ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
frs · GN12137 · 1999-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:137 om sjukskrivningar som konfliktvapen har frågat näringsministern om han är beredd att låta utreda frågan om sjukskrivningar som konfliktvapen. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Inledningsvis ska jag kort beröra vad en facklig stridsåtgärd är och vad som gäller om ersättning vid arbetstagares sjukdom. Rätten för föreningar att vidta fackliga stridsåtgärder är en grundläggande medborgerlig rättighet. För att en stridsåtgärd ska vara lovlig gäller som huvudregel att åtgärden på arbetstagarsidan är organisationsmässig och att avtalslöst tillstånd råder. En facklig stridsåtgärd kan vara av många olika slag. Som exempel anges i medbestämmandelagen arbetsinställelse, blockad eller bojkott. Det avgörande för att en åtgärd ska anses vara en facklig stridsåtgärd är att syftet varit att påverka motparten i en facklig tvistefråga. I fråga om sjukpenning och sjuklön gäller att någon ersättning inte utgår under den första sjukdagen. Under de därefter följande av sjukperioden är det arbetsgivaren som ska svara för sjuklön. Först efter 14-dagarsperioden kan sjukpenning utbetalas från . Arbetstagaren ska lämna arbetsgivaren eller en skriftlig försäkran om att han eller hon varit sjuk. Under vissa förutsättningar kan ålägga arbetstagaren att redan från första sjukdagen inge läkarintyg för att styrka nedsättningen av arbetsförmågan. En arbetstagare som utan att vara sjuk sjukskriver sig som stridsåtgärd kan göra sig skyldig till bedrägeri. Vidtas åtgärden utan att en arbetstagarorganisation har beslutat om det är det dessutom fråga om en olovlig stridsåtgärd. Det förekommer knappast att en facklig organisation beslutar om en stridsåtgärd som innebär att medlemmarna gör sig skyldiga till bedrägeri. Jag anser mot bakgrund av detta att det redan finns tillräckliga möjligheter att ingripa mot användandet av sjukskrivning som konfliktvapen. Jag ser inget behov av att utreda frågan ytterligare.
frs · GN12138 · 1999-11-09 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:138 om miljömärkningssystem har frågat miljöminister vilka åtgärder han tänker vidta så att regelverket för miljömärkning ändras på ett sådant sätt att konsumenterna kan känna fullt förtroende för miljömärkningssystemen, producentens produkter och dess innehåll. I frågan har hänvisats till att det är tillåtet att blanda klorfri massa med klorblekt och ändå kalla slutprodukten för klorfri. Arbetsfördelningen i regeringen är sådan att det är jag i egenskap av konsumentminister som ska svara på frågan. Formuleringen av frågan visar på att ett missförstånd tycks ha uppstått. Det är inte tillåtet enligt reglerna i det nordiska miljömärkningssystemet att blanda klorfri massa med klorblekt och ändå kalla slutprodukten för klorfri. Det är visserligen korrekt att man i en pappersprodukt kan blanda massor från olika blekningsprocesser både från klorfria och klorblekta, men det är inte tillåtet att kalla en sådan produkt klorfri. I allvarliga fall dras miljömärkningslicensen in. Riktigheten i ett sådant påstående i marknadsföringen kan också prövas av enligt bestämmelserna i marknadsföringslagen. Några ändringar i reglerna för miljömärkning är därför inte påkallade.
