ChangeIsKey/open-riksdag huggingface dataset:
fr · GM11563 · 1999-01-01 00:00:00 — har man i planerat och arbetat för ett nytt, regionalt persontågsystem som även kan trafikera . En av mest omtalade järnvägar, Blekinge kustbana, saknar elektrifiering och kan därmed inte ingå i det nya regionaltågsystemet. Den stora framgång som skett med tågresandet riskerar att komma av sig och återigen starta en nedåtgående spiral liknande den . Om skulle använt de regionala anslagen för elektrifiering hade man knappt fått en krona kvar till annan infrastruktur. Landshövdingar från tre län - , samt - har gemensamt uppvaktat i frågan. Många motioner har skrivits i och förväntningarna var höga på regeringens vårproposition. Inget besked gavs och är min fråga till ministern: När avser ministern ge besked om elektrifiering av Blekinge kustbana?
fr · GM11564 · 1999-01-01 00:00:00 — I fråga 1998/99:509 bad jag handelsministern att redogöra för linje angående kryptering. Handelsministerns svar var att "linje vid den revision av Wassenaar-arrangemangets varulistor som omnämndes i den danska rapporten har varit att verka för en gemensam syn på vad som behöver omfattas av exportkontroll ---". Med tanke på att alla beslut i Wassenaar fattas med enhällighet är handelsministerns svar minst sagt otillräckligt. Självklart skall underskrivande länder respektera sina åtaganden. Hade verkligen ingen egen åsikt i förhandlingarna? Att tala sig varm för IT och elektronisk handel är lätt, men vad har regeringen gjort i praktiken? efter handelsministerns svar skrev i sin skrivelse Vikten av att använda kryptering följande: "anser vidare att --- regeringen bör verka för att nya regler utarbetas som innebär att starka krypteringsprodukter får exporteras, importeras och användas fritt. Det krävs enligt kommissionens uppfattning klargöranden av regeringen i dessa frågor." Med anledning av handelsministerns icke-svar på min fråga 1998/99:509 får jag återupprepa min fråga: Agerade för eller mot exportbegränsningar på krypteringsprodukter i förhandlingarna i Wassenaar-arrangemanget.
fr · GM11565 · 1999-01-01 00:00:00 — I Postens tidning kan man läsa om ett fall när ett litet företag med fem anställda fick en order från ett annat företag. Det lilla företaget levererade och fakturerade. Det som sedan händer var att kunden gick i konkurs innan man hunnit betala sin faktura varvid leverantören inte fick betalat. Trots det som hänt ville skattemyndigheten ha in momsen från de pengar som företaget som gått i konkurs skulle ha betalat till leverantören. Valet för företagaren blir nu att gå i konkurs med den följden att fem personer riskerar att bli av med sitt jobb eller också får företagaren ta ett lån för att kunna betala staten. Enligt min mening visar detta på hur regler i krånglar till det för småföretagen och den enskilde företagaren på ett orimligt sätt som vi här kan se ett tydligt exempel på hur den förtida momsinbetalningen orsakar skada. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till statsrådet : Avser regeringen att lägga fram förslag som minskar krånglet för företagarna, och då speciellt småföretagarna, så att exempel liknande de anförda inte återupprepas?
fr · GM11566 · 1999-01-01 00:00:00 — omstrukturerades byggforskningen i genom avvecklingen av , . , (BFR), fick då regeringens uppdrag att i samverkan med Tekniska högskolan i (KTH), bilda i , (BMG). KTH fick inga statliga fakultetsmedel för denna verksamhet, utan BFR har svarat för institutionens basfinansiering, . Därtill har BFR, skjutit till ca i projektmedel . medel har reducerats med . I vårpropositionen, så ligger denna nivå fast och gäller år 2000-2002. Medlen skall disponeras för att öka effektiviteten i byggande och förvaltning, samt för att främja kretsloppslösningar. Den reducerade nivån för BFR har skapat osäkerhet runt framtiden för institutionen i . Ledningarna för KTH och , HiG, har föreslagit att BMG i fortsättningen skall organiseras som en del av HiG. Högskolan samarbetar med BMG och bedriver egen forskning och grundutbildning på samhällsbyggnadsområdet. Om BMG överförs till HiG, så stärks sambandet mellan grundutbildning och forskning. För att detta skall kunna genomföras, krävs att HiG tillförs fasta forskningsmedel, som motsvarar minst de medel som BFR tillför BMG . Min fråga till ministern blir då följande: Vilka åtgärder tänker ministern vidta för att säkerställa en framtida anslagsfinansierad forskning om den byggda miljön i ?
