ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12301 · 1999-12-15 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:301 om inköp från utlandet har ställt en fråga till finansministern om vad han avser att göra för att inköp från utlandet inte ska belastas av alltför höga totalkostnader. I bakgrundsbeskrivningen framgår det att frågeställaren anser att Postens speditionsavgift är för hög. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågor om Postens speditionsavgifter. Vid postorderförsäljning inom EU betalas moms av säljaren och är alltså inbakad i priset från början. Det blir ingen tull på varorna. Varorna räknas som inrikespaket och Posten tar inte ut någon extra kostnad för att hantera och lämna ut dessa paket. De gemensamma reglerna inom EU vid import av varor från tredje land, dvs. länder utanför EU, är annorlunda. Varor som importeras per postorder från tredje land ska beläggas med moms och i vissa fall även med tull när de anländer till . Om en vara förs in i det svenska tullområdet för en enskild person ska moms och eventuell tull för försändelsen fastställas enligt gällande tull- och skattelagstiftning. Moms och eventuell tull betalas av Posten som sedan tar ut beloppet av kunden. Posten har därför personal som enbart sysslar med att ta emot och sköta administrationen av ankommande paket. Personalen utför ett flertal uppgifter, bl.a. bedömer de om förtullning ska ske, räknar om varans värde till svenska kronor och ser till att nödvändig importdokumentation finns. För att täcka kostnaderna för denna hantering tar Posten ut en administrativ avgift, en s.k. speditionsavgift (oavsett varans värde). Speditionsavgiften avser således kostnaden för tull- och momshantering. Jag tror att folk i allmänhet förstår att varan ska beläggas med moms samt att hanteringen innebär kostnader för Posten. Det som är allvarligt i sammanhanget är att köparen antagligen inte har tillräcklig information när avtalet görs med säljaren. Den privatperson som köper en bok från t.ex. en Internetbokhandel i får inte information om det slutliga priset, dvs. priset inklusive samtliga avgifter som gäller vid transport från till . Köparen behöver inte betala speditionsavgift om samma bok i stället beställs från en Internetbokhandel inom EU. I den fortsatta utvecklingen av elektronisk handel är konsumentinformation därför en mycket viktig fråga. När det gäller den lämnade frågan, dvs. om jag avser att vidta några åtgärder med anledning av att posten påför speditionsavgifter, hänvisar jag till att Posten är ett aktiebolag. Efter bolagiseringen är det Postens ledning som beslutar om avgifter. I frågor om avgiftssättning påverkas bolaget naturligtvis av att de agerar på en konkurrensutsatt marknad. Avslutningsvis bör det noteras att det inte råder någon skillnad om transporten från tredje land sker med något annat företag. Kostnaden för hanteringen av tull och moms faktureras även i dessa fall till slutkunden. Mot bakgrund av detta finner jag inte anledning att vidta några åtgärder. Avslutningsvis bör sägas att reglerna om mervärdesbeskattning vid import är gemensamma för hela EU. Det är därför inte aktuellt att vidta några ändringar rörande den svenska lagstiftningen om mervärdesskatt.