frs · GN12139 · 1999-11-11 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:139 om barnets bästa har med anledning av ett konkret ärende frågat mig vilka åtgärder jag avser att vidta för att undvika att kollision uppstår mellan och socialtjänstlagen. Ärendet gäller ett barn som placerats i ett "neutralt" familjehem medan fadern @ vårdnadshavaren @ avtjänar ett fängelsestraff. Barnet placerades alltså inte hos sina släktingar. Jag kan naturligtvis inte kommentera det aktuella ärendet. ska agera måste avgöras utifrån omständigheterna i varje enskilt fall. Rent allmänt kan dock följande sägas. Vårdnadshavaren har en rätt och en skyldighet att bestämma i frågor som gäller barnets personliga angelägenheter. Det innebär bl.a. att en familjehemsplacering med stöd av socialtjänstlagen inte kan ske om vårdnadshavaren motsätter sig det. Begränsar vårdnadshavaren sitt samtycke till en viss form av placering, får socialnämnden i det enskilda fallet bedöma om det begränsade samtycket kan anses ge tillräckligt utrymme för att garantera barnet den behövliga vården. Om så inte bedöms vara fallet kan vård med stöd av lagen med vissa bestämmelser om vård av unga (LVU) aktualiseras. Vid ett omhändertagande enligt LVU kan barnet placeras hos en släkting även om barnets vårdnadshavare motsätter sig en sådan placering. I det fall som hänvisar till har socialnämnden uppenbarligen gjort bedömningen att vårdbehovet kan tillgodoses inom ramen för frivilliga insatser och att det alltså inte behövs något ingripande enligt LVU. Om en förälder vid vårdnaden om sitt barn gör sig skyldig till missbruk eller försummelse eller i övrigt brister i omsorgen om barnet på ett sätt som medför bestående fara för barnets hälsa eller utveckling, ska rätten besluta om ändring i vårdnaden (6kap. En fråga om ändring i vårdnaden prövas på talan av socialnämnden. kan alltså, om förutsättningarna i lagen är uppfyllda, få till stånd en överflyttning över vårdnaden från föräldern till en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. I det fall som tas upp av har frågan om överflyttning av vårdnaden inte kommit under rättens prövning. Jag kan inte se att reglerna i och reglerna i socialtjänstlagen står i strid med varandra. Däremot visar det aktuella fallet att det finns anledning för regeringen att följa hur reglerna tillämpas. Tilläggas kan att har uttalat allvarlig kritik mot handläggningen av det aktuella ärendet, särskilt när det gäller utredningen av släktinghemmen. har vidare påpekat att socialnämnden när fadern dömts borde ha ansökt om vård enligt LVU av barnet och ansökt hos tingsrätten om överflyttning av vårdnaden.
frs · GN12140 · 1999-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:140 om fiskelagens bifångstregel har frågat mig om vilka åtgärder jag avser vidta för att ändra fiskelagens bifångstregler. Bifångstbestämmelserna finns inte i fiskelagen utan i EU:s överordnade reglering. EU:s gemensamma fiskeripolitik syftar till att skydda fiskebestånden så att de långsiktigt kan nyttjas på ett ansvarsfullt sätt. Därför utfärdas fiskebestämmelserna så att risken minskas för att ung fisk, som ännu inte har hunnit reproducera sig, fiskas upp utan sparas för att säkra fortbestånd. I och gäller att om fisket har skett med redskap vars nätmaskor är eller däröver får all fångst föras i land. Vid fiske efter havskräfta får mindre maskstorlekar användas, då är det tillåtet att använda en minsta maskstorlek om . Med det följer villkor, som anger hur stora bifångster av skyddade fiskarter, som får föras i land. Om en fiskare får större fångster ska enligt EU:s fiskereglering denna fångst kastas överbord. EU:s fiskeripolitik syftar till att förvalta de gemensamma fiskeresurserna på ett ansvarsfullt sätt. Detta synsätt har präglat det regelverk som EU har utformat, där bifångstbestämmelserna endast utgör en mindre del. Kontroll och tillsyn av detta regelverk är en förutsättning för gemensam förvaltning och ett ansvarsfullt utnyttjande av våra fiskeresurser. Men för att en sådan förvaltning ska bli verkningsfull innebär det också att alla fiskare solidariskt måste följa den reglering som finns i väntan på en förbättrad redskapsutveckling. har aktivt medverkat i EU:s arbete med utveckling av selektiva redskap, vilket har inneburit att nya regler införs den 1januari 2000. Då ska trålar, som används vid kräftfiske, vara utformade så att fisk kan slippa ut ur trålen. Avsikten med denna förändring är att bifångster minimeras. Vidare tar upp frågan om bifångstbestämmelserna är i överensstämmelse med miljölagstiftningen. Enligt vad jag inhämtat är detta föremål för domstolsprövning. Jag avstår därför från kommentarer utan avvaktar domstolsprövningen i denna fråga.