fr · GM11567 · 1999-01-01 00:00:00 — I och med att öppenheten i ökat har detta också inneburit att handeln med sakta men säkert ökat. En sektor som gör kraftiga satsningar på handel med är transportbolagen. Bl.a. har ASG i en hel del kontakter med ryska och svenska företag som är i behov av transporter från och till . Tyvärr finns det en del små problem som kraftigt stör möjligheterna för de svenska transportföretagen. En åkare som vill köra till måste av begära ett s.k. kvoteringstillstånd. Detta i sig är inget problem men eftersom tillståndet skickas med brev från till t.ex. kan det med lite otur ta . Detta har bidragit till att bl.a. ASG i tvingats hyra in en finsk transportör då det ibland är kort om tid för uppdraget. Handeln med norra är en stor framtida potential för bl.a. och en fortsatt utveckling av och då kan inte så banala problem få bli stupstocken. Med dagens teknik borde problemet enkelt lösas. Tillståndet kan skickas med IT till tullen i vilket innebär att åkaren får tillståndet mycket snabbt. Ämnar finansministern ta initiativ för att lösa ovanstående problem och på så sätt skapa möjlighet till utveckling av handeln med ?
fr · GM11568 · 1999-01-01 00:00:00 — En bibehållen mångfald på tidningssidan är en viktig del i att stärka demokratin. För att bevara och förstärka mångfalden inom dagspressen har beslutat (1997/98:KU1 mom. 18, 19, 21, 23) att hos regeringen begära förslag till sådana ändringar i presstödsreglerna att en- och tvådagarstidningarna kan agera på marknaden på ett jämbördigt sätt med andra tidningar för att öka läsandet. De hinder som anförts för endagarstidningarnas vidare möjligheter att konkurrera på lika villkor är bl.a. begränsningen av extra provexemplar för endagarstidningarna, att försålda lösnummer inte får räknas in som kvalifikationsunderlag för stöd och att vissa endagarstidningar som uppbär driftsstöd efter vissa specialregler och väl fyller kriterierna för allmänt driftsstöd också skall omfattas av samma regler som gäller för motsvarande tidningar med allmänt driftsstöd. Dessa begränsningar av stödreglerna gör att endagarstidningarna befinner sig i en svår situation som förvärras ju går innan de hämmande och konkurrensbegränsande reglerna förändras. Mot ovanstående bakgrund vill jag fråga: På vilket sätt avser kulturministern effektuera fattade beslut om lika konkurrensförutsättningar för en- och tvådagarstidningarna?
fr · GM11569 · 1999-01-01 00:00:00 — I det Dalslandspaket som näringsminister tog fram för att delvis åtgärda arbetslösheten i och efter nedläggning ingick 70 högskoleplatser vid i kommun. Efter kontakter med har man dock på fått klart för sig att 60 av de 70 högskoleplatserna skulle tas från de befintliga 111 platserna. Därmed skulle skolan endast få behålla 51 platser inom ramen för fristående kompletterande utbildningar (= skolans grundutbildningar). Detta vore menligt för verksamheten eftersom en sådan organisation skulle innebära: 1.Att skolan inte kan starta grundutbildningen i smide igen. Av platsbrist har man ej kunnat starta denna utbildning . Ett nordiskt smidescentrum utan grundutbildning måste anses vara helt fel. 2.Att den nuvarande textila grundutbildningen inte kan delas som planerat. Studenterna har efterfrågat en mer målinriktad grundutbildning. 3.Att skinnutbildningen, som är den enda i sitt slag i vårt land, skulle få så få elever att utbildningen skulle bli orimligt dyr, med andra ord slöseri med resurser. bedömning är att om ej dess karaktär av hantverksutbildningscentrum, trots den planerade högskolestatusen, skall gå förlorad måste de ovan nämnda 51 platserna utökas till minst 80 stycken. Avser utbildningsministern vidta åtgärder för att förutom de planerade högskoleplatserna tilldelas minst 80 platser inom ramen för fristående kompletterande utbildningar så att skolans hävdvunna karaktär av gediget hantverksutbildningscentrum ej riskerar gå förlorad?