frs · GN12302 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:302 om distriktsveterinärer och djurskyddet har frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att få till stånd ett bättre samarbete mellan kommunens djurskyddsinspektörer och distrikts/länsveterinärer så att missförhållanden som veterinärerna känner till kommer till kommunens kännedom. En väl fungerande djurskyddstillsyn är nödvändig för att ett gott djurskydd i enlighet med djurskyddslagen (1988:534) ska kunna upprätthållas. Detta kräver också att berörda parter, bl.a. veterinärerna, aktivt deltar i verksamheten. Enligt förordningen (1971:810) med allmän veterinärinstruktion gäller att då distriktsveterinär finner anledning att anmärka på något förhållande som angår den eller de kommunala nämnder som fullgör uppgifter inom miljö- och hälsoskyddsområdet och om förhållandena inte rättas till, ska veterinären anmäla detta till bl.a. nämnden och till . Av djurskyddslagen framgår att utövar den centrala tillsynen över efterlevnaden av djurskyddslagstiftningen. Verket har dessutom till uppgift att samordna övriga tillsynsmyndigheters verksamhet och vid behov lämna råd och hjälp i den verksamheten. I uppgiften ingår att arbeta för att en enhetlig praxis utbildas vid tillämpningen av tillsynsbestämmelserna. För att förstärka samordnande och stödjande centrala tillsynsverksamhet har verket efter beslut den 30juni 1999 tillsatt en central tillsynsgrupp. I gruppen ingår företrädare för bl.a. berörda centrala myndigheter, länsstyrelserna och för kommunerna. Huvudsyftet med gruppen är att åstadkomma en mera enhetlig, samordnad och effektiv tillsyn i hela landet. Frågan om organisationen av djurskyddstillsynen och veterinärernas roll i denna har diskuterats i utredningen djurskyddstillsyn (SOU 1996:13) och i förändrad djurskyddstillsyn m.m. (Rapport 1998:13). Båda har remissbehandlats. Beredning av frågan sker nu i . I budgetpropositionen (prop. 1999/2000:1) aviseras att regeringen avser att till överlämna en proposition med förslag till ett förbättrat djurskydd. I det sammanhanget kommer jag också att överväga behovet av en förändring i veterinärernas roll och skyldigheter i fråga om djurskyddstillsynen.
frs · GN12303 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:303 om ekokörning Frågan gäller vilka initiativ jag som näringsminister avser att ta för att se till att ecodriving @ ett för miljön skonsammare sätt att framföra ett fossildrivet fordon @ blir det i landet förhärskande körsättet. Ecodriving bör ses som en metod att framföra bilen på ett energisnålt och miljövänligt sätt som ger dokumenterad effekt. Regeringen har gett ett sektorsansvar för miljöfrågor inom vägtransportsektorn. Inom ramen för detta sektorsansvar har tillsammans med och () arbetat med ett förprojekt för att undersöka möjligheterna till att tillämpa ett energisnålt körsätt som koldioxidminskande åtgärd. Inom finns åtta instruktörer som redan har börjat utbilda körskolelärare. kommer det att finnas 200 körskolelärare med kompetens att utbilda förare i att köra energisnålt. Det innebär också att det nu finns en utbildningsplan för energisnålt körsätt för personbilar. har bedömts så pass lyckat att tillsammans med och nu satsar på ett projekt . Projektets syfte är att genomföra idén med energisnålt körsätt samt bearbeta målgruppen. Projektet innebär också att man vill plocka fram motsvarande utbildningsplan för energisnålt körsätt för tunga fordon som finns för personbilar. Inom projektet satsas även på metodutveckling av energisnålt körsätt samt uppföljning av effekterna. kommer uppföljning att ske på antal utbildade i landet och sedan utökas allteftersom till att ange påvisad effekt. Projektet satsar på att påverka de förare som kör mycket, inte enbart de som nyutbildas.