frs · GN12141 · 1999-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:141 om taxfree har frågat mig om regeringen har för avsikt att vidta åtgärder för att förenkla hanteringen av försäljningen i svenska taxfreebutiker. Regeringen beslutade den 23september att det inom ska tillsättas en arbetsgrupp med uppgift att se över reglerna om exportbutiker. Arbetsgruppen ska överväga om nuvarande regelsystem onödigt hindrar butiksinnehavarna från att bedriva verksamheten på ett från kommersiell synpunkt effektivt sätt. I uppdraget ingår att analysera om lagändringar är påkallade. Vid utformandet av eventuella lagförslag ska dock beaktas att goda kontrollmöjligheter bibehålls. Som ett underlag för sina överväganden ska arbetsgruppen undersöka motsvarande lagstiftning i några jämförbara länder. Arbetet ska avslutas senast den 20december 1999.
frs · GN12142 · 1999-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:142 om kadmium i potatis har frågat mig om vilka åtgärder jag tänker vidta för att minska mängden kadmium som tillförs jorden så att kadmiumintaget via födan minskar rejält. I propositionen 1997/98:145 Svenska miljömål @ miljöpolitik för ett hållbart har regeringen angivit riktlinjer för kemikaliepolitiken. Riktlinjerna innebär att nyproducerade varor inom 10@15 år i huvudsak ska vara fria från bl.a. kadmium och att metaller ska användas i sådana tillämpningar att de inte kommer ut i miljön så att miljö och människors hälsa kan komma till skada. Kadmium förekommer som förorening i fosforgödselmedel i olika mängd beroende på fosforns ursprung. Den totala tillförseln av kadmium till åkermarken har minskat kraftigt , främst beroende på att handelsgödsel med lägre halter används. Den största tillförseln sker nu via luftnedfallet. Kadmium i luften kommer både från inhemska och utländska källor via långväga lufttransport. regleras användningen av kadmium genom Kemikalieinspektionens föreskrifter om kemiska produkter och biotekniska organismer (1998:8). Kadmium och kadmiumföreningar får t.ex. inte användas som stabilisator eller färgämnen i plastmaterial och normalt inte heller för ytbehandling. Även i batterier används kadmium i minskande grad i . Att halterna i handelsgödsel har sänkts beror bl.a. på det svenska förbudet mot saluhållande av gödselmedel med en högre halt än kadmium per kilo fosfor. En annan orsak till de sänkta halterna i handelsgödsel är den svenska skatten på kadmium i fosforgödsel. I anslutningsfördraget till EU fick möjlighet att t.o.m. bibehålla sitt saluförbud av gödselmedel med höga kadmiumhalter. Vi har tillsammans med och erhållit en förlängning av detta undantag fram t.o.m. . fram ska kommissionen göra en fördjupad översyn av situationen i gemenskapen avseende hälso- och miljöriskerna till följd av kadmium i gödselmedel samt se över behovet av åtgärder på gemenskapsnivå. deltar aktivt i det nu pågående kommissionsarbetet. anser att ett gränsvärde på gemenskapsnivå är ett önskvärt resultat av det nu pågående arbetet. Det pågår också arbete med att utveckla processer för att rena fosfat från kadmium, vilka delvis finansieras med EU-medel. När det gäller användningen av avloppsslam i jordbruket är det viktigt att slammet håller en så hög kvalitet att detta inte kan få negativa följder för markresursen och miljön i stort. finns det särskilda krav till skydd för miljön och bl.a. gränsvärden för hur mycket metaller som högst får tillföras åkermarken. driver inom EU att förbudet mot kadmium bör utökas både vad avser användningen i plast och i batterier. Som ett resultat av förhandlingarna om de svenska undantagen och i avvaktan på den pågående utvärderingen av kadmium inom ramen för existerande ämnesprogrammet får också fortsatt t.o.m. utgången av tillämpa sina strängare begränsningar för användningen av kadmium i plast. Sammantaget bör dessa åtgärder resultera i att mängden kadmium som tillförs marken minskar.
