ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GM11503 · 1999-01-01 00:00:00 — har föreslagit en enkel och obyråkratisk modell för skattelättnader för hushållstjänster, som också omfattar ROT-arbeten. Modellen innebär att det vita priset på hushållstjänster kan halveras direkt vid betalningen. Vi är övertygade om att det skulle leda till fler arbetstillfällen, göra svartjobb vita, öka valfriheten för hushållen och öka jämställdheten mellan män och kvinnor. Den 31mars upphör möjligheterna att få s.k. ROT-avdrag för reparations- och förbättringsarbeten på hyreshus och egnahem. Syftet med avdragen har angivits av den socialdemokratiska regeringen vara att öka sysselsättningen och minska svartjobben. Jag vill fråga finansministern om ROT-avdragen har uppfyllt syftet och om regeringen i så fall är beredd att förelägga , inte bara en förlängning av ROT-avdragen utan, ett förslag till bredare skattelättnader för hushållstjänster i enlighet med folkpartiförslaget.
fr · GM11504 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt utredningen 1997:7 Några frågor om förhållandet mellan upphovsrätten och offentlighetsprincipen skall rätten att ta del av offentliga handlingar begränsas. Utredningen hänvisar till den kritik som framförts mot regeringen angående dess hantering av upphovsrätten och offentlighetsprincipen. Jag är kritisk mot utredningens slutsatser. Men det som föranledde mig att ta upp frågan med regeringen är hemligstämplingen av material kring hanteringen av den s.k. scientologibibeln. Det var svårt att debattera granskningsbetänkande i frågan den 27maj 1998 och om inte hemligstämpeln hävs blir det orimligt att fortsätta debatten. På mitt bord ligger nu den tyska kommissionsrapporten , der Sogenannte Sekten och Psychogruppen Drucksache 13/10950, EU:s betänkande om sekter i Europeiska unionen. Rapporten ger uttryck för att frågan om scientologerna engagerar européer. Själv har jag i kammaren försökt visa på styrkan, bredden, strategin samt bristen på demokrati i dessa sammanhang. Frågan om regeringens ståndpunkt har ställts men är fortfarande obesvarad. Min fråga till justitieminister är om regeringen avser att lätta på hemligstämpeln som kopplas till den s.k. scientologibibeln?
fr · GM11505 · 1999-01-01 00:00:00 — I finns 180000 människor som lider av någon demenssjukdom. Om man räknar in de anhöriga berörs närmare en miljon människor av lidande orsakat av demenssjukdom. Demens är en komplicerad sjukdom med avseende på sjukdomsorsak, medicinsk behandling, demenshandikappets betydelse för den enskilde, anhörigas situation, behov av vård och dess utformning i slutfasen av sjukdomen. är en handikapporganisation som har 100 lokala föreningar runt om i landet med 10000 medlemmar och är därmed landets största anhörigförening. I förbundet finns kunskap och erfarenhet för att stödja, hjälpa och förbättra situationen för demenssjuka och deras anhöriga. får endast och medlem i statligt handikappstöd mot i snitt och medlem för övriga. I takt med alla nedskärningar inom vården har trycket på förbundet ökat och deras kunskaper efterfrågas alltmer. Enligt uppgift avslutas projekt från Allmänna arvsfonden och då måste förbundet upphöra med telefonrådgivningen, utvecklingsarbetet, tidningen och den stödjande verksamheten till anhöriga. Vilka åtgärder avser regeringen att vidta för att skall få ett ökat ekonomiskt stöd för att kunna fortsätta med sin oerhört viktiga verksamhet?
fr · GM11506 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt 11 kap. 1§ tredje stycket regeringsformen skall det vid domstol finnas ordinarie domare, dvs. chefen för domstol skall vara en chefsdomare med fullmakt att utöva tjänsten helt och fullt. Det kan ifrågasättas om pågående försöksverksamhet, som bl.a. går ut på att låta en liten tingsrätt dela chef med en stor tingsrätt, är förenlig med denna bestämmelse i grundlagen. Som ett led i försöksverksamheten har regeringen förordnat lagmannen i att även vara tf. i . har rådmannen i förordnats att vara tf. chefsrådman i . Därefter har lagmannen i förordnat tf. chefsrådmannen i att vara lagmannens ställföreträdare i och . Vidare har regeringen förordnat lagmannen i att även vara tf. i länsrätten i . Lagmannen i har i sin tur förordnats att vara tf. i länsrätten i . Senast har lagmannen i förordnats att vara tf. även i . Avser regeringen att fortsätta underlåta att se till att det finns ordinarie domare i samtliga domstolar?
