stort sett ett sedvanligt utvecklingssamarbete med . Den svåra humanitära situationen i landet motiverar dock ett fortsatt bistånd. Det mångåriga stödet till hälsosektorn, med tonvikt på mödra- och barnavård, liksom stöd till mänskliga rättigheter och demokrati fortsätter. I övrigt koncentreras det svenska biståndet till humanitära insatser, i stor utsträckning inom ramen för en konsoliderad FN-appell. Möjligheterna att genomföra humanitära insatser begränsas av att det finns flera områden i landet som inte är åtkomliga samt att säkerhetsriskerna för hjälppersonalen är stora. För att undvika minor och överfall används flygtransporter i stor utsträckning vilket fördyrar insatserna. Det är således inte enbart bristen på resurser som är problemet. Den angolanska regeringen har ett ansvar att avsätta större resurser för att förbättra den humanitära situationen för landets medborgare och möjliggöra att hjälpen kommer fram. för en dialog för att säkerställa att biståndet når de mest utsatta människorna. Arbetet för de humanitära organisationerna måste underlättas och dessa måste få tillträde till hela landet. Det är därför glädjande att FN och kommit överens om den fortsatta FN-närvaron och är positivt inställt till att stödja denna. I regleringsbrevet har en indikativ ram om anvisats för biståndssamarbete med . Landet får även del av andra anslag inom det humanitära området. har beslutats om stöd till humanitära insatser om ca . Stödet kanaliseras framför allt genom FN, internationella och lokala enskilda organisationer. Med anledning av den förvärrade situationen kommer Sida att besluta om ytterligare till humanitärt stöd. De totala utbetalningarna till beräknas därmed uppgå till . Enligt redovisad FN-statistik är den näst största bidragsgivaren av humanitärt bistånd till . finns beredskap att öka de svenska humanitära insatserna ytterligare, både inom och utanför den planerade ramen.
frs · GN1215 · 1999-09-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:15 om har frågat om regeringen avser att fullfölja sitt löfte till om bidrag till det nya centrumet för mikroteknologi. Regeringen har tidigare angivit som en planeringsförutsättning att ska erhålla medel för . I budgetpropositionen (utgiftsområde 16 s.130) föreslår regeringen att denna planeringsförutsättning inte längre ska gälla och att ersättning för ökade hyreskostnader inte ska utgå till . I regeringens proposition 1992/93:170 Forskning för kunskap och framsteg föreslog regeringen "anslag till medelstillskott till lokalkostnader m.m." Härvid beräknades ett medelstillskott för tillbyggnaden för till . Det bör observeras att denna beräkning gjordes under helt andra planeringsförutsättningar än vad som gäller. Dessutom blev stiftelsehögskola den 1juli 1994 och erhöll då i stiftelsekapital från Fond 92@94. Av den senaste balansräkningen kan utläsas att stiftelsens kapital är . Stiftelsen gav stöd till bolaget med ca . Mot den bakgrunden har regeringen nu gjort en annan bedömning av stiftelsens behov av resurstillskott.
frs · GN1216 · 1999-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:16 om omställningskravet på RFV:s sjukhus i och har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att erforderliga resurser avsätts till avvecklingen både personellt och ekonomiskt för att på ett ansvarsfullt sätt genomföra omställningsarbetet vid sjukhus i och . Det beslut som fattat med anledning av prop. 1998/99:76 Försäkringsmedicinska utredningar m.m., innebär en omstrukturering av verksamheten vid sjukhus. Beslutet medför bl.a. att de allmänna försäkringskassorna får fortsatt tillgång till enhetliga och väl definierade försäkringsmedicinska utredningar och arbetslivsinriktade rehabiliteringsutredningar och att den medicinska rehabiliteringen avvecklas. Verksamhetsansvaret för försäkringsmedicinska utredningar och arbetslivsinriktade rehabiliteringsutredningar överförs till läns allmänna försäkringskassa som skall driva verksamheten som en egen resultatenhet @ försäkringsmedicinskt centrum. Regeringen anser att den personalavveckling som blir aktuell vid sjukhusen ska ske på ett ansvarsfullt sätt och innehålla aktiva stödåtgärder för de berörda under ledning av professionellt stöd. har därför regeringens uppdrag att svara för den avveckling som blir aktuell vid sjukhusen i samband med inrättandet av försäkringsmedicinska centrum. Verket skall också avveckla bolagen som driver sjukhusen, fastighetsinnehavet och den medicinska rehabiliteringen. I skrivelse till regeringen har beräknat de totala kostnaderna för avvecklingen till ca . Med stöd av skrivelse har regeringen i samband med budgetpropositionen för och tilläggsbudgeten för innevarande budgetår föreslagit att anvisar medel motsvarande för att täcka de utgifter som uppstår. I detta belopp finns medel avsedda för bl.a. löner, pensioner, facklig verksamhet, utbildning för berörd personal, omställningsorganisationen samt en reserv för oförutsedda händelser.