frs · GN12143 · 1999-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:143 om priset för integriteten har frågat vilka åtgärder jag avser att vidta för att stoppa avgiften på personliga uppgifter. Företaget , som ägs av och , har börjat hyra ut avkodare för digital marksänd TV. Bolaget erbjuder konsumenterna lägre månadshyra om de vill fylla i vissa uppgifter om sig själva. De uppgifter det gäller är bl.a. antalet personer i hushållet, skälen till att man har skaffat digital-TV och om man är intresserad av t.ex. sport, resor eller musik. Det är detta som med ordval blir till en avgift på personliga uppgifter. Att det är bolagets ledning som ansvarar för att verksamheten följer gällande lagstiftning och god affärssed @ och att varken ett enskilt statsråd eller regeringen har med saken att göra @ är sannolikt något som är väl medveten om.
frs · GN12144 · 1999-11-12 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:144 om militära kommittéer har frågat statsministern huruvida han vid i avser lägga in veto mot vissa förslag, vilka beskrivs i en inledande del av frågan. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Regeringen stöder ansträngningarna att stärka krishanteringsförmåga på det militära likaväl som det civila området. Det var i denna anda som vi, tillsammans med , under tog initiativet till att Petersbergsuppgifterna skrevs in i Amsterdamfördraget. i fastslog att EU ska ges förmåga att agera inom hela spektrumet av konfliktförebyggande och krishantering (de s.k. Petersbergsuppgifterna). Rådet fastslog att detta inte handlar om gemensamt territorialförsvar. Regeringen har redan tidigare redovisat för sin syn på slutsatserna i och det fortsatta arbetet. Ett löpande samråd i dessa frågor sker med och berörda fackutskott. diskuteras en rad förslag hur målsättningen ska kunna förverkligas. Bland dessa förslag finns, vilket framgår av de dokument som antogs i , såväl en permanent kommitté för GUSP-frågor som en rådgivande militär kommitté. Det är således en missuppfattning att en permanent politisk kommitté redan skulle ha inrättats. Frågeställaren ifrågasätter också valet av till EU:s Höge representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. i beslutade att utse till rådets generalsekreterare, tillika Hög representant för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Denna befattning inrättades genom Amsterdamfördraget, vilket godkänts av . är en internationellt respekterad politiker, som bl.a. varit utrikesminister. I denna egenskap var han ordförande i råd och rönte stor uppskattning för sitt sätt att hantera denna uppgift. Han är alltså mycket väl kvalificerad för sin post som rådets generalsekreterare och Hög representant för GUSP. När EU fått de nödvändiga instrumenten för att kunna genomföra konfliktförebyggande och krishantering kommer Västeuropeiska unionen att ha spelat ut sin roll som organisation. En direkt relation kommer då att behövas mellan EU och Nato. EU måste i sitt arbete med konfliktförebyggande och krishantering kunna dra nytta av resurser som Nato kan ställa till förfogande. EU:s medlemsländer kan också komma att ställa resurser till EU:s förfogande för konfliktförebyggande och krishantering, på samma sätt som man gör exempelvis till FN. Den nu pågående processen är en fortsättning på det svensk@finska initiativet. Därför är det passande att det nu är som har huvudansvaret för att leda processen vidare. Vad gäller de enskilda sakfrågorna i kommer regeringen att fortsätta samrådet med och även fortsättningsvis redovisa sina ställningstaganden för och berörda utskott.