fr · GM11507 · 1999-01-01 00:00:00 — För att hela skall kunna leva finns olika strategier. Den ena är att med statliga bidrag i olika former hoppas kunna styra företag och människor till olika delar av vårt land där det är särskilt stor brist på jobb. Den andra är att underlätta för företagande i alla former att etablera sig och kunna verka i så väl glesbygd som storstad. Ett problem för många mindre företagare, t.ex. för många i delar av län, är att det är för svårt att upplysa om sin verksamhet. Det gäller de omfattande reglerna som finns för att sätta upp skyltar för information om att företaget finns "runt hörnet" vid den väg som leder till företaget. Den som vill placera en skylt eller reklamanordning inom närområdet till en allmän väg måste ha den aktuella väghållarens tillstånd. Det gäller således i regel staten eller kommunen. Bestämmelserna som omgärdar detta är extremt krångliga. Flera vittnesmål som kommit mig till känna visar att det finns en viss fyrkantighet i dessa skyltärenden. Några av de regler som man måste kunna är; väglagen (1971:948), lag (1998:814) med särskilda bestämmelser om gaturenhållning och skyltning, (1978:10), ordningslagen (1993:1617), förordningen (1998:929) om gaturenhållning och skyltning, vägkungörelsen (1971:954) samt vägmärkesförordningen (1978:1001). Det finns säkert fler. Avser näringsministern att vidta någon åtgärd för att snabba på en förenkling av regelverket på detta område och därmed bidra till ett något bättre företagsklimat för företagare i glesbygd?
fr · GM11508 · 1999-01-01 00:00:00 — Den licensfinansierade nyhetskanalen har påbörjat sina sändningar. Kanalen sänds digitalt i marknätet, kabel och via satellit samt i viss utsträckning analogt i SVT2. har kabelföretag med analoga kabelnät efterfrågat möjligheten att sända kanalen genom att omvandla den digitala signalen till analog för att därigenom kunna erbjuda sina tittare SVT24. Enligt uppgift får de inte göra detta för , som hotar med att vidta rättsliga åtgärder om kanalen distribueras med analog teknik i kabelnät. ändrades radio- och TV-lagen bl.a. för att ge SVT24 must carry-status, vilket innebär att kabelföretagen är tvingade att distribuera kanalen kostnadsfritt i digitaliserade kabelnät. Skälet är att kanalen, som betalas av alla via TV-licensen, skall kunna ses kostnadsfritt även av de som är anslutna till kabelnät. För mig framstår det då som mycket underligt att kanalen förbjuds att distribueras i kabelnät med analog teknik. Skall en kanal ha must carry-status får den rimligen inte förbehållas ett fåtal bara för att få fler att skaffa dekoder för digital TV. Statssekreteraren i har i KU förnekat kännedom om problematiken varför jag vill ställa följande fråga direkt till statsrådet. Avser statsrådet vidta några åtgärder för att SVT24 skall kunna förmedlas även i analoga kabelnät?
fr · GM11509 · 1999-01-01 00:00:00 — Den fortsatta expansionen av bl.a. handel och personlig korrespondens via Internet är fortsatt starkt positiv. Den ökade trafiken innebär dock att vi får ett allt större behov av att skydda oss ifrån avlyssning eller annat olagligt intrång. är långt ifrån självförsörjande på teknikprodukter. Det verkar därför rimligt att anta att internationella åtgärder som begränsar tillgången på produkter som innehåller kryptering inte ligger i intresse. borde därför inte arbeta för att civila produkter som trådlösa telefoner, programvara för e-post och webb beläggs med några som helst handelshinder. Trots bristen på policy så har , enligt uppgifter från det danska forskningsdepartementet, varit direkt pådrivande för att exporten av kryptoprodukter skall begränsas. Om uppgifterna stämmer är det minst sagt anmärkningsvärt. För att informationstekniken skall kunna fortsätta vara en god demokratisk kraft krävs att säker kryptering blir billig, lättillgänglig och lättanvänd. Att införa exportrestriktioner är fel väg för att uppnå detta. Med anledning av uppgifterna från det danska forskningsdepartementet vill jag fråga handelsminister : Har agerat för eller mot exportbegränsningar på krypteringsprodukter i förhandlingarna i Wassenaar-arrangemanget?