fr · GM1157 · 1999-01-01 00:00:00 — redovisade vissa resultat från en granskning av verksamhet. Bl.a. framkom det att utan att följa gällande upphandlingsregler anlitat ett konsultföretag för ett mycket omfattande uppdrag. Man hade vidare betalat ut uppseendeväckande höga konsultarvoden . Konsulterna antogs således arbeta året runt utan semester, ledigheter eller sjukdom. stod för hyran för en dyr lägenhet för en av konsulterna. har missförhållanden vid har då bl.a. gällt mycket höga administrationskostnader och långa handläggningstider. kapital består av medel ur de tidigare löntagarfonderna. Det har därför stort allmänt intresse att dessa medel används till det de numera är avsedda för nämligen forskning vid de nya högskolorna, ökad användning av forskningsresultat i näringslivet samt IT-uppbyggnad bl.a. i skolan. Vad som framkommit tyder på bristande kompetens och ansvar i stiftelsens ledning. Med anledning av vad som ovan anförts vill jag fråga: Vad avser ministern att vidtaga för åtgärder för att säkerställa ledningskompetensen vid ? Årets julkalender, "När karusellerna sover", har väckt het debatt. Inte för innehållet, men för att SVT parallellt med försäljning av julkalendern säljer en cd-romskiva för 129kr. Intäkterna från försäljningen delas av SVT, och leksaksföretaget . I varje avsnitt av julkalendern görs reklam för skivan i form av information om koder som behövs för att kunna använda skivan. TV-programmet och skivan blir på så sätt mycket intimt sammanknutna, den ena förutsätter den andra. Hanteringen ställer en rad frågor på sin spets. För det första är det naturligtvis otillbörligt med reklam riktad till barn, vilket det utan tvivel är fråga om när man i ett TV-program uppmanar tittaren (barnet) att använda en kommersiell produkt. För det andra skapar det en onödig klasskillnad mellan barn som har dator och barn som inte har det, julkalendern är en viktig del av många barns samtalsämnen och det kan naturligtvis skapa frustration för barn att inte kunna deltaga fullt ut. För det tredje strider det mot EU:s riktlinjer att en statligt finansierad public service-kanal har sidoinkomster i form av egen försäljning. Den vinst som SVT gör på cd-romskivan är inte heller på något sätt öronmärkt för nya barnprogram, pengarna går rätt in i den samlade budgeten, enligt , informationschef på . Med anledning av detta vill jag fråga kulturministern: Hur avser ministern agera för att förändra avtalet med så att reklam riktad till barn, för en cd-romskiva, i julkalendern förhindras?
fr · GM11570 · 1999-01-01 00:00:00 — överlämnade Samverkansdelegationen slutbetänkandet spelregler - en förutsättning för samverkan mellan offentlig och privat hälso- och sjukvård (SOU 1997:179). I betänkandet finns bl.a. förslaget att ett landsting skall kunna ingå vårdavtal med en yrkesutövare med legitimation som barnmorska, kiropraktor, logoped, läkare, naprapat, psykolog, psykoterapeut, sjukgymnast eller sjuksköterska. Förslaget skulle, om det genomfördes, råda bot på en rådande snedhet i konkurrensen på sjuvårdsområdet mellan å ena sidan läkare och sjukgymnaster och å andra sidan alla de andra legitimerade utövarna inom de nämnda yrkeskategorierna. De förstnämnda utgör de enda kategorierna av legitimerade yrkesutövare som enligt gällande ordning kan anslutas till det offentliga ersättningssystemet. Förslaget skulle med andra ord bättre tillgodose rättvisa mellan olika yrkeskategorier som åtnjuter det slags statliga godkännande för yrkesutövning som ligger i legitimationen. Det skulle därmed bidra till att tillgodose kravet i regeringsformen på att den offentliga förvaltningen skall beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet. Avser regeringen genomföra förslaget och därmed öka möjligheterna till anslutning till det offentliga ersättningssystemet för samtliga yrkeskategorier inom hälso- och sjukvården som har legitimation?