frs · GN12145 · 1999-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:145 om jämställdhet i tillsättning av generaldirektörer har frågat statsminister hur statsministern avser verka för jämställdhet i tillsättningen och lönesättningen av generaldirektörerna. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Arbetet för att öka jämställdheten i är ett av regeringen högt prioriterat mål. En utgångspunkt för den statliga chefslönepolitiken är att kvinnor och män ska ha lika lön för lika arbete. Den samlade bilden av könsfördelning och löner är inte tillfredsställande . De insatser som regeringen har gjort har ändå förbättrat situationen. Regeringens insatser för att uppnå målet att minst hälften av de nya myndighetscheferna ska vara kvinnor har givit resultat. Andelen kvinnor bland de nytillsatta myndighetscheferna har genom detta arbete successivt ökat. Sammantaget är omkring en fjärdedel av alla verkschefer kvinnor mot . Regeringens arbete för att uppnå en bättre balans mellan män och kvinnor på den högsta chefsnivån i statsförvaltningen kommer att fortsätta. Regeringen redovisar löneläget för verkschefer i budgetpropositionen 2000 (prop. 1999/2000:1, volym 1). Vid en granskning av lönerna för generaldirektörer som är chefer för jämförbara myndigheter (mätt i antal anställda) ligger kvinnorna väl till. Den snedhet i lönenivån för män och kvinnor som finns kan i huvudsak hänföras till förhållandet att det nästan bara finns manliga generaldirektörer bland de få mycket stora myndigheterna (fler än 2000 anställda). De kvinnor som varit verkschefer i denna grupp av större myndigheter (exempelvis vid och ) har haft löner jämförbara med de manliga kollegerna. Regeringen avser att intensifiera arbetet med att öka andelen kvinnor som är myndighetschefer ytterligare. Målet är att bredda rekryteringsunderlaget och uppnå en balans mellan män och kvinnor bland verkscheferna. Ett sådant arbete får effekt på den totala lönestatistiken. pågår också en översyn av grunderna för värdering av de olika verkschefsbefattningarna.
frs · GN12146 · 1999-11-10 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:146 om efterlevande av tobakslagen har frågat mig om jag avser att agera för att tobakslagen efterföljs. Den 1januari infördes en åldersgräns vid försäljning av tobak. Syftet med åldersgränsen är att försvåra tillgängligheten till cigaretter och snus för unga människor. Avsikten är att lagen ska bidra till att minska tobaksbruk bland ungdomar. är central tillsynsmyndighet över efterlevnaden av 18-årsgränsen. Länsstyrelserna har tillsynsansvar i länen med uppgift att samordna, följa upp och utvärdera åldersgränsen. Kommunerna ansvarar för den lokala tillsynen vid försäljningsställen. På uppdrag av har avdelningen för socialmedicin vid utfört en enkätstudie för att belysa hur länsstyrelser och kommuner uppfattar, organiserar och genomför sitt tillsynsuppdrag. Resultatet av studien visar att tillsynen av åldersgränsen vid tobaksköp sker med varierande intensitet på såväl läns- som kommunnivå. Få länsstyrelser arbetar aktivt med den nya uppgiften. Inom landets kommuner finns det stora variationer med avseende på hur tillsynen praktiskt genomförs, från en aktiv uppsökande verksamhet till ett mera passivt förhållningssätt. Undersökningar, som publicerats av och andra, har visat att ungdomar som använder tobak anser att det blivit något svårare att få tag på tobak sedan lagen infördes. De flesta ungdomar uppger ändå att de inte har några problem att skaffa tobak. För att åldersgränsen ska kunna bli verkningsfull är det enligt min uppfattning angeläget att länsstyrelser och kommuner avsätter tillräckligt med resurser, såväl ekonomiska som personella, så att verksamheten kan utövas enligt lagens intentioner. Det är också angeläget att dessa myndigheter utvecklar metoder och rutiner för en systematisk tillsynsverksamhet. Slutligen vill jag nämna att det av har utarbetats en särskild handlingsplan för att minska bruket av tobak. Handlingsplanen överlämnades till regeringen och har remissbehandlats. I de delar handlingsplanen inte rör genomförandet av EU-direktivet 98/43/EG om ett förbud mot indirekt och direkt tobaksreklam har den överlämnats till . Kommittén avser att utarbeta en långsiktig nationell handlingsplan mot tobak och ska presentera denna i sitt slutbetänkande . Jag förutsätter att frågan om tillgängligheten till tobak för ungdomar kommer att behandlas i detta sammanhang.