frs · GN12304 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:304 om isocyanater har frågat mig vilka åtgärder regeringen avser att vidta för att komma till rätta med de svåra arbetsmiljöproblem som isocyanater och PUR (polyuretaner) skapar. Det är riktigt att isocyanathantering innebär ett svårt arbetsmiljöproblem. Hälsoriskerna med hantering av isocyanater är kända . har särskilt uppmärksammats risker som uppkommer vid sönderdelning av polyuretanplast (PUR) och produkter som innehåller vissa bindemedel, t.ex. mineralull. Det är emellertid enligt min mening i första hand Arbetarskyddsstyrelsen (ASS), () och arbetsmarknadens organisationer som måste bevaka dessa frågor. I föreskrifter från ASS finns särskilda krav för arbete som innebär risk för exponering för isocyanater. En omfattande forskning pågår i på isocyanatområdet, bl.a. när det gäller mätmetoder. ASS antog 1997 ett 10-punktsprogram mot isocyanatskador. Följande har skett inom ramen för programmet. 1.Företag som hanterar isocyanater ägnas särskild uppmärksamhet i ASS och YI:s tillsyn. Regeringen har i regleringsbrev för ASS och YI tagit upp överkänslighet som ett av de prioriterade områdena. Isocyanater kommer enligt vad som planeras att prioriteras i nästa verksamhetsprogram från ASS. Kartläggning av isocyanatarbeten i olika branscher har gjorts av YI. Kartläggningen är färdig och kommer att redovisas . Nya mätmetoder har utprovats av ASS. Dessa kommer att ingå i redovisningen . Omfattande mätningar med de nya metoderna har skett vid samtliga . Detta arbete är färdigt. Redovisning kommer att ske . ASS har gått ut med tryckt och muntlig information i frågan. ASS har beställt ett vetenskapligt underlag av . Dokumentet är färdigställt. Frågan om gränsvärdet behandlas av ASS gränsvärdesgrupp på grundval av kriteriedokumentet. ASS har medverkat till att ett antal artiklar i frågan har publicerats i fackpressen. Personalen på hålls kontinuerligt uppdaterad (e-mail, regelbundna möten). Samarbete pågår kontinuerligt mellan ASS och forskargrupper i och . ASS har skrivit till i frågan. Jag konstaterar att det pågår ett intensivt arbete med att motverka isocyanatskadorna och att den forskning som finns beaktas. Jag hoppas att detta arbete kommer att bära frukt i form av minskade skador. Regeringen kommer att uppmärksamt följa utvecklingen i frågan.
frs · GN12305 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:305 om beskattning av utländska experter har frågat mig om jag ämnar föreslå att även personaloptioner som innehas av utländska experter kommer att omfattas av expertskatten. remitterade ett förslag om beskattning av utländska nyckelpersoner . Remisstiden gick ut den 24juni. Därefter har ett förslag till lag om beskattning av utländska experter, forskare och andra nyckelpersoner vid tillfälligt arbete i anmälts till Europeiska kommissionen enligt reglerna om statsstöd i EG-fördraget. Kommissionen har ännu inte avslutat behandlingen av detta ärende. När svar erhållits från kommissionen kommer frågan att slutligen beredas inom . Regeringen avser då att återkomma i frågan. Jag är därför inte beredd att ytterligare kommentera denna fråga.
frs · GN12306 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:306 om reglerna för investmentbolagsstatus har frågat mig vilka förslag jag avser att lägga fram för att undanröja vissa nackdelar avseende riskkapitalfonder. Om jag förstår rätt åsyftar hon s.k. riskkapitalbolag. I regel är riskkapitalbolagen aktiva ägare som tillför företagen både kapital och kompetens. säger att dubbelbeskattningen och reglerna för att ett företag ska få status som investmentbolag hämmar framväxten av en sund riskkapitalbransch i . menar att riskkapitalbolag som fokuserar på t.ex. IT-investeringar inom en och samma bransch borde få samma skattemässiga status som investmentbolag. Jag tackar för frågan. Den aktualiserar inte bara beskattningen av investmentföretag och andra s.k. mellanhandsägare utan också frågan om reavinster över huvud taget ska beskattas i bolagsledet. Vårt system för beskattning av bolagsinkomster bygger på att skatt ska betalas i två led, en gång på företagsnivå när vinsten uppstår och en gång hos ägaren som beskattas för utdelning eller reavinst. För att förhindra att en vinst beskattas inom en koncern (kedjebeskattning), så beskattas inte moderbolag för utdelning från bl.a. dotterbolag. Egentligen borde därför även reavinster vid försäljning av dotterbolag, eller mer precist reavinster