fr · GM11571 · 1999-01-01 00:00:00 — Cement- och kalkbranschernas koldioxidskatt begränsas genom den s.k. 1,2%-regeln, som upphör att gälla den 1januari 2000. Koldioxidskatterna skulle ökas från till (plus ) för dessa branscher, om 1,2%-regeln inte förlängs. Vid en sådan skattehöjning är det en överhängande risk att den stora svenska cementexporten blir helt olönsam med personalminskningar och fabriksnedläggningar i som följd av en ökad utländsk kalkimport. har i skrivelse till begärt att regeringen förlänger giltighetstiden för 1,2%-regeln . Avser finansministern att förlänga giltighetstiden för den s.k. 1,2%-regeln?
fr · GM11572 · 1999-01-01 00:00:00 — Väg 73 är landsväg till . Den är också och landsväg till . Från är en sträcka av 22km till vid en starkt trafikerad, smal, krokig och olycksdrabbad väg som är i starkt behov av utbyggnad. är en självständig näringspolitisk ort. Ur sysselsättningspolitisk synvinkel är 22km undermålig standard på en hämmande faktor för utvecklingen. En utbyggnad av vägen ökar möjligheterna för näringslivet på att utvecklas och växa. Djuphamnen i är en viktig del i regionens hamnstruktur, avseende både passagerar- och godstrafik, med sin närhet till öppet hav och i det närmaste isfri året runt. Resurser för utbyggnad till storhamn finns genom Hamns förvärv av Hamn med tillhörande mark avsedd för lagring och spedition. En storhamn i avlastar med dess ömtåliga skärgård och blir ett starkt och miljöriktigt alternativ för befintliga och nya färjelinjer till inte minst för internationellt gods- och tanktonnage som angör . Regionen har tagit med väg 73 i den tioåriga planen som har fattat beslut om. Men var finns pengarna? har jag hört att satsningen på utbyggnad av väg 73 måste avbrytas på grund av att pengar stryps i tilläggsbudgeten. Hur stämmer detta överens med nollvisionen? Min fråga är vad ministern har för planer på att verkligen göra de 22km från till till en mer trafiksäker väg.
fr · GM11573 · 1999-01-01 00:00:00 — Genom ordentliga satsningar på rehabilitering finns det goda möjligheter för långtidssjuka att komma tillbaka till arbetslivet. Det handlar om livskvalitet för den enskilde som samhället kan göra miljardbesparingar. Men enligt en forskningsrapport från som redovisas i var det av de långtidssjuka som fick rehabilitering 1997. Enligt tidningen visar det sig att det särskilda anslaget på 700 miljoner för att köpa yrkesinriktad rehabilitering inte utnyttjas fullt ut. utnyttjades bara 372 av de 700 miljonerna. Detta är anmärkningsvärda uppgifter. Vad avser statsrådet att göra för att rehabiliteringen av långtidssjuka skall förbättras?
fr · GM11574 · 1999-01-01 00:00:00 — Det är viktigt att tar sitt ansvar vid mottagandet av flyktingar från Kosovo. Med största sannolikhet är behovet av sjukvård, inte minst psykiatrisk sådan, stort hos de flyktingar som kommer. Jag vill därför fråga statsrådet: Avser statsrådet att tillse att landstingen/regionerna, såsom hälso- och sjukvårdsansvariga ges resurser för att finansiera det ökade behovet?
fr · GM11575 · 1999-01-01 00:00:00 — Ett enigt trafikutskott arbetade fram riktlinjer för hur behörighetsregler för EU-mopeden skall se ut. gick på utskottets förslag vid ett beslut . och förordade och ett enkelt förarbevis för EU-moped. Riksdagsbeslutet framhöll att regelverket skulle arbetas fram snabbt i avsikt att beslut skulle kunna fattas för ikraftträdande juni/. Trots tydliga beslut finns ännu inget förslag framme vilket torde betyda att det dröjer innan ett slutligt beslut kan fattas. Med hänvisning till vad jag ovan anfört vill jag fråga statsrådet: Varför följs inte riksdagsbeslutet och tidsplanen för EU-mopeden?