frs · GN12147 · 1999-11-17 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:147 om införsel av sprit för eget bruk har bl.a. mot bakgrund av Högsta domstolens dom den 27oktober 1999 i mål nr B4868-98 frågat socialministern vad han tänker vidta för åtgärder för att nivån för privat konsumtion av alkohol ska läggas på en rimlig nivå. Arbetet inom regeringen är så fördelat att det är jag som ska svara på frågan. Jag håller med frågeställaren att det särskilt i skenet av Högsta domstolens dom finns skäl att se över lagstiftningen. En sådan översyn pågår just. I Ds1998:53 Ny smugglingslag lämnas förslag till en ny lag om straff för smuggling m.m. I promemorian lämnas också bl.a. förslag om skärpning av straffsatserna i 9§ privatinförsellagen. Enligt den bestämmelsen döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet lämnar oriktig uppgift eller underlåter att deklarera skattepliktig införsel till böter. Enligt förslaget ska straffsatsen i stället vara böter eller fängelse i högst . Vidare ska enligt förslaget bl.a. bestämmelserna i 15 och 16§§ i den föreslagna lagen om straff för smuggling m.m. vara tillämpliga också beträffande brott enligt 9§ privatinförsellagen. Detta innebär att den som uppsåtligt förvärvar, transporterar, förvarar eller avyttrar en vara som varit föremål för brott enligt 9§ privatinförsellagen ska kunna dömas för olovlig befattning med skattepliktig vara till böter eller fängelse i högst eller, om brottet är ringa, penningböter. Dessa förslag bereds inom . Innan den beredningen är avslutad är jag inte beredd att ge något besked.
frs · GN12148 · 1999-11-11 00:00:00 — Svar på fråga 1999/2000:148 om nazistiskt våld mot homosexuella har frågat mig om jag avser att agera för att införa homosexuella i bestämmelsen om hets mot folkgrupp. Hon har anfört att frågan redan har utretts och att det är att vi agerar. Den hets som förekommer mot personer på grund av deras homosexuella läggning är oacceptabel. Den socialdemokratiska partikongressen beslutade att lagstiftningen om hets mot folkgrupp borde ses över för att se om den kan förändras så att den också omfattar hets mot homosexuella. Regeringen tillsatte den parlamentariska kommitté som bl.a. har som uppgift att överväga frågan om att kriminalisera aktivt deltagande i organisationer som sysslar med brottslig verksamhet. Kommittén ska också överväga frågan om att straffbelägga hets mot homosexuella på motsvarande sätt som gäller i fråga om hets mot folkgrupp. Utredningen ska redovisa sitt arbete senast den 31oktober 2000. överlämnade Arbetsgruppen med uppgift att motverka och förebygga rasistiskt och annat etniskt relaterat våld sin rapport och främlingsfientligt våld (Ds 1998:35). var ledamot i denna arbetsgrupp. Arbetsgruppen lämnade inte något förslag till hur en reglering av hets mot homosexuella skulle kunna utformas. Arbetsgruppen föreslog i stället att frågan om att straffrättsligt jämställa hets mot homosexuella på grund av deras sexuella läggning med hets mot folkgrupp kunde överlämnas till den ovan nämnda, då planerade, kommittén. Frågan har alltså inte, som påstår, redan utretts. Den hets mot homosexuella som sprids förekommer bl.a. i sådana medier som regleras i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Det krävs därför grundlagsändringar för att man på ett meningsfullt sätt ska kunna straffrättsligt jämställa hets mot homosexuella på grund av deras sexuella läggning med hets mot folkgrupp. Grundlagsändringar förutsätter två riksdagsbeslut med mellankommande val till . Jag kan inte agera för en snabbare hantering av frågan än vad grundlagen medger.