frs · GN1217 · 1999-09-28 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:17 om arbetsmarknadsåtgärder för unga arbetshandikappade har frågat mig om resultatet av förhandlingarna om lönebidrag för unga handikappade. Frågan är föranledd av att statsrådet under den muntliga frågestunden hänvisade till pågående diskussioner om lönebidragen. Jag vill först säga att lönebidrag kan lämnas för att bereda anställning åt arbetshandikappade när inga andra lämpliga åtgärder kan vidtas för att underlätta en arbetsplacering. Det finns alltså inga särskilda lönebidrag för unga handikappade. Vad gäller anslaget till lönebidrag så vill jag upplysningsvis säga att regeringen inte har minskat tilldelningen med som säger. Däremot har anslaget förstärkts med innevarande år och kommer att förstärkas med ytterligare . överskred emellertid budgeten med ca 300 miljoner , vilket betyder att det kommande budgetår måste minska sina utgifter med ca för att åter komma i balans. Hur denna minskning ska fördelas tidsmässigt och geografiskt är en fråga för . Jag vill också tillägga att har i uppdrag att utveckla metoder, kompetens samt uppföljnings- och utvärderingsinsatser för hanteringen av åtgärden lönebidrag. Uppdraget gavs regleringsbrev och kommer att pågå . arbetar för att unga handikappade skall ges särskilt stöd för att etablera sig på arbetsmarknaden. I samverkan med skolan genomförs också särskilda vägledningsinsatser för ungdomar med funktionshinder i avsikt att underlätta deras val av studier. Avsikten är bl.a. att stimulera till val av högre studier. Inom varje länsarbetsnämnd finns en tjänsteman med samordningsansvar för arbetet med unga handikappade. Slutligen vill jag peka på att den ökade efterfrågan av arbetskraft också bör innebära att arbetsmarknadsmyndigheterna intensifierar sina förhandlingar med arbetsgivarna om minskade bidrag och även diskuterar övergång till anställning utan bidrag för att därigenom öka genomströmningen i lönebidragssystemet. Jag har fortlöpande diskussioner med och följer utvecklingen av lönebidragen noga. Enligt uppgifter från har man en hög prioritering av unga handikappade till anställning med lönebidrag.
frs · GN1219 · 1999-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:19 om personer med övervikt har frågat mig om jag avser att vidtaga några åtgärder för att öka förståelsen när det gäller medicinska insatser för de personer som lider av sjukdomen övervikt. Övervikt är ett av de stora växande folkhälsoproblemen. Många allvarliga sjukdomar som t.ex. hjärt-kärlsjukdomar och tumörsjukdomar är ofta relaterade till övervikt. Åtgärder som syftar till att minska andelen överviktiga i befolkningen måste ta sin utgångspunkt i både förebyggande och behandlande insatser. Förutom individuella insatser inom bl.a. primärvården i form av hälsoinformation och kostråd måste insatser även göras på strukturell nivå. I detta sammanhang kan nämnas att och har tagit fram en nationell handlingsplan för nutrition. Huvudmålet i handlingsplanen är att genom förbättrade mat- och motionsvanor, befrämja hälsa samt förebygga sjuklighet och för tidig död i kostrelaterade sjukdomar samt att minska de sociala klyftorna med avseende på dessa sjukdomars förekomst. I handlingsplanen anges flera strukturella åtgärder för att skapa förutsättningar för att förbättra människors matvanor. Ett flertal studier visar att det finns ett tveklöst samband mellan fysisk inaktivitet och övervikt. Regeringen har gett i uppdrag att planera och genomföra ett s.k. fysiskt-aktivitets-år . Syftet är att lyfta upp frågan och medvetandegöra betydelsen av att röra på sig. Regeringen tillsatte som har i uppdrag att ta fram mål och strategier för hälsoutvecklingen. Kommittén kommer att presentera sitt slutbetänkande och jag utgår ifrån att den kommer att lämna förslag till mål och strategier för att bromsa den negativa utvecklingen när det gäller övervikt. När det gäller medicinska insatser har Xenical fått en enorm genomslagskraft och staten subventionerar läkemedlet inom ramen för läkemedelsförmånen. Det är en missuppfattning att övervikt har blivit en sjukdom som ibland kategoriseras som självförvållad. Regeringen har genom Allmänna arvsfonden beviljat medel till till ett treårigt projekt som riktar sig till skolbarn i syfte att öka förståelsen och motverka negativa attityder till överviktiga.