fr · GM11576 · 1999-01-01 00:00:00 — Det finns bara två Kravmärkta naturbruksgymnasier. Det första som utvecklades var Västerbyskolan i . Skolan har fungerat mycket bra, trivseln är stor och skolan är helt inriktad på framtidens naturbruk; ett ekologiskt hållbart naturbruk med jord, skog och snart Kravmärkt fiskodling. Västerbyskolan riskerar nu nedläggning. Detta är tvärtemot den inriktning som regeringen har gett uttryck för när det gäller ett ekologiskt hållbart samhälle och ett ekologiskt hållbart jordbruk. Min fråga till ministern är: Hur avser ministern verka för att stötta Kravgodkända naturbruksgymnasier?
fr · GM11577 · 1999-01-01 00:00:00 — Det är viktigt för att fördjupa relationerna till de snabbväxande länderna i . Den högre utbildningen och forskningen kan tjäna som en brygga för kontakterna och öppna dörrar för svenska regioners internationella kontakter. Forskar- och studentutbyte höjer kvaliteten på forskning och utbildning, då länders och universitets starkaste områden utnyttjas och kombineras optimalt. Dessutom är utbytesprogrammen viktiga i marknadsbyggande syfte. När studenter vänder hem och gör karriär i näringslivet består de gamla kontaktnäten, vilket stimulerar bilateral handel. Regeringen menar i sin Asienskrivelse att: "Det är i intresse att ett växande antal svenska studenter genom utbildning och forskning kommer i kontakt med och att väsentligt fler asiater ges möjlighet till utbildning och forskningskontakter med ." Flera länder i har ett väl så utvecklat akademiskt utbildningssystem som . och är länder där det tekniska kunnandet är respektingivande. Jag vet att är intresserat av denna typ av utbildningsutbyte. I finns ledande kunnande inom flera områden som torde vara intressanta för utbyte med . Miljöforskning, demokratiforskning och omsorgskunnande är exempel på detta. kommer även tekniskt samarbete att vara intressant. Men utökade utbytesprogram behöver finansiering. Vilka åtgärder är utbildningsministern beredd att vidta för att möjliggöra internationella utbytesprogram med vid ?
fr · GM11578 · 1999-01-01 00:00:00 — har föreslagit en förändring av smittskyddslagen och övriga författningar som hör till smittskyddet. anser att den nuvarande lagstiftningen är skapad med en syn som inte är realistisk och tolerant och föreslår därför förändringar. Därför vill jag fråga ministern: Avser ministern agera för en förändring av den nuvarande smittskyddslagen och övriga författningar som rör smittskyddet i enlighet med smittskyddskommitténs förslag?
fr · GM11579 · 1999-01-01 00:00:00 — Enligt uppgifter i medier, kan väntetiden hos () för att få ett varumärke registrerat vara upp . Denna handläggning har upprört många småföretag, t.ex. har installationsföretaget för långsam hantering. har länge krävt ett avskaffande av många av de hinder som omgärdar det svenska företagandet. I en fråga till statsrådet , påtalade () riskerna med att förlägga avdelningen för varumärkesärenden vid PRV till . Vad gäller PRV:s övriga verksamhet, så har gjort ett handfast exempel på hur lätt det borde kunna vara att starta - och deklarera - för ett litet företag (det finns på Internetadressen ). Konstigare än så borde det inte behöva vara. Det är orimligt att människor som vill starta nya företag skall behöva vänta upp . anser att kontakten med de offentliga myndigheterna måste kunna ske snabbt och effektivt. Detta bl.a. för att medborgarna skall kunna känna tillit till det offentliga. Vad avser regeringen att vidta för åtgärder för att företagen skall få sina varumärken skyddade inom en rimlig tid?