på s.k. näringsbetingade aktier och andra andelar, undantas från beskattning och reaförluster inte vara avdragsgilla (prop. 1998/99:15 s.116). Det är framför allt komplikationer vid utlandstransaktioner som lagt hinder i vägen för en sådan reform. Skattepliktiga intäkter i skulle kunna transformeras till skattefria reavinster på andelar i företag i t.ex. skatteparadis. Utredningen (Fi1998:11) om vissa internationella företagsskattefrågor arbetar nu med att åstadkomma en lösning på bl.a. utlandsproblemet. Utredningen avser att lämna ett betänkande i denna del. Slopad reavinstbeskattning på näringsbetingade aktier skulle innebära ökad attraktionskraft för som bas för internationellt verksamma koncerner och @ vilket också är mycket viktigt @ påtagligt förenkla den svenska företagsbeskattningen. Utredningen (Fi1998:10) om vissa företagsskattefrågor arbetar parallellt med utformningen av ett system med slopad reavinstbeskattning på näringsbetingade andelar inom företagssektorn. Ett utredningsbetänkande i den här delen avses också lämnas . Enligt vad jag underhand har inhämtat kommer utredningens förslag att lösa även de problem för riskkapitalbolagen som tar upp i sin fråga. Utan att föregripa ett ställningstagande ter sig det som en bättre lösning än att försöka vidga definitionen av investmentbolag. Låt mig erinra om att investmentbolagen inte slipper reavinstbeskattningen. De ska i stället som intäkt ta upp motsvarande av värdet på aktieportföljen vid beskattningsårets ingång. Jag tror således inte att en utvidgning av definitionen av investmentbolag vore den bästa lösningen på riskkapitalbolagens problem. Låt oss i stället se fram emot de två utredningsbetänkandena .
frs · GN12307 · 1999-12-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:307 om kompetenta högskolelärare har frågat mig vilka åtgärder jag kommer att vidta för att säkra tillgången på kompetenta lärare vid universitet och högskolor. Frågan omfattar såväl kvantitativa som kvalitativa aspekter. Vad gäller de kvantitativa finns det ett stort behov att öka antalet forskarutbildade i för att säkra tillgången på kompetenta lärare vid universitet och högskolor i samband med utbyggnaden av den grundläggande högskoleutbildningen och inför det generationsskifte bland forskarutbildade högskolelärare som väntar under det första decenniet . har avslutat ett regeringsuppdrag att sammanfatta och analysera tillgängliga underlag avseende tillgång och efterfrågan på högskoleutbildade, inklusive forskarutbildade. Rapporten syftar till att underlätta löpande bedömningar av framtida behov av högre utbildning inom olika samhällsområden. Den ligger till grund för det arbete som pågår inom med att justera de examensmål som ska gälla för forskarutbildningen under kommande perioder. Examensmålen anges per vetenskapsområde och per lärosäte. Vad gäller frågans kvalitativa aspekt, dvs. kraven på lärarnas pedagogiska skicklighet, bör nämnas att denna tydligt nämns i såväl högskolelagen som högskoleförordningen. Som professor och lektor anställs endast de som har såväl vetenskaplig som pedagogisk kompetens. Även behörighet som adjunkt kräver pedagogisk skicklighet. Tillsammans utgör dessa tre lärarkategorier av det totala antalet årsverken för . Dessutom kan konstateras att andelen årsverken utförda av lärare med doktorsexamen var 1998, vilket är fler än 1995/96. Universitet och högskolor har ansvaret för att säkra och utveckla kvaliteten i utbildningen. Ett led i detta arbete är att intensifiera det pedagogiska utvecklingsarbetet och aktivt arbeta med undervisningens förnyelse inom såväl grundutbildning som forskarutbildning. Lärosätena ska utbilda alla nyanställda lärare i undervisningsformer, metodiska ansatser, examinations- och utvärderingsformer samt i andra områden som är av betydelse för att högskolans utbildning ska hålla hög pedagogisk kvalitet. anställda lärare ska regelmässigt erbjudas pedagogisk vidareutbildning. Statsmakternas uppgift är att understödja och kontrollera att kvaliteten inom olika utbildningsområden upprätthålls. tillsynsansvar är ett led i detta arbete. En viktig uppgift för är att granska och bedöma kvaliteten och kvalitetsarbetet vid lärosätena. En viktig aspekt av detta är det pedagogiska utvecklingsarbetet. Som framgår i den till överlämnade propositionen Studentinflytande och kvalitetsutveckling i högskolan (prop. 1999/2000:28) avser regeringen att förtydliga uppdrag när det gäller redovisningen av genomförda granskningar.