frs · GN122 · 1999-09-22 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:2 om telefonkatalogen har frågat näringsministern vilka åtgärder han avser vidta vad gäller Telias policy för införandet av mobiltelefonnummer i telefonkatalogen för att inte intentionerna med den fria konkurrensen på telemarknaden sätts ur spel. Ansvaret i regeringen är fördelat så att det är jag som ska svara på frågan. Inledningsvis vill jag understryka att jag anser att det är mycket angeläget att det råder en sund konkurrens på alla delar av telemarknaden. Konkurrensen är ett viktigt medel för att nå de telepolitiska målen och bidrar till att vi får tillgång till bättre och billigare teletjänster. drivs i bolagsform där staten är den ende ägaren. Bolaget styrs @ precis som andra operatörer på telemarknaden @ av den lagstiftning som regering och riksdag stiftar på området. Därefter är det bolagets styrelse och ledning som ansvarar för inriktningen inom bolaget. är enligt tillståndsvillkoren för fast telefoni skyldigt att på skäliga villkor i katalog publicera uppgifter om abonnentnummer och om abonnenters namn och adress i den utsträckning abonnenter eftergett tystnadsplikten. Detta gäller också uppgifter om andra tillståndshavares abonnenter. Telias telefonkatalog produceras inom Infomedia som är ett av Telias åtta affärsområden. Infomedia ansvarar för informationstjänster och arbetar främst med paketering och förmedling av information till olika mötes- och marknadsplatser såväl i tryckta som i elektroniskt baserade medier. Teleoperatörer kan välja att ha ett avtal med om att alla deras abonnenter ska införas i Telias telefonkatalog. Flera fastnätsoperatörer har sådana publiceringsavtal. har ett avtal som gäller samtliga dess abonnenter, såväl fastnätsabonnenter som mobilteleabonnenter. Övriga mobilteleoperatörer har inte sådana avtal. Telias mobilteleabonnenter betalar således för denna tjänst indirekt via den abonnemangsavgift de betalar till Mobile. Är man i stället abonnent hos en operatör som valt att inte ha ett sådant avtal med Infomedia så kan man själv välja att få uppgifter införda i Telias tryckta telefonkatalog. Infomedia tar då ut en avgift för detta. Kostnaden är 290kr. Jag vill slutligen understryka att det inte bara är som ger ut tryckta telefonkataloger. Det finns också andra aktörer på marknaden för kataloger. Även här råder det således fri konkurrens. Mot denna bakgrund finner jag inte anledning att vidta några åtgärder.
frs · GN1220 · 1999-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:20 om asylsökande homosexuella iranier har frågat mig vad regeringen avser vidta för åtgärder för att garantera att asylsökande homosexuella, som löper uppenbar risk för förföljelse i hemlandet, inte utvisas. anför att avslagit asylansökningar från homosexuella iranier som varit föremål för stor uppmärksamhet via Internet och i massmedier och därmed uppger att de riskerar förföljelse om de återvänder till sitt hemland. Jag vill inledningsvis informera om att regeringen, i ett enskilt ärende, beviljade en homosexuell iranier permanent uppehållstillstånd den 28maj 1998. Mot bakgrund av att mannens ärende tilldragit sig så stor uppmärksamhet både i och utomlands ansågs han ha en välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sin homosexualitet vid en återkomst till . Tillstånd beviljades med stöd av 3 kap. 3§ första stycket 3 utlänningslagen (1989:529). Regeringen konstaterade i beslutet att enbart den omständigheten att en iranier åberopar att han är homosexuell inte kan grunda rätt för honom att stanna i . Skälet till att mannen inte betraktades som flykting var att homosexualitet, enligt svensk lagstiftning, inte betraktas som tillhörighet till viss samhällsgrupp vilket är fallet i en del andra länder. har i stället valt att @ genom den nya lagstiftningen som trädde i kraft den 1januari 1997 @ införa en särskild skyddsgrund för bl.a. homosexuella. En homosexuell som får permanent uppehållstillstånd räknas som "skyddsbehövande i övrigt". Före den nya lagstiftningen beviljades eventuella uppehållstillstånd till homosexuella av humanitära skäl. Återkommande till frågan vill jag vidare informera om att frågor om uppehålls- och arbetstillstånd handläggs självständigt av respektive . Jag varken kan eller får påverka myndigheterna i deras handläggning av enskilda ärenden. En förutsättning för att regeringen skall kunna pröva ett enskilt ärende är att ärendet överlämnas till regeringen enligt reglerna i 7kap. 11§ utlänningslagen (1989:529). Både Invandrarverket och har rätt att överlämna ärenden till regeringen bl.a., om ärendet på grund av familjeanknytning eller någon annan liknande orsak har samband med ett ärende enligt utlänningslagen som prövas av regeringen, om ärendet bedöms ha betydelse för rikets säkerhet, om ärendet bedöms vara av särskild vikt för tillämpningen av utlänningslagen och kan antas få betydelse för frågan om uppehållstillstånd för en grupp utlänningar som åberopar huvudsakligen samma skäl, eller det i andra fall bedöms vara av synnerlig vikt för ledning av utlänningslagens tillämpning att regeringen prövar ett ärende. Vår utlänningslag ger skydd åt homosexuella som känner en välgrundad fruktan för förföljelse. Enbart den omständigheten att en person är homosexuell medför emellertid inte en rätt till skydd i .