fr · GM1158 · 1999-01-01 00:00:00 — Årets julkalender, "När karusellerna sover", har väckt het debatt. Inte för innehållet, men för att SVT parallellt med försäljning av julkalendern säljer en cd-romskiva för 129kr. Intäkterna från försäljningen delas av SVT, och leksaksföretaget . I varje avsnitt av julkalendern görs reklam för skivan i form av information om koder som behövs för att kunna använda skivan. TV-programmet och skivan blir på så sätt mycket intimt sammanknutna, den ena förutsätter den andra. Hanteringen ställer en rad frågor på sin spets. För det första är det naturligtvis otillbörligt med reklam riktad till barn, vilket det utan tvivel är fråga om när man i ett TV-program uppmanar tittaren (barnet) att använda en kommersiell produkt. För det andra skapar det en onödig klasskillnad mellan barn som har dator och barn som inte har det, julkalendern är en viktig del av många barns samtalsämnen och det kan naturligtvis skapa frustration för barn att inte kunna deltaga fullt ut. För det tredje strider det mot EU:s riktlinjer att en statligt finansierad public service-kanal har sidoinkomster i form av egen försäljning. Den vinst som SVT gör på cd-romskivan är inte heller på något sätt öronmärkt för nya barnprogram, pengarna går rätt in i den samlade budgeten, enligt , informationschef på . Med anledning av detta vill jag fråga kulturministern: Hur avser ministern agera för att förändra avtalet med så att reklam riktad till barn, för en cd-romskiva, i julkalendern förhindras? Enligt uppgift så har regeringen beslutat att skjuta på byggstarten av väg E6 genom norra . Byggstarten skjuts fram med hänvisning till att man behöver mer pengar till trafiksäkerhetsarbetet inom den s.k. nollvisionen. delar regeringens inställning att nollvisionen är ett viktigt projekt för att höja trafiksäkerheten. Det är dock olyckligt om pengar till detta arbete skall tas från vägprojekt som syftar till att höja säkerheten. En motorvägsutbyggnad på i norra skulle innebära en avsevärd förbättring för trafiksäkerheten i denna region. Med hänvisning till det anförda skulle jag vilja ställa följande fråga till näringsministern: Avser regeringen att vidta några åtgärder för att fortsätta utbyggnaden av väg E6 genom norra till motorvägs standard?
fr · GM11580 · 1999-01-01 00:00:00 — Att skapa nätverk mellan företag blir viktigt för att höja kompetensen och nödvändigt för att företagen skall kunna överleva i det internationella perspektivet. Exempel på sådant nätverk är de s.k. industriella utvecklingscentran (IUC). Industriella utvecklingscentra är aktiebolag som fokuserar på produktutveckling för små och medelstora företag. Syftet med IUC är att initiera och stimulera utveckling för att skapa nya jobb i små och medelstora företag samt att stärka deras konkurrenskraft. Affärsidén syftar även till att utveckla människor, produkter, processer och företag inom teknisk industriell sektor. Tanken är att IUC skall bedrivas på kommersiell basis och verksamheten skall vara självfinansierad. Däremot krävdes medel i ett uppstartningsskede. Av den anledningen beslutade regeringen att på nio orter bidra till att utveckla industriella utvecklingscentra i en försöksverksamhet . Verksamheten har utvärderats och många är överens om att försöket gett ett mycket gott resultat och tydliga effekter i form av nya jobb. finns elva IUC runtom i landet och ytterligare IUC vill "kvalificera" sig till nätverket t.ex. IUC med säte i . I saknas dessutom ett IUC. Detta är en viktig del i vårt arbete med att på olika sätt stötta småföretagen. Eftersom försöksverksamheten är slut efter utgången av 1999 vill jag fråga statsrådet om regeringen planerar en fortsättning på det lyckade projektet med industriella utvecklingscentra.
fr · GM11581 · 1999-01-01 00:00:00 — Under ett besök på Garnisonen i informerades jag om att det råder otydliga regler för Försvarsmaktens anställda vid utlandstjänstgöring. När det gäller tjänstgöring i utlandsstyrka måste tjänstledighet begäras från ordinarie anställning och därefter upprättas ett separat anställningskontrakt med samma arbetsgivare - Försvarsmakten. Villkoren för denna separata anställning är ej kollektivavtalsreglerade, vilket i sin tur innebär att arbetsorganisationen inte har något inflytande över anställningsförhållandena. En huvudfråga är hur försäkringsskyddet för den enskilde samt för anhöriga bör vara. Hur skall försäkringen gälla under denna anställningsform? Skall denna arbetsform betraktas som ett krigsförhållande? Under erhöll försvarsministern frågor vad gäller anställningsförhållanden för personal i utlandsstyrka. Enligt uppgift ansåg försvarsministern vid det tillfället att det är självklart att denna anställningsform skall vara reglerad i ett kollektivavtal. har inget hänt. Vilka åtgärder avser försvarsministern vidta för att ett avtal skall komma till stånd?