frs · GN12309 · 1999-12-07 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:309 om studentbostäder har frågat mig vilka åtgärder som jag avser att vidta för att förbättra bostadssituationen för studenter. De senaste årens utbyggnad av högskolan har lett till att antalet högskolestuderande i grundutbildning har ökat med och omfattar mer än 300000 studenter. Med anledning av ekonomiska vårproposition har beslutat att högskolan ska byggas ut ytterligare, med drygt 10000 nya platser för och lika många för . Byggandet av studentbostäder har inte ökat i samma takt och det skapar problem för de studerande på många orter. Skillnaderna mellan olika kommuner är emellertid mycket stora när det gäller tillgången på studentbostäder, likaså varierar på många orter kötiden kraftigt . Ansvarsfördelningen inom bostadspolitiken grundas på en uppgiftsfördelning där staten svarar för att legala och finansiella instrument finns tillgängliga för bostadsbyggandet och där kommunerna tillsammans med andra aktörer svarar för att de bostäder som behövs också kan erbjudas kommunens invånare. Staten har dessutom lämnat olika former av produktionsstöd. Det är kommunerna som har ansvaret för bostadsförsörjningen på den lokala nivån och att det finns ett utbud av bostäder som svarar mot kommuninvånarnas efterfrågan. Detta ansvar innefattar också bostäder för studerande. Det är därför angeläget att kommunerna tillsammans med studentkårerna analyserar behovet av bostäder och vidtar åtgärder så att studentbostäder anordnas utifrån de behov som finns på orten. Frågan om bostäder för studenter med funktionshinder måste då särskilt behandlas. Regeringen anser att tillgången på studentbostäder på studieorterna är av stor betydelse och följer därför frågan med uppmärksamhet. Landshövding har regeringens uppdrag att överlägga med kommunerna i om möjliga åtgärder för att öka bostadsbyggandet i länet. Inom ramen för uppdraget ska landshövdingen också tillsammans med kommunerna diskutera och utarbeta förslag om åtgärder för att öka tillgången på studentbostäder både . Det kan också finnas skäl att närmare analysera om dagens regelsystem utgör ett hinder för byggande av studentbostäder. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att se över byggregler och allmänna råd avseende utformningen av studentbostäder.
frs · GN12310 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:310 om räddningsinsatser med helikopter har frågat mig vilka åtgärder jag ämnar vidta för att uppfylla södra regionens rättmätiga krav på snabba och effektiva räddningsinsatser. är enligt räddningstjänstlagen (1986:1102) ansvarig för sjöräddningstjänsten. Enligt samma lag är en statlig eller myndighet skyldig att med personal och egendom delta i en räddningsinsats på anmodan av räddningsledaren. För att kunna upprätthålla beredskap för sjöräddningstjänsten har avtal med Försvarsmakten om helikopter i beredskap. Regeringen har till överlämnat en proposition med förslag till genomgripande förändringar av främst det militära försvaret. Förslagen innefattar bl.a. en omstrukturering av Försvarsmaktens helikopterorganisation. I propositionen erinrar regeringen om att beredskap kommer att finnas för att svara mot samhällets behov av helikopterberedskap för olika typer av räddningsuppdrag. Även kommer därför helikopterresurser att vara utbaserade på skilda orter. Med utgångspunkt i sitt räddningstjänstansvar har tecknat avtal med Försvarsmakten om helikopter i beredskap på ett antal orter i . En av dessa orter är . I avtalet regleras startberedskapen. Avtalet gäller tills vidare. Sammanfattningsvis anser jag att det är bra att Försvarsmakten på detta sätt kan stödja samhället i en viktig verksamhet. Med den utformning av Försvarsmaktens grundorganisation som regeringen föreslår i propositionen kommer sådant stöd att kunna lämnas även .