fr · GM1151 · 1999-01-01 00:00:00 — Genom de förändringar som har skett på elmarknaden har det uppstått ett vakuum när det gäller ansvar för hållande av reservkapacitet. med sina tre aggregat har fungerat som reservkapacitet. En miljöanpassning på ca gjordes 1994-1997 för att uppfylla nya koncessionsvillkor från den 1januari 1997. Utnyttjandet av kraftverket är dock lågt bl.a. beroende på att kraft kan importeras från grannländerna, främst . har äldre koleldade kraftverk utan annan rening än stoftavskiljning, emissionerna av svavel och kväveoxider är fem till tio gånger högre per producerad kWh än . Motsvarande hot om billig import av kraft från som produceras med låga miljövillkor är ett nytt orosmoln. Importen pressar med andra ord ned utnyttjandet av och kvar finns bara beredskapsfunktionen för störningar eller extremt hög last. Denna ger nästan inga intäkter. ägare anser sig inte längre ha möjlighet att ta den ekonomiska bördan av reservkapaciteten utan har aviserat att två av de tre blocken skall stängas . Hälften av de 110 anställda kommer att beröras. Av både miljö- och ekonomiska skäl är detta scenario olyckligt. Min fråga till näringsminister är därför: Avser ministern att vidta några åtgärder för att skapa en annan finansiell ansvarsfördelning för nödvändig reservkraft?
fr · GM11510 · 1999-01-01 00:00:00 — Det finns nu ett antal rapporter som beskriver hur barns och ungdomars psykiska hälsa försämrats . har en hårt ansträngd sjuk- och socialvård ibland haft svårt att samarbeta kring dessa barn. Bl.a. konstaterades detta av i sitt betänkande Det gäller livet. har regeringen inte kommit med något initiativ när det gäller de förslag som finns i detta betänkande. Enligt tidningsuppgifter kommer regeringen inte heller att lämna någon proposition . Min fråga till socialministern är därför: När kommer regeringen att lägga fram förslag som knyter an till angelägna betänkande?
fr · GM11511 · 1999-01-01 00:00:00 — Den internationella laxfiskekvoten i , TAC, är 410000 stycken laxar. Den svenska andelen av kvoten är 112661 stycken. Enbart i Lule älv sätts ut ca 650000 laxsmolt. Hälften av den svenska kvoten är reserverad för kust- och älvfisket efter . Restriktioner i framför allt naturälvarnas mynningsområden gör det omöjligt att fiska upp denna kvot. Avsikten med restriktionerna är att skydda den naturliga laxstammen. Besluten grundar sig på att av laxen vid och älvs mynningsområden är naturreproducerad. Undersökningar på fjällprover längst upp i älvs mynningsområde visar att av laxen är odlad fisk. har 1998 beslutat att all odlad lax skall fettfenklippas, för att kunna skilja den från naturreproducerad lax. överlät frågan på den djuretiska nämnden på , som ännu inte genomfört nödvändiga ändringar i förordningen. Om inte frågan får en snar lösning kommer inte årets utsättning av smolt att fettfenklippas. från islossningen till den 19juni lämnas av i viss dispens för fiske av andra arter. Lax och öring skall återutsättas. En stor del av denna lax är odlad lax. Jag anser dessutom att lax som redan är fettfenklippt borde vara tillåten att fiskas även i fredningsområden. Vad kommer jordbruksministern att göra för att departementets beslut om fettfenklippning effektueras?