frs · GN1221 · 1999-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:21 om gränsöverskridande luftföroreningar har frågat mig om jag avser att skärpa den svenska hållningen tills dess underskriften ska ske av det nya protokollet till konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar. De preliminära förhandlingsresultaten kommer, tillsammans med andra beslutade nationella och internationella åtgärder, att leda till att den försurade arealen i som uppgick till minskar till . Ett av allvarligaste miljöproblem är försurningen. Det sura nedfallet i härstammar till största delen från andra länder. För att komma till rätta med försurningen har tagit initiativet till EU:s s.k. försurningsstrategi. har även varit aktiv och pådrivande inom konventionen för långväga gränsöverskridande luftföroreningar där totalt åtta överenskommelser (s.k. protokoll) har förhandlats fram i syfte att minska effekterna av gränsöverskridande luftföroreningar. Konventionen har 42 parter i . Även och är parter till konventionen. Protokollet om minskning av försurning, eutrofiering och marknära ozon är det senaste i raden av överenskommelser under framgångsrikt europeiskt arbete med att bekämpa gränsöverskridande luftföroreningar. Protokollet sätter bindande utsläppstak för svaveldioxid, kväveoxider, ammoniak och flyktiga organiska ämnen för de länder som väljer att ratificera protokollet. Som utgångspunkt för förhandlingarna om dessa nationella utsläppstak för svaveldioxid, kväveoxider och ammoniak valdes en ambitionsnivå som motsvarar . Detta var en hög ambitionsnivå med stora krav på några länder, däribland de östeuropeiska länderna. Förhandlingsresultatet motsvarar tyvärr inte den ambitionsnivå som utgjorde utgångspunkten i förhandlingarna. Detta gäller särskilt sådana länder som valt att lägga sig avsevärt över de föreslagna nationella utsläppstaken. kommer i det fortsatta arbetet inom ramen för konventionen om långväga gränsöverskridande luftföroreningar och Europeiska unionen att driva förhandlingarna så att det försurande nedfallet över minskar ytterligare. Vid det sista förhandlingstillfället i enades man om att fram till den 14oktober undersöka möjligheten att sänka de nationella utsläppstaken. Frågan om nivån för det svenska utsläppstaket bereds i .
frs · GN1222 · 1999-09-29 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:22 om jämställdhetsperspektivet vid tillsättning av poster i statliga företag har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att tillgodose jämställdhetsperspektivet vid tillsättningsförfarandet av styrelse-, vd- eller generaldirektörsposter. Låt mig först börja med att klargöra att när det gäller utnämning av vd i aktiebolag så är det en av bolagsstyrelsens viktigaste uppgifter. Detta ligger således inte direkt på regeringen att besluta. Ett av delmålen för regeringens jämställdhetspolitik är en jämn fördelning av makt och inflytande mellan kvinnor och män. Generellt sett gäller att regeringen skall beakta jämställdhetsperspektivet i samtliga tillsättningsförfaranden som man ansvarar för. Målsättningen är att tillsättningarna anpassas efter respektive företags verksamhet, situation och framtida utmaningar. När det gäller de centrala statliga styrelserna så är av ledamöterna kvinnor. Vad beträffar de statliga bolagen så uppgår andelen kvinnor i bolagsstyrelserna till . Som en jämförelse kan nämnas att i de 328 svenska börsnoterade bolagen så uppgick den kvinnliga andelen ledamöter till 4,. Regeringen kommer att avlämna en skrivelse till , där inriktningen för den framtida jämställdhetspolitiken kommer att redovisas. Jag kommer att verka för att intensifiera ansträngningarna för att öka andelen kvinnor vid tillsättningar i statliga bolagsstyrelser.