frs · GN12311 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:311 om nedläggning av har frågat mig vilka investeringar som skulle krävas i för att KA2 skulle kunna utgöra huvudenhet inom kustartilleriutbildningen. Regeringen har till överlämnat en proposition med förslag till genomgripande förändringar av främst det militära försvaret. Förslagen innefattar bl.a. en omstrukturering av Försvarsmaktens grundorganisation. Beträffande kustartilleriet föreslår regeringen att KA1 bör bibehållas och utgöra huvudenhet för den framtida kustartilleriutbildningen. Det främsta skälet för att bevara KA1 är befintlig infrastruktur samt närheten till , vilken innehåller övnings- och skjutfält i de för förbanden dimensionerade terrängtyperna. Jag vill i detta sammanhang erinra om att regeringens förslag ska ses som en helhet, där förslagen utgörs av en sammanvägning av flera olika faktorer. Det finns dessutom kopplingar mellan de olika grundorganisatoriska förslagen, vilket innebär att om ett av förslagen förändras så kan detta påverka föreslagen verksamhet på andra orter men även inom andra verksamhetsområden. Detta bör beaktas när regeringens förslag till ny grundorganisation analyseras. Regeringen har i nämnda proposition framhållit att det bl.a. skulle krävas investeringar vid KA2 för att erhålla en god rationalitet. De investeringar som avses och som efterfrågat, utgörs i första hand av kaj- och förtöjningsanläggningar, ledningsträningsanläggning samt olika övnings- och simulatoranläggningar. Som jag redan framhållit är valet av huvudenhet för kustartilleriet inte enbart en fråga om investeringsbehovet vid de nu befintliga kustartillerienheterna. Även om det bedömda investeringsbehovet vid KA2 varit annorlunda, skulle regeringens förslag av andra skäl fortfarande utgöras av KA1. Skälen härför finns tydligt redovisade i regeringens proposition.
frs · GN12313 · 1999-12-08 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:313 om vägstandarden i har frågat mig om regeringen avser att avsätta medel så att standarden på vägarna i kan förbättras i en sådan grad att industrierna kan garanteras råvaruförsörjning. Bakgrunden är att SCA enligt har aviserat att man nu stoppar nyinvesteringar vid sina anläggningar i på grund av det dåliga vägnätet. Anslaget till drift och underhåll har legat på en nivå som i stort överensstämmer med redovisade behov. Som en följd av detta redovisade att man uppfyllt målet att upprätthålla nuvarande standard på det statliga vägnätet samt att återta av det eftersläpande underhållet. Den budgetsanering som genomförts har inneburit att anslagsnivån till nybyggnation av väg liksom till rekonstruktion av vägar och broar samt tjälsäkring ligger lägre än genomsnittet i den nationella planen för vägtransportsystemet och de regionala planerna för transportinfrastruktur. Regeringen har dessutom prioriterat trafiksäkerhetsmålet och därför styrt över investeringsmedel inom anslag till de åtgärder som är mest effektiva ur trafiksäkerhetssynpunkt. har behandlat regeringens förslag till budget 2000. Beslut i väntas . pågår beredningen av regleringsbrevet till för . Gällande investeringsplaner avser perioden 1998@2007. Regeringen har för avsikt att lämna en proposition till i vår om inriktningen av åtgärder i trafikens infrastruktur 2002@2011. För att regeringen ska få ett breddat beslutsunderlag till propositionen har länen haft i uppdrag att utarbeta ett s.k. inriktningsalternativ med de åtgärder som de bedömt har störst betydelse för regional utveckling och tillväxt i lokalt och regionalt näringsliv. Resultatet av uppdraget visar att skogslänen ser bärighetssatsningar på det regionala vägnätet som viktigt för tillväxten. Sammantaget ligger vi på en hög nivå när det gäller drift och underhåll medan vi har en eftersläpning i förhållande till de fastställda långtidsplanerna när det gäller investeringar samt bärighet och tjälsäkring. Inför arbetet med nästa omgång investeringsplaner finns det ett beslutsunderlag som visar vilka investeringar som kan ge tillväxt i näringslivet. Detta kommer i det fortsatta arbetet att vägas mot andra transportpolitiska delmål såsom trafiksäkerhet och miljö.