fr · GM11512 · 1999-01-01 00:00:00 — då 1300 dog i trafiken har glädjande nog antalet trafikdödade sjunkit till 550 . har fattat beslut om en nollvision i trafiken, vilket har fått till uppgift att förverkliga med olika insatser. Visionen innebär att antalet trafikdödade skall ha sjunkit till 2000 och till 2007. Även om alla vet att en vision kanske aldrig är möjlig att förverkliga, så innebär dessa konkreta mål att det förebyggande arbetet blir operativt och målmedvetet och att debatten kommer att handla om väsentligheter, som attityder, resurser och realistiska mål. abortstatistik har redovisats och av den framgår att antalet aborter minskade 1998 till 30700 jämfört med 31433 året innan. Dock har inte tonårsaborterna minskat utan ökat något. Det är ändå, glädjande nog, den lägsta nivån sedan den nya abortlagen infördes . Det torde finnas samma totala samsyn vad gäller en nollvision om antalet aborter, som en nollvision om antalet trafikdödade, nämligen att varje abort är en nödlösning som det vore önskvärt att undvika, som man inser att det kanske aldrig går att förverkliga en nollvision fullt ut. Är socialministern beredd att ge i uppdrag att, genom förebyggande åtgärder utifrån en nollvision om antalet aborter, få ned antalet?
fr · GM11513 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt uppgifter via TT har nu givit två amerikanska oljebolag, och , rätt att söka efter gas och olja i 20 zoner helt nära norska gränsen i . Uppgifterna är alarmerande och kan, om provborrningarna kommer i gång, leda till att den norska regeringen ändrar åsikt för att säkra eventuella oljefyndigheter. beslut aktualiserar diskussionen om , enligt informationschefen i norska Oljedirektoratet, . fick den norska slutrapporten - om konsekvenserna av eventuella borrningar - och har haft den ute på remiss. Inga regelrätta samråd har skett. När det gäller har begärt samråd och miljökonsekvensbeskrivningar, i enlighet med den nordiska miljöskyddskonventionen. måste den agera. Jag har år återkommit i motioner med kravet om att - i en gemensam överenskommelse - "freda" mot borrningar efter olja och gas. Havet är redan stressat och pressat till bristningsgränsen. Jag vill med anledning av den uppkomna situationen fråga miljöministern: Vad avser miljöministern göra för att hejda de planerade provborrningarna?
fr · GM11514 · 1999-01-01 00:00:00 — avgör Regeringsrätten tvisten mellan och & om företagets sponsring till Stockholmsoperan. En prejudicerande dom mot & kommer att få konsekvenser för hela kulturlivet i , som är beroende av sponsringsavtal. Då de offentliga kulturanslagen skärs ned har sponsring av kultur kommit att bli en mycket viktig finansieringsmöjlighet för flera viktiga kulturinstitutioner i . Jag har tidigare tagit upp frågan om kultursponsring och då bl.a. påpekat hur skattemyndigheternas tillämpning av reglerna för bl.a. avdragsrätten skiljer sig i landet. Med anledning av det ovan anförda vill jag ställa följande fråga till kulturministern: Avser kulturministern, om Regeringsrättens dom går emot & , verka för en förändring av gällande skattelagstiftning som medger avdragsrätt för sponsring av kultur?
fr · GM11515 · 1999-01-01 00:00:00 — I avtalet om utgick man från att järnvägen sköts av statliga monopolföretag i och . Med hänvisning till detta skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern. Hur kommer regeringen att agera för att konkurrensen mellan olika järnvägsföretag skall kunna ske på lika villkor på spåren över , bl.a. med avseende på banavgifterna men även vad gäller tilldelning av spårkapacitet?
fr · GM11516 · 1999-01-01 00:00:00 — Tillväxtavtalen ligger just på länsstyrelsernas beslutsbord. De har föregåtts av ett omfattande arbete runtom i landet. Nya nätverk har spunnits kring ett viktigt framtidsarbete. inkom från länsstyrelser/självstyrelseorgan till regeringen besked om avtalens geografiska omfattning. skriver dock i sitt PM daterat att "Denna regionavgränsning skall endast ses som indikativ och kan ändras om analysen tyder på att andra avgränsningar är mer lämpliga för ett tillväxtavtal." I vissa län har arbetet skett med en regional indelning inom länet eftersom förutsättningar för tillväxt kan variera stort även inom ett län. Länet är ju sällan den optimala basen för tillväxt inom alla sektorer och för alla delar av ett län. För somliga regioner, inom ett län, kan samarbetspartner i högre grad finnas utom än inom länet. Kvarstår möjligheten för en region, oavsett vilken geografisk avgränsning som angavs till regeringen , att teckna avtal direkt med regeringen, trots att regionen inte utgörs av hela länet?
fr · GM11517 · 1999-01-01 00:00:00 — , som presenterades , har så allvarliga brister att arbetet borde göras om. Enligt min källa förelåg vid utredningens justeringssammanträde visserligen en text, men det gjordes så många ändringar och strykningar vid sittande bord att ledamöterna när de lämnade sammanträdet inte kunde ha en klar uppfattning om vad som kom med i betänkandet. Lika allvarligt är att man inte hann fullgöra utredningsuppdraget fullt ut. En mycket central del, de ekonomiska konsekvenserna av en föreslagen kommunalisering av specialskolorna lämnades därhän. Ingen vet alltså vilka ekonomiska konsekvenser förslagen i FUNKIS skulle få. var ute på remiss. Länge rådde oklarhet om vem som skulle hantera remissen på departementet. Till slut bestämde sig skolministern för att göra detta. Därmed får hon ta ställning till kritiken av det egna arbetet som utredningens ordförande. Det är i formell mening säkert korrekt, men situationen förbättras inte av statsrådets ovilja att diskutera förslag i . Den öppna debatten förväntas vänta till propositionen väl är skriven. Det är oacceptabelt att framtiden för ett stort antal barn med funktionshinder skall avgöras av en utredning vars hantering har så uppenbara brister. Vad avser statsrådet göra för att höja kvaliteten på statliga utredningar, mot bakgrund av bristerna i hanteringen av ?
fr · GM11518 · 1999-01-01 00:00:00 — Jag har tidigare ställt en rad frågor till statsrådet om oron över att vissa län - mitt län är ett exempel - inte växer utan tappar starkt i befolkning. Jag har inte sett några tecken på "Att hela skall leva". Ett genomgående svar från statsrådet på mina frågor har varit att "tillväxtavtalen" skall vara och bli lösningen och sätta stopp för utflyttningen och befolkningsminskningen. Då jag besökte den stora turistmässan i fanns en seminariedel som hade rubriken En representant från höll ett anförande i ämnet. Anförandet hade oroande inslag som bl.a. att det ser mycket olika ut i landet då det gäller underlagen för dessa tillväxtavtal - alltså lösningen på problemen i . Det som oroade mest var meningen: "att vissa län och distrikt endast hade skickat in en enda lång kravlista på åtgärder av regeringen". Min oro grundar sig bl.a. på om finns med bl.a. de som bara kommit med en "kravlista". Med anledning av uttalandet vill jag ställa följande fråga till näringsministern: Vilka distrikt/län åsyftar med detta uttalande?
fr · GM11519 · 1999-01-01 00:00:00 — Länderna kring har enats om behovet av att öka den civila säkerheten på och kring detta innanhav, bl.a. med avseende på trafikövervakning, sjöräddning och brottsbekämpning. Vid skilda tillfällen har en modell för ett IT-baserat övervakningssystem presenterats för ledande företrädare för Östersjönationerna och därvid tillvunnit sig stort intresse. Bakom modellen Baltic Watch Concept Demonstrator står bl.a. tre ledande svenska industriföretag. , bildad med pengar från Östersjöstater för gemensamma IT-satsningar inom regionen, rekommenderade den att bidra till den fortsatta utvecklingen av projektet . Regeringen har tidigare, vid en i , aviserat att den avser att anslå ur den s.k. Östersjömiljarden för IT-satsningar i regionen. Den s.k. kravspecifikationsfas som närmast förestår för att kunna vidareutveckla det civila projektet är kostnadsberäknad till ca . Regeringens beslut i fråga om anslag till projektet har dröjt, vilket för projektet och de berörda företagen är till klar nackdel. Ämnar regeringen anslå medel för den fortsatta utvecklingen av detta Östersjögemensamma övervakningssystem?
fr · GM1152 · 1999-01-01 00:00:00 — Genom de förändringar som har skett på elmarknaden har det uppstått ett vakuum när det gäller ansvar för hållande av reservkapacitet. med sina tre aggregat har fungerat som reservkapacitet. En miljöanpassning på ca gjordes 1994-1997 för att uppfylla nya koncessionsvillkor från den 1januari 1997. Utnyttjandet av kraftverket är dock lågt bl.a. beroende på att kraft kan importeras från grannländerna, främst . har äldre koleldade kraftverk utan annan rening än stoftavskiljning, emissionerna av svavel och kväveoxider är fem till tio gånger högre per producerad kWh än . Motsvarande hot om billig import av kraft från som produceras med låga miljövillkor är ett nytt orosmoln. Importen pressar med andra ord ned utnyttjandet av och kvar finns bara beredskapsfunktionen för störningar eller extremt hög last. Denna ger nästan inga intäkter. ägare anser sig inte längre ha möjlighet att ta den ekonomiska bördan av reservkapaciteten utan har aviserat att två av de tre blocken skall stängas . Hälften av de 110 anställda kommer att beröras. Av både miljö- och ekonomiska skäl är detta scenario olyckligt. Min fråga till näringsminister är därför: Avser ministern att vidta några åtgärder för att skapa en annan finansiell ansvarsfördelning för nödvändig reservkraft? För partnerskap och borgerliga vigslar krävs en särskilt förordnad person. Ett förordnande som utfärdas av . efter den nya partnerskapslagens tillkomst 1994 var det praktiskt att gamla förordnanden fortsatte att gälla under de förutsättningar som de en gång utfärdats. Men , , är det hög tid att se över såväl givna förordnanden som förutsättningarna för utfärdande av nya förordningar. Det kan inte anses överensstämma med andan bakom partnerskapslagen att förordnandet för partnerskap även skall vara åtskiljt från förordnandet som vigselförrättare. Enligt tillgänglig statistik saknar fortfarande av de enskilt förordnade vigselförrättarna förordnande som partnerskapsförrättare. Även om det finns personer som har båda typerna av förordnaden så borde nuvarande ordning ändras. En samordning till endast ett förordnande bör bli den gällande ordningen vid länsstyrelsernas handläggning. En förändring enligt denna vore ytterligare ett steg i arbetet med att sudda ut gränserna i samhällets syn på homosexuell respektive heterosexuell kärlek. Min fråga till ministern är om ministern vidtagit åtgärder för att införa gemensamma förordnanden för vigslar och partnerskap.
fr · GM11520 · 1999-01-01 00:00:00 — och diskriminerar homosexuella sambor i och med att dessa inte har samma försäkringsskydd i den tjänstegrupplivförsäkring (TGL) som finns inom landstingens och kommunernas avtalsområden. Att försäkringsvillkoren ser olika ut beroende på om man är heterosexuell och sambo jämfört med att vara homosexuell och sambo är inget annat än ren och skär diskriminering. Som heterosexuell sambo kan man få ut genom TGL om den man varit sambo med avlidit. För en homosexuell sambo motsvaras detta belopp av en knapp tiondel, . För att åtnjuta samma försäkringsskydd som heterosexuella måste homosexuella ingå partnerskap. Det räcker alltså inte med att vara sambo. Min fråga till ministern är: Hur avser regeringen agera så att och inte diskriminerar sambor på grund av deras sexuella läggning?
fr · GM11521 · 1999-01-01 00:00:00 — På Blacefältet nära gränsen mellan och trängs tiotusentals och åter tiotusentals flyktingar i väntan på skydd och humanitär hjälp. Många har väntat under fruktansvärda förhållanden. Människor dör i vätan och kylan. Läkare fruktar utbrott av epidemier, som kolera. Man fruktar att hälsosituationen snabbt kan förvärras. Tusentals människor har också tagit sin tillflykt till , fattigaste land. Hundratusentals människor har systematiskt fördrivits från sina hem i Kosovo. kommer också rapporter om att sjukhus töms av den jugoslaviska armén. Vi ser en tragik och humanitär katastrof av enorma proportioner utspela sig på europeisk mark. Det är nödvändigt att och löpande bidrar med massiv humanitär hjälp till de människor som tvingats på flykt i och från Kosovo. Vad avser regeringen göra för att trappa upp den omedelbara och löpande humanitära hjälpen för flyktingarna i och från Kosovo?